РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 9 декември 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/919/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
В Регламент (ЕС) № 472/2013 се определят правилата за одобряване на програмите за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ. Тези правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (ДЕМС).
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС на Съвета (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и по целесъобразност с Международния валутен фонд (МВФ), извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Вследствие на този преглед съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2014 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки бе приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно по причини, свързани с правната яснота и правната сигурност, програмата бе приета повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата остана идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но включваше и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време бе отменено Решение 2013/236/ЕС.
(7)
Решение за изпълнение 2013/463/ЕС на Съвета (3) вече бе изменено с Решение за изпълнение 2014/169/ЕС на Съвета (4). С оглед на актуалното развитие то следва да бъде изменено отново.
(8)
Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и МВФ, извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това следва да бъдат направени промени в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, най-вече по отношение на: i) изготвяне на актуализиран план за постепенно либерализиране на външните ограничителни мерки, което властите са поели ангажимент да започнат едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към единния надзорен механизъм (ЕНМ); ii) допълнителни мерки за подобряване на начина, по който банките управляват необслужваните заеми; iii) изискване за приключване на мерките, предприети в резултат на одита от 2013 г. на отделни финансови институции, налагане на санкции, ако е приложимо, и оповестяване на окончателните решения; iv) осигуряване на допълнителни мерки за подобряване на оперативния капацитет на координационната група; v) приемане от страна на Министерски съвет на нова всеобхватна рамка за установяване на подходящи производства по несъстоятелност на дружества и физически лица, както и приемане от страна на Камарата на представителите на изменения на правната рамка по отношение на принудителното изпълнение върху ипотекирани имоти (две предходни мерки), като същевременно се конкретизират някои задължителни елементи на тези две нови рамки; vi) актуализиране на целевия първичен бюджетен дефицит за 2014 г. от не повече от 210 млн. евро (1,3 % от БВП), за да бъдат отразени фискалните резултати през първата половина на 2014 г., представяне на предложение, гарантиращо фискалния неутралитет на реформата на системата за социално осигуряване и постигане на целевия бюджетен дефицит за 2015 г., като целевият първичен излишък за 2017 г. беше намален до равнище от 2,5 % с оглед по-плавна фискална корекция за периода 2017-2018 г.; vii) определяне на бъдещите стъпки за провеждане на процедурата по приватизация на Кипърската пристанищна администрация и Кипърския орган по електроенергия; viii) назначаване на нов ръководител на новата данъчна служба и на двама негови помощника, създаване на обща база данни на данъкоплатците и приемане на необходимите нормативни актове, което ще спомогне за привеждането в действие на разширените правомощия по събиране на вземания; ix) провеждане на реформата на данъчното облагане на недвижима собственост през 2015 г.; x) включване на допълнителни изисквания за ускоряване на процедурите по издаване на нотариални актове във връзка с пазара на жилища; xi) изготвяне на проект на план за действие за приключване на изостаналите висящи съдебни дела, осигуряване на подробни статистически данни относно изостаналите висящи дела и продължителността на съдебните производства, както и създаване на административен съд; xii) оценка на тези членове от действащия закон за Агенцията по туризма на Кипър, които могат да възпрепятстват конкуренцията; както и xiii) предварителна оценка на техническия и икономическия потенциал за допълнително увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и на себестойността на различните източници на възобновяема енергия в сравнение с първичните конвенционални източници на енергия, като бъдат включени мерки за подобряване на капацитета и независимостта на Енергийната регулаторна агенция на Кипър.
(9)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни насоки за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(10)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции, продължава укрепването на надзора и регулирането в контекста на текущия преход към единния надзорен механизъм, предприема реформа на нормативната уредба, уреждаща преструктурирането на дълга, и постепенно премахва ограничителните мерки в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност.
Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Постепенното облекчаване на външните ограничителни мерки е съгласувано с поддържането на финансова стабилност и подходящи ликвидни буфери. Централната банка на Кипър (ЦБК) ще извърши проверки на място по отношение на прилагането на ограниченията, като при необходимост ще предприеме целесъобразни надзорни действия. Допълнителните възможности за либерализиране на външните ограничителни мерки ще бъдат разгледани от властите едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към ЕНМ. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки ще бъде актуализирана и публикувана след получаване на резултатите от всеобхватната оценка. Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, трябва да отразяват реалистично очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и да предвиждат намаляване на зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете на Съюза;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. В съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни. Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитния регистър;
д)
гарантиране на цялостното прилагане на регулаторната рамка по отношение на отпускането на заеми, обезценката на активи и формирането на провизии, като бъде отчетен преходът към ЕНМ;
е)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си;
ж)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде конкретизирано, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи;
з)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
и)
осигуряване на необходимия персонал и изменения с оглед на новите отговорности, поети от ЦБК, включително чрез гарантиране на разделението между функциите по преобразуване и надзор, както и на транспонирането в националното право на единната нормативна уредба, включително Директива 2014/59/EС на Европейския парламент и на Съвета (5) и Директива 2014/49/EС на Европейския парламент и на Съвета (6);
й)
подобряване на начина, по който се управляват необслужваните заеми, като се отчитат промените и сроковете, свързани с ЕНМ. Това включва по-специално: преглед на Кодекса за управление на просрочените задължения и на банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения; наблюдение на целите по отношение на преструктурирането, заложени от ЦБК; мерки, позволяващи на заемодателите да получават подходяща финансова информация относно финансовото състояние на заемополучателя, както и да изискват, получават и реализират служещите като залог финансови активи и приходи на нередовните заемополучатели; мерки, позволяващи и облекчаващи прехвърлянето на съществуващи индивидуални заеми от заемодателите към трети лица, заедно с всички обезпечения и гаранции, без да е необходимо съгласието на заемополучателя;
к)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателство въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, се преразглежда, като при нужда се посочват допълнителни мерки;
л)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
м)
гарантиране на своевременното и цялостно прилагане на договорения план за преструктуриране от страна на координационната група, която да предприеме допълнителни мерки за подобряване на неговия оперативен капацитет, най-вече в областта на управлението на просрочени задължения, управленската информационна система, управленската структура и капацитет;
н)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики.
2)
В параграф 8 буква д) се заменя със следното:
„д)
приемане на закон за установяване на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
3)
Параграф 13 се заменя със следното:
„13. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени изостаналите висящи дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като приложи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г., и извърши оценка на закона за Агенцията по туризма на Кипър, а именно тези членове от него, които могат да попречат на конкуренцията в туристическия сектор. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и споразуменията на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време се осигуряват необходимите въздушни връзки.“
4)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително предварителна оценка на потенциала за увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници; както и“.
5)
Параграф 16 се заменя със следното:
„16. При изготвянето на всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж Кипър отчита текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, другите ангажименти, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и съответните инициативи на Съюза, като взема предвид партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Единният орган, в който ще се преобразува вече създадената работна група за насърчаване на растежа, ще изготви, координира и приложи стратегия за растеж, която ще бъде включена в националната институционална рамка.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 9 декември 2014 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 9. decembris),
ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/463/ES, ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu
(2014/919/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. un 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, tostarp no Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM).
(2)
Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmas apstiprināšanai. Minētajiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma (LESM) izveidi.
(3)
Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM Padome 2013. gada 25. aprīlī ar Padomes Lēmumu 2013/236/ES (2) nolēma, ka Kiprai stingri jāīsteno makroekonomikas korekciju programma.
(4)
ESM valde 2013. gada 24. aprīlī nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā.
(5)
Saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un vajadzības gadījumā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) veica piekto pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Šā pārskata rezultātā ir atjaunināta esošā makroekonomikas korekciju programma, atspoguļojot Kipras iestāžu veiktos pasākumus līdz 2014. gada otrajam ceturksnim.
(6)
Pēc Regulas (ES) Nr. 472/2013 stāšanās spēkā makroekonomikas korekciju programma tika pieņemta kā Padomes īstenošanas lēmums. Juridiskās skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī programma tika pieņemta no jauna, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 2. punktu. Programma pēc būtības bija identiskai tai, kas tika pieņemta ar Lēmumu 2013/236/ES, taču tajā tika ietverti arī saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu veiktā pārskata rezultāti. Vienlaikus tika atcelts Lēmums 2013/236/ES.
(7)
Padomes Īstenošanas lēmums 2013/463/ES (3) jau tika grozīts ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/169/ES (4). Ņemot vērā jaunākās tendences, tas atkal būtu jāgroza.
(8)
Komisija sadarbībā ar ECB un SVF ir veikusi piekto pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Tādēļ būtu jāveic pārmaiņas finanšu sektora reformas, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, jo īpaši attiecībā uz šādiem elementiem: i) nodrošinot tādu atjauninātu plānu par ārējo ierobežojošo pasākumu pakāpenisku mazināšanu, kuru iestādes apņemas sākt tikai pēc tam, kad būs sekmīgi pabeigts visaptverošais izvērtējums un notikusi netraucēta pāreja uz Vienoto uzraudzības mehānismu (VUM); ii) turpmāki pasākumi, lai uzlabotu ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldību bankās; iii) prasība pabeigt 2013. gada revīzijas pēckontroli saistībā ar atsevišķām finanšu iestādēm, attiecīgā gadījumā noteikt sankcijas un publiskot galīgo lēmumu; iv) tādu papildu pasākumu nodrošināšana, kuru mērķis ir uzlabot Sadarbības grupas darbības spēju; v) Ministru padomei jāpieņem jaunais visaptverošais regulējums, ar ko izveido uzņēmumu un privātpersonu maksātnespējas procedūras, savukārt Pārstāvju palātai jāpieņem tiesiskā regulējuma grozījumi saistībā ar ieķīlātā īpašuma realizāciju (tie ir divi prioritāri pasākumi); vienlaikus ir jāizklāsta sīkāka informācija par elementiem, kas vajadzīgi minētajos divos jaunajos regulējumos; vi) 2014. gada primārā fiskālā deficīta mērķa pārskatīšana un samazināšana ne vairāk kā līdz EUR 210 milj. (1,3 % no IKP), lai atspoguļotu fiskālos rezultātus 2014. gada pirmajā pusē, tāda priekšlikuma iesniegšana, kas nodrošinātu labklājības sistēmas reformas fiskālo neitralitāti un ar ko varētu sasniegt 2015. gada fiskālā deficīta mērķi, savukārt primārā pārpalikuma mērķis 2017. gadam tika pārskatīts un samazināts līdz 2,5 % no IKP, lai atvieglotu fiskālo korekciju 2017.-2018. gadā; vii) turpmāku pasākumu noteikšana, lai īstenotu privatizācijas procesu Kipras Ostu pārvaldē un Kipras Elektroenerģijas iestādē; viii) jaunā komisāra un divu komisāra vietnieku izraudzīšanās jaunajā nodokļu departamentā, vienotas nodokļu maksātāju datubāzes izveide un nepieciešamo sekundāro tiesību aktu pieņemšana, lai varētu izmantot nostiprinātās nodokļu iekasēšanas pilnvaras; ix) 2015. gadā jāīsteno nekustamā īpašuma nodokļa reforma; x) tādu turpmāku prasību iekļaušana mājokļu tirgus noteikumos, kas vajadzīgas, lai paātrinātu īpašumu apliecinošu dokumentu izsniegšanu; xi) darbības plāna projekta nodrošināšana, lai samazinātu tiesās neizskatīto lietu skaitu, detalizētas statistikas par neizskatītajām lietām un procesu ilgumu sniegšana, kā arī administratīvās tiesas izveide; xii) tādu spēkā esošo tiesību aktu noteikumu novērtēšana, kas varētu kavēt tūrisma attīstību; un xii) tehniskā un ekonomiskā potenciāla sākotnēja novērtēšana, kas vajadzīga, lai palielinātu elektroenerģijas ražošanu, izmantojot atjaunojamus energoresursu avotus, un dažādu atjaunojamu avotu pašizmaksas cenas iepriekšēja novērtēšana salīdzinājumā ar parastajiem primārās enerģijas avotiem kopā ar tādu pasākumu iekļaušanu, ar ko nodrošina Kipras Enerģijas regulatīvās aģentūras spējas un neatkarību.
(9)
Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalstij, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un kurai nav pietiekamas administratīvās spējas, ir jālūdz tehniskā palīdzība Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas.
(10)
Kipras iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā būtu jāuzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedoklis,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Īstenošanas lēmuma 2013/463/ES 2. pantu groza šādi:
1)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5. Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina īstenot banku nozares un kooperatīvo kredītiestāžu nozares pārstrukturēšanu, turpina nostiprināt uzraudzību un regulējumu saistībā ar notiekošo pāreju uz VUM, veic parāda pārstrukturēšanas regulējuma reformu un pakāpeniski saskaņā ar grafiku atceļ ierobežojošos pasākumus, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti.
Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:
a)
nodrošināt, ka likviditāte banku sektorā tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (tostarp skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri kontrolēti. Pakāpeniska ārējo ierobežojošo pasākumu mazināšana atbilst finanšu nozares stabilitātes mērķim un nodrošina pietiekamu likviditātes rezervi. Ja nepieciešams, Kipras Centrālā banka (KCB) veiks ierobežojumu īstenošanas pārbaudes uz vietas un atbilstīgus uzraudzības pasākumus. Ārējo ierobežojošo pasākumu turpmāku liberalizāciju iestādes apsvērs tikai pēc tam, kad būs sekmīgi pabeigts visaptverošais izvērtējums un notikusi netraucēta pāreja uz VUM. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Pēc tam, kad būs iegūti visaptverošā izvērtējuma rezultāti, ierobežojošo pasākumu pakāpeniskas mazināšanas grafiks tiks atjaunināts un publicēts. Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma;
b)
pielāgot obligātās kapitāla prasības, ievērojot bilances izvērtējuma parametrus un Savienības līmeņa spriedzes testu;
c)
nodrošināt, ka visus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms šāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekami, bankas, kurās ir kapitāla deficīts, drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts, ievērojot valsts atbalsta procedūras. Bankas, kurām ir pārstrukturēšanas plāni, ziņo par sasniegto šo plānu īstenošanā;
d)
nodrošināt, ka tiek izveidots un darbojas kredītu reģistrs;
e)
ņemot vērā pāreju uz VUM, nodrošināt tiesiskā regulējuma pilnīgu īstenošanu attiecībā uz aizdevumu izsniegšanu, aktīvu vērtības samazināšanos un uzkrājumiem;
f)
ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē iestādes un tirgus par savas darbības restrukturizēšanas gaitu;
g)
nodrošināt pārvaldības direktīvas pārskatīšanu, cita starpā nosakot sadarbību starp banku iekšējās revīzijas struktūrām un banku uzraugiem;
h)
nostiprināt banku pārvaldību, tostarp aizliedzot izsniegt aizdevumus neatkarīgiem valdes locekļiem vai ar tiem saistītām personām;
i)
nodrošināt vajadzīgo personālu un grozījumus, ņemot vērā jauno atbildību, kuru uzņēmusies KCB, tostarp nodrošinot noregulējuma un uzraudzības funkciju nošķiršanu, un vienoto noteikumu kopuma, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (6), transponēšanu valsts tiesību aktos;
j)
nostiprināt ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldību, ņemot vērā VUM attīstību un termiņus. Tajā ietverti šādi elementi: rīcības kodeksa un bankas pārvaldības un prakses pārskatīšana attiecībā uz nokavētajiem maksājumiem; KCB izvirzīto pārstrukturēšanas mērķu uzraudzība; pasākumi, kas ļauj aizdevējiem iegūt pienācīgu finanšu informāciju par aizņēmēju finansiālo situāciju, kā arī pieprasīt, saņemt atļauju un realizēt saistības neizpildījušo aizņēmēju finanšu aktīvu un ieņēmumu atsavināšanu; pasākumi, kas ļauj aizdevējiem nodot trešām personām esošos atsevišķos aizdevumus līdz ar visiem nodrošinājumiem un vērtspapīriem bez nepieciešamības saņemt aizņēmēja piekrišanu un atvieglo to;
k)
samazināt ierobežojumus attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju. Tas notiek papildus tiesību aktu izstrādei, kas balstās uz visaptverošu reformas regulējumu, ar kuru tiek noteiktas pienācīgas uzņēmumu un personu maksātnespējas procedūras, kā arī nodrošināta ķīlas realizācijas pārskatītā režīma un maksātnespējas pārskatītā režīma netraucēta un efektīva darbība. Turklāt pēc reformas jaunais privātā sektora parādu pārstrukturēšanas tiesiskais regulējums tiek pārskatīts un vajadzības gadījumā tiek definēti papildu pasākumi;
l)
pabeigt saskaņot kooperatīvo kredītiestāžu regulējumu un uzraudzību ar komercbanku regulējumu un uzraudzību;
m)
nodrošināt, lai Sadarbības grupa paredzētu savlaicīgu un pilnīgu pieņemtā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu, un veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu tās darbības spējas, jo īpaši nokavēto maksājumu pārvaldības, informācijas sistēmu pārvaldības, vadības un pārvaldības spēju jomā;
n)
turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi, integrējot spriedzes testēšanu parastajā banku uzraudzībā.
;
2)
panta 8. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“e)
tiesību aktu pieņemšana ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna īstenošana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda ilgtspēju;”
;
3)
panta 13. punktu aizstāj ar šādu:
“13. Tā paātrina lietu izskatīšanu tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības beigām. Kipra veic iniciatīvas, lai stiprinātu tūrisma nozares konkurētspēju, īstenojot konkrētu rīcības plānu, kas ļautu sasniegt skaitliski izteiktos mērķus, kuri inter alia iekļauti nesen pārskatītajā Tūrisma stratēģijā 2011.-2015. gadam, un izvērtējot Kipras Tūrisma organizācijas likumu, proti, grozot tos noteikumus, kas var kavēt konkurenci tūrisma nozarē. Kipra īsteno gaisa pārvadājumu stratēģiju, kā rezultātā tiek pielāgota Kipras aviācijas ārējā politika, ņemot vērā ES aviācijas ārējo politiku un ES aviācijas nolīgumus, vienlaikus nodrošinot pietiekamu gaisa satiksmi.”
;
4)
panta 14. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“b)
visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas un gāzes nozares regulējumu un tirgus organizāciju, tostarp iepriekšēju izvērtējumu par iespēju ražot vairāk elektroenerģijas, izmantojot atjaunojamos energoresursu avotus; un”
;
5)
panta 16. punktu aizstāj ar šādu:
“16. Izstrādājot visaptverošu un saskaņotu izaugsmes stratēģiju, Kipra ņem vērā notiekošo valsts pārvaldes un publisko finanšu pārvaldības reformu, citas saistības Kipras makroekonomikas korekciju programmā un attiecīgās Savienības iniciatīvas, ņemot vērā Partnerības nolīgumu Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanai. Izaugsmes stratēģija tiks izstrādāta, saskaņota un nostiprināta, izmantojot vienoto struktūru, kas izveidosies no darba grupas, kura nodarbojās ar izaugsmes jautājumiem un jau ir izveidota, un tiks nostiprināta valsts iestāžu sistēmā.”
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.
Briselē, 2014. gada 9. decembrī