РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 135/2014 НА СЪВЕТА
от 11 февруари 2014 година
за отмяна на антидъмпинговотo мито върху вноса на дициандиамид с произход от Китайската народна република след провеждане на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 6 и член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване (наричано по-долу „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1331/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на 1-цианогуанидин (дициандиамид) с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „Китай“ или „засегнатата държава“) (наричани по-долу „окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 49,1 %.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (3), на 14 август 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от AlzChem AG (наричан по-долу „заявителят“), който представлява 100 % от общото производство на дициандиамид в Съюза.
(3)
Подаденото заявление се основава на аргумента, че има вероятност изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга и на вредата от него за промишлеността на Съюза.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 15 ноември 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването за продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (наричан по-долу „разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността от повторно настъпване на вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането (наричан по-долу „разглежданият период“).
(6)
След окончателното оповестяване заявителят направи твърдението, че разглежданият период е трябвало да започне през 2008 г., тъй като констатациите за 2009 г. биха били непредставителни. Първо, следва да се отбележи, че Комисията има голяма свобода на преценка при определянето на периода, който се взема предвид за целите на установяването на вреда. Второ, заявителят е направил това твърдение на твърде късен етап, за да бъде променен периодът. Разглежданият период бе обявен на ранен етап от процедурата, но заявителят не го е оспорил тогава. Периодът не може да бъде променен на толкова късен етап от процедурата по практически съображения, както и защото изменение въз основа на събраните доказателства би било в противоречие с безпристрастното провеждане на разследване. Поради това твърдението бе отхвърлено.
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да изготви такава, в съответствие с член 17 от основния регламент от горепосочените страни бе поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането.
(9)
Беше установена връзка с дванадесет известни производители износители в Китай. Тъй като само един производител износител от Китай предостави поисканата информация, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
По отношение на вносителите 10 несвързани вносители на дициандиамид в Съюза бяха набелязани и поканени да предоставят информация за извадката. Само двама от тях се отзоваха и оказаха съдействие в настоящото преразглеждане. Следователно не бе необходима извадка от несвързани вносители.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от производителя от Съюза, от съдействащия производител износител в Китай, от двама несвързани вносители и от един ползвател в Съюза.
(12)
Допълнителни изявления бяха получени от двама несвързани вносители/търговци и от трима ползватели в Съюза.
(13)
Комисията проучи и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производител от Съюза:
-
AlzChem AG, Trostberg, Германия;
б)
производител износител от Китай:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Китай;
в)
несвързан вносител в Съюза:
-
Helm AG, Hamburg, Германия;
г)
ползвател в Съюза:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Франция.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. 1-цианогуанидин (дициандиамид) (DCD) с произход от Китайската народна република (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН 2926 20 00. Той се произвежда от негасена вар и сажди и се получава след няколко производствени етапа. Представлява твърдо вещество под формата на фина, бяла, кристална пудра, обикновено без мирис.
(15)
DCD обикновено се използва като междинно съединение при производството на широк спектър от други междинни съединения, като например фармацевтични продукти, и има различни приложения в промишлеността - за вода, целулоза и хартия, текстил, кожа - и различни области на епоксидни приложения. Това вещество е ключов елемент във веригата азот-въглерод-азот (NCN) със специфични крайни продукти като гуанидин нитрат и други производни на NCN.
(16)
По-голямата част от DCD, продаван на пазара на Съюза, е стандартен. Само ограничени количества са с по-малък размер на частиците (т.нар. „микро-DCD“). Съдействащият китайски производител износител предостави данни само за стандартния вид.
2.2. Сходен продукт
(17)
Един ползвател постави под въпрос твърдението, че DCD в Съюза и китайският DCD са сходни продукти с аргумента, че стандартният вид DCD, произвеждан от промишлеността на Съюза, е с предполагаемо по-високо качество от това на произвеждания от китайските производители износители. По-специално, този ползвател твърдеше, че съдържанието на вода в китайския DCD е значително по-високо и променливо в сравнение със съдържанието на вода в DCD, произвеждан в Съюза. Освен това китайският DCD също е с по-високо съдържание на примеси.
(18)
Също както при първоначалното разследване разследването показа обаче, че независимо от евентуалните различия в качеството те не могат да бъдат представени в количествено изражение и освен това не касаят основните химични, физични и технически характеристики на DCD, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза в Съюза, и на разглеждания продукт, за които бе установено, че са еднакви и с еднакви приложения.
(19)
Друг ползвател заяви, че микро-DCD следва да бъде изключен от продуктовия обхват на антидъмпинговите мерки поради предполагаемите различия във физичните характеристики, приложенията и цените в сравнение със стандартния DCD.
(20)
Разследването показа обаче, че и двата вида имат еднакви основни химични, физични и технически характеристики. Допълнителната преработка на стандартния DCD за производството на микро-DCD включва обикновен физически процес (смилане), но не и химическа обработка. Освен това, въпреки че цените на микро-DCD са по-високи от тези на стандартния DCD, и двата вида имат еднакви приложения и обикновено са взаимозаменяеми.
(21)
Разследването потвърди, че също както при първоначалното разследване разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай, както и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и еднакви приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали изтичането на срока на действие на съществуващите мерки може да доведе до продължаване на дъмпинга.
(23)
Както бе посочено в съображение 9, поради факта, че само едно дружество оказа съдействие, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка от производители износители от Китай. През РПП това дружество е осъществило над 35 % от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза. То не е осъществявало износ през първоначалния разследван период (първоначален РП) и поради това не е оказало съдействие при първоначалното разследване.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Държава аналог
(24)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика (наричана по-долу „държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или, ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, при необходимост, след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(25)
При отсъствието на производство на разглеждания продукт извън Съюза и Китай Комисията посочи в известието за започване, че възнамерява да установи нормалната стойност въз основа на цените, действително платени или подлежащи на плащане в Съюза за сходния продукт, също както беше направено при първоначалното разследване.
(26)
Сходният продукт се продава от промишлеността на Съюза в представителни количества. Продажбите на вътрешния пазар на промишлеността на Съюза обаче са били на загуба, макар и близко до нулата (приключване без печалба или загуба). Поради това нормалната стойност бе установена въз основа на производствените разходи на промишлеността на Съюза плюс обоснована по размер сума за разходите за производство и общите и административните разходи (ПОАР) и печалбата. ПОАР и печалбата бяха определени чрез същите методи, приложени при първоначалното разследване. Съгласно член 11, параграф 9 бяха направени корекции в производствените разходи на промишлеността на Съюза, за да се компенсират допълнителните транспортни разходи поради физическото разделение между производствените единици, липсата на пряк достъп до суровини, които трябва да се транспортират от отдалечени производствени обекти, и депонирането на страничния продукт (черна вар). Тези корекции бяха направени и при първоначалното разследване.
3.2.2. Експортна цена
(27)
Всички експортни продажби за Съюза на съдействащия производител износител са били извършени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена бе установена въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени.
3.2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод.
(29)
С цел обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на съдействащия производител износител и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха отчетени, под формата на дооценки, някои разлики по отношение на транспортирането, застраховането, таксите и разходите за кредити, които засягаха цените и съпоставимостта им.
3.2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
За съдействащия производител износител това сравнение показа наличието на дъмпинг, макар и на значително по-ниско равнище от това на дъмпинга, установен при първоначалното разследване.
3.3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.3.1. Предварителни забележки
(32)
В допълнение към констатацията за съществуващ дъмпинг през РПП беше проучена вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени, и бяха анализирани следните елементи: производствен капацитет и неоползотворен капацитет в Китай, обем и цени на дъмпинговия внос от Китай, както и привлекателност на пазара на Съюза по отношение на вноса от Китай.
(33)
В това отношение следва да се отбележи, че през РПП съдействащият производител износители е представлявал над 30 % от общото производство в Китай.
3.3.2. Производствен капацитет и неоползотворен капацитет на китайските производители
(34)
Предвид оскъдната обществено достъпна информация за китайската промишленост на DCD заключенията по отношение на неоползотворения капацитет почиват предимно на информацията, включена в искането за преразглеждане, и на информацията, получена от единствения съдействащ производител, сверена по възможност с информация от обществено достъпни източници.
(35)
Въз основа на това се приема, че в периода между 2007-2012 г. е регистриран ръст на общите инсталирани мощности в Китай. Действителното производство през РПП обаче е било в ограничено количество до 80 000 тона, което показва, че може да е налице неоползотворен капацитет. През РПП инсталираните мощности в Китай изпреварват световното търсене на DCD и неоползотвореният капацитет е представлявал вероятно повече от общото потребление на Съюза, докато потреблението в Китай на вътрешния пазар през същия период се равнява само на 40 000 тона, т.е. половината от действителното китайско производство.
(36)
Във връзка с наличието на неоползотворен капацитет информацията, събрана на място по време на разследването, показва, че единственият съдействащ производител, представляващ над 20 % от общите инсталирани мощности на Китай през 2012 г., вече е получил одобрение за разширяване на капацитета си с 50 % през 2014 г. Очаква се този нов капацитет, inter alia, да бъде оползотворен и за производствените процеси на производителя за собствени нужди (собствено потребление на DCD) и от китайския вътрешен пазар, който през РПП е усвоил около половината от производството на DCD на единствения съдействащ производител. Получената от единствения съдействащ производител информация показа, че бъдещите инвестиции в капацитета ще се използват за доставки, inter alia, на китайския вътрешен пазар - голям и бързо разрастващ се.
(37)
Китай следователно е в състояние да произвежда големи количества за износ, по-специално предвид липсата на признаци, че вътрешният пазар би могъл да поеме целия неоползотворен капацитет.
3.3.3. Обем и цени на дъмпинговия внос от Китай
(38)
Според данни на Евростат и проверени данни за вноса обемът на вноса от Китай се е свил рязко, когато мерките са въведени през 2007 г., след което в периода между 2009 г. и края на РПП започва леко да нараства отново, но така и не достига равнището от 2007 г. За това свидетелства и пазарният дял на китайския внос, при който се наблюдава спад от 40 - 45 % през 2007 г. до 10 - 15 % през 2009 г. и който отново достига равнище от 15 - 20 % в края на РПП независимо от ръста със 73 % на китайските цени.
3.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Пазарът на Съюза е относително голям, обхващащ 18 % от световното потребление на DCD, но не е непременно най-привлекателният или единственият привлекателен пазар по отношение на сегментите на продажба и цените (вж. съображение 74). В действителност, наличната информация показва, че китайските производители предвиждат нарастващо търсене от страна на фармацевтичната промишленост, напр. в Индия, където DCD се използва например като суровина за производството на лекарство против диабет (метформин). Поради тази причина това ново търсене евентуално ще може да поеме голяма част от свободния капацитет в Китай. Въз основа на гореизложеното се счита, че пазарът на Съюза не е единственият привлекателен пазар за китайските износители.
3.3.5. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(40)
Разследването потвърди, че през РПП вносът от Китай на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени. Предвид продължаващия дъмпинг фактът, че пазарът на Съюза е голям пазар, който в миналото е представлявал интерес за китайските износители, както и наличният неоползотворен капацитет в Китай, надхвърлящ общото потребление на Съюза, може да се направи заключението, че има вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати. Следва обаче да се отбележи, че настоящото равнище на дъмпинга е значително по-ниско от установеното в първоначалното разследване.
4. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
4.1. Предварителни забележки
(41)
Тъй като анализът касае само едно дружество, поради съображения за поверителност повечето показатели са представени под формата на индекс или диапазон.
4.2. Промишленост на Съюза
(42)
Производството на производителя на Съюза, AlzChem GmbH, представлява 100 % от DCD, произведен в Съюза. Поради това се счита, че този производител представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
4.3. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за други производители, данните за вноса на Евростат, сверени с други източници на статистически данни. През разглеждания период потреблението се е развило, както следва:
Таблица 1
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
11 042
13 712
14 338
14 146
Индекс (2009 г.=100)
100
124
130
128
(44)
Освен представеното по-горе потребление на свободния пазар следва да се отбележи, че през разглеждания период използването за собствено потребление на DCD от промишлеността на Съюза е било между 10 и 20 % от производството на Съюза и се е развило, както следва:
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Собствено потребление - индекс (2009 г. = 100)
100
123
124
127
4.4. Внос в Съюза от Китай
(45)
Като се има предвид, че само един износител оказа съдействие на разследването, беше констатирано, че данните на Евростат са най-добрият източник на информация за обема и цените на вноса. Данните на Евростат се отнасят за ЕС-27 и бяха сверени с други източници, като например статистически данни на Китай за износа, базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните на съдействащия вносител/ползвател.
(46)
Доставките на DCD от Китай са били внесени под два митнически режима. Под нормалния режим на плащане са подлежали нормалната митническа тарифа, както и антидъмпинговото мито. Под режима на активно усъвършенстване нито едно от посочените мита не е подлежало на плащане, тъй като материалът е бил използван в производството на продукти надолу по веригата, които са изнасяни извън Съюза. Както е показано в таблицата по-долу, през РПП в режима на активно усъвършенстване са били обхванати около две трети от вноса.
4.4.1. Обем и пазарен дял
(47)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 2007 г. обемът на вноса от Китай е намалял значително. През РПП общият им пазарен дял е бил около 15 - 20 %. Независимо от това през разглеждания период обемът на вноса под нормалния митнически режим с произход от Китай е варирал, докато извършваният внос от Китай под режим на активно усъвършенстване е нараснал повече от двукратно. Като се вземат предвид двата режима, през периода се наблюдава увеличение на обема на вноса, но то е много под регистрираните преди налагането на мерките нива (над 6 000 тона).
Таблица 3
Внос от Китай
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса - нормален режим (в тонове)
881
1 251
1 781
730
Индекс (2009 г.=100)
100
142
202
83
Пазарен дял
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Средна цена на вноса - нормален режим (евро/тон)
1 218
1 267
1 826
2 101
Средна цена на вноса - режим на активно усъвършенстване (евро/тон)
1 677
1 463
1 674
2 069
Обем на вноса - режим на активно усъвършенстване (в тонове)
676
984
654
1 467
Индекс (2009 г.=100)
100
146
97
217
Пазарен дял - всички режими
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Цена
(48)
Както е отразено в таблицата по-горе, през разглеждания период цените на китайския внос са нараснали значително.
(49)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че развитието на цените не може да бъде обяснено с развитието на цените на основните фактори при отчитане на разходите, т.е. разходите за суровини и енергия. Тя обаче не предостави друго обяснение или убедителни доказателства в подкрепа на това твърдение.
4.4.3. Подбиване на цените
(50)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза със съответните среднопретеглени цени CIF на вноса от Китай (само за стандартния DCD). Продажните цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани по-специално с разходите за доставка и комисиони до ниво франко завод. Получените от Евростат цени CIF на износа от Китай бяха сверени с базата данни съгласно член 14, параграф 6, без да се включва вносът, предмет на режима на активно усъвършенстване. За тези цени CIF беше направена дооценка, за да се покрият разходите, свързани с митническото оформяне, а именно митническата тарифа и разходите след вноса. В съображение 83 е анализирано подбиването на цените по отношение на вноса, предмет на режима на активно усъвършенстване.
(51)
Сравнението показа, че през РПП вносът на разглеждания продукт не е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
4.5. Внос в Съюза с произход от други трети държави
(52)
Не бе установен съществен внос от други трети държави.
(53)
През разглеждания период пазарният дял на обема на вноса от САЩ никога не е надхвърлял 2 %. Разследването разкри, че в действителност става въпрос за внос на произведен в Китай стандартен DCD, който след това е стрит до получаването на частици с подходящ размер в САЩ.
Таблица 4
Внос от САЩ
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса (в тонове)
192
237
282
255
Индекс (2009 г. = 100)
100
123
147
133
Пазарен дял
0 - 2 %
0 - 2 %
0 - 2 %
0 - 2 %
4.6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(55)
Промишлеността на Съюза е осъществявала дейността си чрез интегрирана производствена верига, включваща не само DCD, но и продуктите нагоре и надолу по веригата. От 2009 г. насам производственият капацитет на DCD на Съюза е останал непроменен. През разглеждания период производството на производителя на Съюза се е увеличило до голяма степен поради растящото търсене на пазара на Съюза, както е показано в таблица 1 по-горе. От 2010 г. насам производителят на Съюза е осъществявал дейността си при пълен капацитет. Положението през 2009 г. не е съвсем същото предвид отрицателното въздействие на финансовата криза върху производството и продажбите.
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство - индекс (2009 г. = 100)
100
115
113
109
Производствен капацитет - индекс (2009 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Складови наличности
(56)
През целия разглеждан период производителят на Съюза е поддържал малки количества на склад, което бе сметнато за важен фактор при оценката на състоянието на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складова наличност - индекс (2009 г. = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Обем на продажбите, пазарни дялове и средни единични цени в Съюза
(57)
През разглеждания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към несвързани клиенти са се увеличили с 26 %, продажните цени са нараснали със 7 %.
(58)
Промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажбите си в ЕС благодарение на ръста на потреблението, посочен по-горе в таблица 1. Промишлеността на Съюза е запазила много голям дял от пазара на Съюза.
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите - индекс (2009 г. = 100)
100
121
125
126
Пазарен дял
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Продажна цена - индекс (2009 г. = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Рентабилност и паричен поток
(59)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза се е подобрила значително, тъй като е имало увеличение на обема на продажбите и на продажните цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза. Значителното подобряване на рентабилността е още по-явно при сравнение с първоначалния ПР, когато промишлеността претърпява тежки загуби (от - 20 до - 30 %).
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 5 % до 0 %
(60)
Рентабилността на сделките във връзка със собственото потребление е била сравнително добра.
(61)
През разглеждания период паричният поток е бил отрицателен с изключение на РПП, което отразява развитието на общата рентабилност.
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток - индекс (2009 г. = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
(62)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е направила инвестиции в поддръжката и оптимизирането на съществуващите производствени съоръжения. През 2009 г. са осъществени значителни нови инвестиции във връзка с микро-DCD.
Таблица 10
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции - индекс (2009 г. = 100)
100
50
65
37
(63)
През разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите остава отрицателна в съответствие с описаните по-горе тенденции за рентабилността.
Таблица 11
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите - индекс (2009 г. = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Промишлеността на Съюза не твърди да се е сблъскала с трудности през разглеждания период във връзка с привличането на капитали.
4.6.6. Трудова заетост, производителност, ръст и заплати
(65)
Направените през разглеждания период инвестиции имат принос за увеличения брой квалифицирани служители. Равнището на средната работна заплата е нараснало с 15 % през разглеждания период.
(66)
В основата на ръста на заетостта и производителността е увеличаването на производството през 2010 г.
Таблица 12
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой на служителите - индекс (2009 г. = 100)
100
107
104
105
Производителност (тон/служител) - индекс (2009 г. = 100)
100
108
108
105
Трудови разходи на служител - индекс (2009 г. = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(67)
През РПП дъмпингът е продължил, както е обяснено в точка 3.2 по-горе.
(68)
Предвид обема на дъмпинговия внос от Китай влиянието на размера на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се счита за много силно. В сравнение с първоначалното разследване състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило значително - тя се възстановява добре от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на рентабилността, продажбите и пазарния дял.
4.6.8. Заключение
(69)
Макар и някои от горепосочените положителни развития да са относително скорошни, се счита, че през разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило значително. До края на РПП всички финансови показатели са били положителни или със стойности, близки до положителните.
(70)
Налагането на антидъмпинговите мерки през 2007 г. е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови трайно от причиняващото вреда въздействие на дъмпинга, както и да оползотвори допълнително потенциала си на пазара на Съюза и в държави извън ЕС. Фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от мерките, се потвърждава най-вече от високите нива на производството, използването на капацитета и увеличените продажните цени в ЕС, както и рентабилността. През РПП вече няма съществена вреда вследствие на вноса от Китай.
(71)
След оповестяването на заключенията заявителят изтъкна, че фактът, че в рамките на първоначалното разследване някои показатели за вредата са отбелязали положителна тенденция, не е попречил на Комисията да потвърди наличието на съществена вреда към онзи момент. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено. Регламент (ЕО) № 1331/2007 представляваше отговор на различните обстоятелства, а по-специално по-слабата рентабилност на промишлеността на Съюза. Освен това дадено преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерки се различава коренно от разследването по член 5 от основния регламент. Докато разследването е съсредоточено върху това дали дъмпингът нанася вреда на местната промишленост, преразглеждането е насочено към анализ на това какво предстои, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО НАСТЪПВАНЕ НА ВРЕДА
(72)
Както бе представено по-горе, през РПП промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда. Поради това в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали изтичането на срока на действащите мерки би довело до повторно настъпване на вреда.
5.1. Въздействие на свободния капацитет в Китай
(73)
Разследването показа, че Китай разполага със значителен производствен капацитет (вж. съображения 34 - 37). Не са налице основателни причини обаче да се заключи, че въпросният неоползотворен капацитет би довел до значителен внос в Съюза.
(74)
Съюзът е един от многото пазари, на който китайските производители осъществят продажби. По отношение на цените данните за промишлеността на Съюза, на съдействащия китайски производител износител, както и статистическите данни за износа на Китай потвърждават, че няколко пазара извън ЕС са също толкова привлекателни като този на Съюза.
(75)
Що се отнася до експортните продажби на промишлеността на Съюза, те често са били на цени, по-високи от продажбите в Съюза. След оповестяването на заключенията заявителят твърдеше, че по-високите експортни цени нямат нищо общо с относителната привлекателност на такива пазари, а по-скоро следва да се обяснят с факта, че тези продажби касаят единствено малки по обем продажби. Това твърдение следва да бъде отхвърлено, тъй като през РПП общият обем на продажбите на промишлеността на ЕС на експортни пазари е бил все още значителен (между 20 и 30 % от производството на промишлеността на Съюза). Също така не беше подкрепено с доказателства твърдението, че сделките по продажби на клиенти са били значително по-ниски по обем.
(76)
Освен това въз основа на статистическите данни за китайските експортни цени на DCD до различните пазари, пазарът на ЕС не се откроява като особено привлекателен в сравнение с другите експортни пазари. През РПП вече е бил налице значителен неоползотворен капацитет, но това не е довело до вредни практики при ценообразуването от страна на китайските износители. Фактът, че неоползотвореният капацитет ще се увеличи допълнително, в този случай не е признак за вероятност за повторно настъпване на вреда. Индия несъмнено е най-големият в света пазар на DCD. Статистическите данни за износа на Китай показват, че обемът на продажбите на Китай в ЕС представлява едва 10 % от обема на продажбите в Индия, както и че средните продажни цени на тон на Китай за ЕС са до-голяма степен равностойни на продажните цени на Китай за Индия. С други думи, преобладаващите пазарни цени на значимия индийски пазар (които са нараснали средно с 65 % през разглеждания период) са също толкова привлекателни за производителите на DCD. Няма признаци, че неоползотвореният капацитет в Китай ще доведе до внос на значителни количества в Съюза. За момента може да се очаква, че поне част от този неоползотворен капацитет няма да бъде използван в краткосрочен план. Това заключение е въз основа на предишните тенденции предвид подадените от заявителя данни, които сочат, че ако през 2008 г. и РПП Китай са увеличили с близо 50 % капацитета си, то цялостното им производство е нараснало само с около 20 %. Според направените от заявителя прогнози до 2016 г. капацитетът на Китай ще надхвърля значително глобалното търсене, поради което ще остане неизползван на този етап. Свръхкапацитетът в национален мащаб би бил в по-нисък размер, ако прогнозите се направят въз основа на данни за продажбите от съдействащия китайски производител износител. Във всички случаи фактът, че за разлика от производството на ЕС (вж. съображение 55 по-горе) производството на DCD в Китай не е част от интегрирана производствена верига, означава, че неоползотворяването на капацитет е по-евтино.
(77)
Освен това растящото търсене, по-специално на фармацевтичната промишленост в държави като Индия (вж. съображение 39), вероятно ще може да поеме голяма част от китайския свръхкапацитет. В допълнение, в разследването се стигна до заключението, че DCD продуктите на AlzChem се считат за по-привлекателни от страна на ползвателите в ЕС поради, inter alia, географското местоположение и надеждността на доставките. Това представлява известно предимство спрямо китайските производители по отношение на ключовите ползватели в ЕС, които закупуват значителни количества на DCD. Следователно в този контекст големият производствен капацитет в Китай не е сам по себе си основание да се заключи, че има вероятност от повторно настъпване на вреда. Самият факт, че промишлеността на Съюза е загубила дял от глобалния производствен капацитет, не може да промени това заключение.
5.2. Въздействие на прогнозния растеж на пазара
(78)
Няколко страни посочиха очаквания значителен растеж на пазара на DCD в световен мащаб, обусловен предимно от добре утвърдени приложения във фармацевтичната промишленост и селскостопанския отрасъл. Това се дължи на ръста на производството на лекарства за лечение на диабет, предимно в Индия. Този растеж вече е залегнал в ръста на потреблението на ЕС, както е посочено в таблица 1 по-горе.
(79)
Що се отнася до пазара на ЕС, също се очаква по-нататъшен растеж, но в по-ограничен размер. Това се обяснява с факта, че голям фармацевтичен производител, с продажби в световен мащаб, е установен в Съюза.
(80)
След оповестяването на заключенията заявителят оспори мащаба на растежа. Следва да се отбележи обаче, че наблюденията му по този въпрос са противоречиви и че няколко източника свидетелстват за силното търсене в ЕС и за значителния растеж в световен мащаб. Данните за продажбите от съдействащия китайски производител износител показват бързонарастващо потребление на вътрешния китайски пазар. В досието няма доказателства, както се твърди в крайна сметка от заявителя, че търсенето е или ще бъде в застой.
(81)
След оповестяването на заключенията заявителят изтъкна също така, че е загубил обем на продажби и пазарен дял на пазарите извън ЕС. В тази връзка следва да се отбележи, че промишлеността на ЕС е работила с почти пълен капацитет и с незначителни складови наличности, като в същото време потреблението в ЕС на DCD е продължило да расте. Следователно, ако промишлеността на ЕС не се е възползвала в пълна степен от растежа на други пазари, то това се обуславя по-скоро от по-голямото съсредоточаване на промишлеността на ЕС върху пазара на ЕС, без да повишава значително производствения си капацитет. Това положение би се променило обаче, ако плановете ѝ за разширяване се реализират. Поради това се очаква, че дори ако в близко бъдеще обемът на вноса на китайския DCD в Съюза нарасне, това няма автоматично да доведе по повторно настъпване на вреда. Също като китайските производители промишлеността на Съюза ще се възползва от ръста на търсенето в световен мащаб.
(82)
В това отношение, както е посочено по-горе, производителят на Съюза е с много добри позиции на пазара и изглежда е предпочитаният доставчик на няколко ключови клиенти, поне за някои DCD приложения. Предвид качеството и надеждността на DCD продуктите си в Съюза, той е в състояние да сключи договори за големи обеми с ключовите клиенти от ЕС и това положение се очаква да продължи, независимо дали мерките бъдат отменени. След оповестяване на заключенията един ползвател от ЕС заяви, че ще продължи да се снабдява с обхванатия от процедурата продукт от промишлеността на Съюза, дори ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени.
5.3. Други съображения
(83)
Както е обяснено в съображения 50 и 51, през РПП цените на вноса на Китай не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Не е налице подбиване на цените по отношение на нормалния режим (около една трета от обема на вноса). Режимът на активно усъвършенстване също бе взет предвид (другите две трети от вноса през РПП), в който случай се наблюдава много ниско ниво на подбиване на цените. Тази ситуация се различава от установеното при първоначалното разследване значително подбиване, довело до цялостното постепенно увеличение на цените на вноса след налагането на мерките, макар и увеличението да е било променливо. Всъщност за периода от 2009 г. до края на РПП цената CIF на границата на ЕС на вноса с произход от Китай е нараснала със 73 %.
(84)
Промишлеността на ЕС показа, че е останала конкурентоспособна дори при отсъствие на мерките, предвид значителния износ (между 20 и 30 % от производството през РПП) за държави извън ЕС, в които няма действащи мерки и където е била в конкуренция с Китай без помощта на антидъмпингови мерки. Спадът на обема на износа, представен по-долу, трябва да се разглежда заедно с нарастващия обем на продажбите в Съюза и непроменения производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който по принцип е бил напълно използван.
Таблица 13
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на износа - индекс (2009 г. = 100)
100
105
80
77
Експортна цена (несвързани клиенти) - индекс (2009 г. = 100)
100
100
109
125
(85)
Цените на китайския внос през осемте месеца след РПП също бяха анализирани с оглед на бележките, представени от промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза беше съобщила, че силният ценови натиск, упражняван от китайския внос, е възобновен малко след РПП. Въз основа на член 6, параграф 1 от основния регламент във връзка с член 11, параграф 5 от него информацията за период след РПП по правило не се взима под внимание. Дори ако тази информация бе взета предвид обаче, на този етап не биха могли да се направят заключения на тази основа, тъй като не е ясно дали тези променени цени, ако бъдат потвърдени, са с дълготраен характер. Например, макар и цените да са паднали от края на РПП до май 2013 г., през юни те отново се покачват с 10 %. След РПП тези цени все още са били значително по-високи от наблюдаваните при първоначалното разследване; следователно е малко вероятно в краткосрочен план да могат значително да навредят на текущото състояние на промишлеността на Съюза, която не претърпява съществена вреда.
(86)
На последно място, няма признаци, че отмяната на мерките би се отразила върху пазарните цени в кратко- и средносрочен план. Следва да се отбележи, че голям дял от DCD, продаван на пазара на Съюза, е предмет на договори със срок от няколко години и че за промишлеността на ползвателите изглежда е от особена важност надеждната и устойчива доставка от доверен производител. Освен това две трети от вноса през РПП е бил осъществен под режим на активно усъвършенстване, при който не се дължат вносни или антидъмпингови мита. Накратко, въпреки че не може да се изключи, че някои договори ще бъдат предоговорени, както и че и цената на вноса може да намалее, не е вероятно в случай че митата бъдат отменени, това да се случи на равнища, при които настъпва вреда.
5.4. Заключение относно вероятността от повторно настъпване на вреда
(87)
С оглед на гореизложеното, ако мерките бъдат отменени, не е вероятно промишлеността на Съюза да трябва да намали своите продажби и обем на производство и/или цените на DCD до такава степен, че да бъдат засегнати рентабилността и цялостното ѝ състояние.
(88)
Напротив, с оглед на ръста на потреблението в световен мащаб, обема на вноса от Китай и цените през РПП, както и цените на други пазари се очаква, че при липсата на мерки продажбите на DCD на промишлеността на Съюза ще продължат да бъдат стабилни и също ще благоприятстват всички дейности по веригите DCD и NCN.
(89)
Очаква се промишлеността на Съюза се продължи да работи с пълен капацитет, независимо дали мерките бъдат отменени. Освен това тази година промишлеността на Съюза завърши подготвителната работа в рамките на програма за разширяване. През есента на 2013 г. беше постигнато принципно съгласие промишлеността на ЕС да увеличи значително капацитета си за производство на DCD. Пазарът - включително важни потребители, установени в ЕС, приветстваха този план за разширяване. Планът за разширяване свидетелства, че промишлеността на Съюза е на мнение, че ще има силно търсене в световен мащаб и че AlzChem следва да се възползват от този растеж.
(90)
Дори ако в краткосрочен план промишлеността на Съюза претърпи известен ценови натиск от китайския внос, въздействието по отношение на цените и рентабилността не се очаква да бъде значително, като се има предвид, че промишлеността на Съюза държи голям пазарен дял, има предимства във връзка с качеството и надеждността на доставките, както и възможност да си осигури договори за големи обеми. Следователно няма да бъде достигнат прагът „вероятност от вреда“ по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент.
(91)
Комисията стига до заключението, че не съществува вероятност от повторно настъпване на вреда за промишлеността на Съюза, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(92)
Тъй като бе заключено, че няма вероятност от повторно настъпване на вреда, констатации относно интереса на Съюза не са необходими.
7. ОТМЕНЯНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВИТЕ МЕРКИ
(93)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча отмяната на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след настоящото оповестяване. Когато бе обосновано, изявленията и коментарите бяха надлежно взети под внимание, но те не бяха в състояние да променят изложените по-горе заключения.
(94)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на DCD с произход от Китай, следва да бъдат отменени, а процедурата - прекратена.
(95)
Предвид определени обстоятелства, описани по-горе, а именно наличието на неоползотворен капацитет в Китай и евентуалното подбиване на цените след РПП, Комисията ще наблюдава вноса на разглеждания продукт с цел предприемане на бързи и целесъобразни действия, ако ситуацията го налага. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Отменя се антидъмпинговото мито върху вноса на 1-цианогуанидин (дициандиамид), понастоящем класиран в код по КН 2926 20 00, с произход от Китайската народна република, а процедурата във връзка с този внос се прекратява.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 февруари 2014 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 135/2014
(2014. gada 11. februāris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciāndiamīda importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 6. punktu un 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 (2) Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciāndiamīda) importam noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 49,1 % apmērā.
1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2012. gada 14. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza uzņēmums AlzChem AG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv 100 % no kopējās diciāndiamīda produkcijas Savienībā.
(3)
Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 15. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
1.4. Izmeklēšana
1.4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(6)
Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgajam periodam būtu jāsākas 2008. gadā, jo par 2009. gadu iegūtie konstatējumi neesot reprezentatīvi. Vispirms būtu jāatgādina, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība, nosakot periodu, kas jāņem vērā, lai pārbaudītu kaitējumu. Otrkārt, pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis šo prasību pārāk vēlu, lai mainītu periodu. Attiecīgais periods tika paziņots jau pašā procesa sākumā, taču pieprasījuma iesniedzējs toreiz to neapstrīdēja. Tik vēlā procesa posmā periodu nevar mainīt praktisku apsvērumu dēļ un tāpēc, ka izmaiņas, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem, būtu pretrunā ar nepieciešamību objektīvi veikt izmeklēšanu. Tāpēc prasība tika noraidīta.
1.4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī, nesaistītajiem importētājiem, lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, un eksportējošās valsts pārstāvjiem par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Ņemot vērā acīmredzamo lielo ražotāju eksportētāju skaitu attiecīgajā valstī un nesaistīto importētāju skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai būtu jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(9)
Sazinājās ar 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tā kā tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi.
(10)
Attiecībā uz importētājiem tika noteikti aptuveni 10 nesaistīti diciāndiamīda importētāji Savienībā, kurus uzaicināja sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Savienības ražotāja, ražotāja eksportētāja Ķīnā, kas sadarbojās, diviem nesaistītiem importētājiem un viena lietotāja Savienībā.
(12)
Papildu apsvērumi tika saņemti no diviem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem un trim lietotājiem Savienībā.
(13)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
Savienības ražotājs:
-
AlzChem AG, Trostberg, Vācija;
b)
ražotājs eksportētājs Ķīnā:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Ķīna;
c)
nesaistīts importētājs Savienībā:
-
Helm AG, Hamburg, Vācija;
d)
lietotājs Savienībā:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(14)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., 1-ciānguanidīns (diciandiamīds) (“DCD”), kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas.
(15)
DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu daudzus citus ķīmiskus starpproduktus, piemēram, farmaceitiskos produktus, un dažādos rūpnieciski lietojumos - ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstilizstrādājumu un ādas ražošanā - un dažādās epoksīdu lietojumu jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa - oglekļa - slāpekļa (NCN) ķēdē, veidojot nišas galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus NCN atvasinājumus.
(16)
Lielākā daļa no DCD, kurus pārdod Savienības tirgū, atbilst standartam. Tikai neliels daudzums ir ar mazāku daļiņu izmēru (tā sauktie mikro DCD). Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza datus tikai par standartam atbilstīgo veidu.
2.2. Līdzīgais ražojums
(17)
Viens lietotājs apšaubīja, ka Savienības DCD un Ķīnas DCD ir līdzīgi ražojumi, pamatojoties uz to, ka standartam atbilstīgais DCD veids, ko ražo Savienības ražošanas nozare, iespējams, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji. Konkrēti šis lietotājs apgalvoja, ka ūdens saturs Ķīnas DCD esot daudz augstāks un svārstīgāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD, kas ražoti Savienībā. Turklāt Ķīnas DCD esot arī augstāks piemaisījumu saturs.
(18)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā tomēr konstatēja, ka, lai gan iespējamas kvalitātes atšķirības, to nevar kvantitatīvi novērtēt, turklāt tās neietekmē Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienībā pārdotā DCD un attiecīgā ražojuma ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un tika konstatēts, ka abi ražojumi ir vienādi un tiem ir vienādi galalietojuma veidi.
(19)
Cits lietotājs apgalvoja, ka mikro DCD būtu jāizslēdz no antidempinga pasākumu ražojuma jomas, ņemot vērā iespējamās fizikālo īpašību, galalietojuma veidu un cenas atšķirības, salīdzinot ar standarta DCD.
(20)
Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka abiem veidiem ir vienādas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības. Standarta DCD tālākā pārstrāde, lai ražotu mikro DCD, nozīmē, ka tiek veikts vienkāršs fizikāls process (malšana), bet ne ķīmiska pārstrāde. Turklāt, lai gan mikro DCD cenas ir augstākas nekā standarta DCD, abiem veidiem ir vienādi galalietojuma veidi un tos parasti var savstarpēji aizstāt.
(21)
Izmeklēšanā apstiprināja, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, kā arī tiem, kurus Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotājs, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi, tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
3.1. Ievadpiezīmes
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.
(23)
Kā minēts 9. apsvērumā, ņemot vērā to, ka tikai viens uzņēmums sadarbojās, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi Ķīnā. PIP laikā šis uzņēmums nodrošināja vairāk nekā 35 % attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā. Šis uzņēmums nav eksportējis sākotnējās izmeklēšanas IP laikā, tāpēc nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā.
3.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
3.2.1. Analogā valsts
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai cenu no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas procentu.
(25)
Tā kā attiecīgais ražojums netika ražots ārpus Savienības un Ķīnas, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā gatavojas noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgo ražojumu, kā tas bija darīts arī sākotnējā izmeklēšanā.
(26)
Līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozare pārdeva reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdevumi iekšzemes tirgū radīja zaudējumus, lai gan tuvojās rentabilitātes slieksnim. Tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu. PVA izmaksas un peļņu noteica, izmantojot to pašu metodi kā sākotnējā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas tika koriģētas tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas, jo ražošanas vienības bija nošķirtas, fiziski nebija tieši pieejami izejmateriāli, tie bija jātransportē no attālākām ražošanas vietām, un bija jārealizē blakusprodukts (dzēstie kaļķi). Šīs korekcijas tika veiktas arī sākotnējā izmeklēšanā.
3.2.2. Eksporta cena
(27)
Visu eksportu ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Savienībā tieši pārdeva neatkarīgiem pircējiem, kuri veica uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai maksājamas.
3.2.3. Salīdzinājums
(28)
Salīdzinājums starp vidējo vērtību un eksporta cenu tika veikts, pamatojoties uz ražotāja cenu.
(29)
Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot korekcijas, tika pievērsta atšķirībām attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredīta izmaksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.
3.2.4. Dempinga starpība
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(31)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, minētais salīdzinājums parādīja, ka tiek veikts dempings, lai gan ievērojami zemākā līmenī, nekā tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.
3.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.3.1. Ievadpiezīme
(32)
Pēc tam, kad tika noteikts dempings PIP laikā, izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, un analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas un Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no Ķīnas.
(33)
Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ražoja vairāk nekā 30 % no Ķīnas kopējās produkcijas PIP laikā.
3.3.2. Ķīnas ražotāju ražošanas jauda un neizmantotā jauda
(34)
Tā kā publiski pieejams maz informācijas par Ķīnas DCD ražošanas nozari, secinājumi par neizmantoto jaudu tika izdarīti, galvenokārt izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un informāciju, ko ieguva no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, datus pēc iespējas salīdzinot ar publiski pieejamo informāciju.
(35)
Pamatojoties uz to, tiek pieņemts, ka no 2007. gada līdz 2012. gadam Ķīnā palielinājās kopējā uzstādītā jauda. Tomēr faktiskais produkcijas apjoms PIP laikā bija tikai 80 000 tonnu, liecinot, ka varētu būt pieejama neizmantota jauda. Ķīnas uzstādītās jaudas PIP laikā būtu pieticis, lai apmierinātu vairāk nekā globālo pieprasījumu pēc DCD, un neizmantotā jauda varētu būt lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā PIP laikā, savukārt Ķīnas vietējais patēriņš PIP laikā bija tikai 40 000 tonnas, t. i., puse no faktiskā Ķīnas produkcijas apjoma.
(36)
Attiecībā uz neizmantoto jaudu izmeklēšanā uzņēmumos iegūtā informācija liecina, ka vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās un kas pārstāvēja vairāk nekā 20 % no Ķīnas kopējās uzstādītās jaudas 2012. gadā, ir piešķirta atļauja 2014. gadā palielināt ražošanas jaudu par 50 %. Gaidāms, ka šī jaunā jauda inter alia tiks izmantota šā ražotāja paša ražošanas procesos (DCD lietojums pašu vajadzībām) un Ķīnas iekšzemes tirgū, kurā PIP laikā noietu rada aptuveni puse no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, DCD produkcijas. Informācija, kas iegūta no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, liecina, ka turpmākos ieguldījumus jaudas palielināšanā izmantos, lai inter alia apgādātu Ķīnas iekšzemes tirgu, kas ir liels un strauji augošs.
(37)
Tādējādi Ķīna spēs ražot lielus daudzumus eksportam, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka iekšzemes tirgū varētu būt noiets visai produkcijai, ko varētu saražot, pateicoties neizmantotajai jaudai.
3.3.3. Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas
(38)
Saskaņā ar Eurostat datiem un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Ķīnas strauji samazinājās, kad 2007. gadā tika noteikti pasākumi, un atkal nedaudz palielinājās no 2009. gada līdz PIP beigām, taču nesasniedza 2007. gada līmeni. Tas atspoguļojās arī Ķīnas importa tirgus daļā, kas samazinājās no 40-45 % 2007. gadā līdz 10-15 % 2009. gadā un, neraugoties uz Ķīnas cenu kāpumu par 73 %, atkal sasniedza 15-20 % līmeni PIP beigās.
3.3.4. Savienības tirgus pievilcīgums
(39)
Savienības tirgus ir salīdzinoši liels tirgus, kas patērē aptuveni 18 % no DCD pasaules patēriņa, taču tas nav pievilcīgākais tirgus vai vienīgais pievilcīgais tirgus, ņemot vērā tirdzniecības segmentus un cenas (skatīt 74. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas ražotāji prognozē farmaceitiskās rūpniecības pieprasījuma kāpumu, piemēram, Indijā, kas izmanto DCD, piemēram, kā izejvielu, lai ražotu diabēta zāles (metformīnu). Tāpēc, pateicoties šim jaunajam pieprasījumam, iespējams, tiks izmantota liela Ķīnas neizmantotās jaudas daļa. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus nav vienīgais pievilcīgais tirgus Ķīnas eksportētājiem.
3.3.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(40)
Izmeklēšanā apstiprināja, ka PIP laikā Ķīnas imports turpināja ieplūst Savienības tirgū par dempinga cenām. Ņemot vērā pastāvīgo dempingu, to, ka Savienības tirgus ir liels tirgus, kas bija diezgan pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportētājiem pagātnē, kā arī pieejamo neizmantoto jaudu Ķīnā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka dempings, iespējams, turpinātos, ja pasākumus atceltu. Tomēr būtu jānorāda, ka pašreizējais dempinga līmenis ir ievērojami zemāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.
4. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
4.1. Ievadpiezīme
(41)
Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes apsvērumu dēļ vairākums rādītāju sniegti indeksētā vai diapazona veidā.
4.2. Savienības ražošanas nozare
(42)
Savienības ražotāja AlzChem AG produkcija veido 100 % no Savienībā ražotā DCD. Tāpēc uzskata, ka AlzChem AG veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
4.3. Patēriņš Savienības tirgū
(43)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu, tos salīdzinot ar citiem statistikas avotiem. Attiecīgajā periodā patēriņš ir mainījies šādi.
1. tabula
2009
2010
2011
PIP
Patēriņš Savienībā (tonnas)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indekss (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Neatkarīgi no brīvā tirgus patēriņa, kas parādīts iepriekš, tiek atgādināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares DCD lietojums pašu vajadzībām bija robežās no 10 % līdz 20 % no Savienības produkcijas un mainījās šādi.
2. tabula
2009
2010
2011
PIP
Lietojums pašu vajadzībām - indekss (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Imports no Ķīnas Savienībā
(45)
Paturot prātā, ka tikai viens eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā, tika konstatēts, ka Eurostat dati bija labākais informācijas avots par importa apjomiem un cenām. Eurostat dati attiecas uz ES 27 valstīm, un tos salīdzināja ar citiem avotiem, piemēram, Ķīnas eksporta statistiku, 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, importētāja, kas sadarbojās, un lietotāja datiem.
(46)
DCD no Ķīnas tika importēts atbilstīgi diviem muitas režīmiem. Atbilstīgi parastajam režīmam bija jāmaksā parastais muitas tarifs un antidempinga maksājums. Saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” nebija jāmaksā neviens no šiem maksājumiem, jo materiāls tika izmantots, lai ražotu pakārtotus ražojumus, kurus eksportēja ārpus Savienības. Kā redzams turpmāk tabulā, režīms “ievešana pārstrādei” PIP laikā attiecās uz aptuveni divām trešdaļām importa.
4.4.1. Apjoms un tirgus daļa
(47)
Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2007. gadā importa apjoms no Ķīnas ievērojami samazinājās. Tā kopējā tirgus daļa PIP laikā bija apmēram 15 %-20 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā tāda Ķīnas izcelsmes importa apjoms, kas tika veikts atbilstīgi parastajam muitas režīmam, svārstījās, savukārt vairāk nekā divkāršojās Ķīnas imports, ko ieveda atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. Ņemot vērā abus režīmus, importa apjomi šajā periodā pieauga, taču tie ir ievērojami zemāki par līmeņiem, kas bija vērojami pirms pasākumu noteikšanas (virs 6 000 tonnām).
3. tabula
Imports no Ķīnas
2009
2010
2011
PIP
Importa apjoms - parastais režīms (tonnas)
881
1 251
1 781
730
Indekss (2009 = 100)
100
142
202
83
Tirgus daļa
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Vidējā importa cena - parastais režīms (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Vidējā importa cena - ievešana pārstrādei (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Importa apjoms - ievešana pārstrādei (tonnas)
676
984
654
1 467
Indekss (2009 = 100)
100
146
97
217
Tirgus daļa - visi režīmi
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Cena
(48)
Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas būtiski palielinājās.
(49)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka cenu pārmaiņas nevar izskaidrot ar galveno izmaksu faktoru cenu pārmaiņām, t. i., izejvielu un enerģijas izmaksu pārmaiņām. Tomēr tā nesniedza citus paskaidrojumus un neiesniedza pārliecinošus pierādījumus, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.
4.4.3. Cenu samazinājums
(50)
Lai izanalizētu cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām, kas bija noteiktas (tikai standarta DCD) importam no Ķīnas. Ņemot vērā piegādes izmaksas un komisijas maksas, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas līdz ražotāja cenas līmenim. Ķīnas eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un salīdzinātas ar 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, un tajās nebija iekļauts imports, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”. Šīs CIF cenas tika koriģētas, ņemot vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas tarifa un pēcimporta izmaksām. Cenu samazinājums, kas skāra importu, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”, tiek analizēts 83. apsvērumā.
(51)
Salīdzinājums liecināja, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma imports nebija par zemākām cenām kā Savienības ražošanas nozares cenas.
4.5. Imports Savienībā no citām trešām valstīm
(52)
Nebija nozīmīga importa no citām trešām valstīm.
(53)
Attiecīgajā periodā importa apjoma no ASV tirgus daļa nepārsniedza 2 %. Izmeklēšanā konstatēja, ka faktiski tas bija tādu standarta DCD imports, kas sākotnēji bija ražoti Ķīnā un pēc tam mikronizēti ASV.
4. tabula
Imports no ASV
2009
2010
2011
PIP
Importa apjoms (tonnas)
192
237
282
255
Indekss (2009 = 100)
100
123
147
133
Tirgus daļa
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(54)
Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.
4.6.1. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(55)
Savienības ražošanas nozare izmantoja integrētu ražošanas ķēdi, kas ietver ne tikai DCD, bet arī augšupējos un pakārtotos ražojumus. Kopš 2009. gada DCD Savienības ražošanas jauda nav mainījusies. Attiecīgajā periodā Savienības ražotājs palielināja ražošanu galvenokārt tāpēc, ka palielinājās pieprasījums Savienības tirgū, kā redzams 1. tabulā. Kopš 2010. gada Savienības ražotājs darbojās ar pilnu jaudu. Tas tā nenotika 2009. gadā, kad ražošanu un pārdošanu skāra finanšu krīze.
5. tabula
2009
2010
2011
PIP
Ražošana - indekss (2009 = 100)
100
115
113
109
Ražošanas jauda - indekss (2009 = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Krājumi
(56)
Savienības ražotājs visā attiecīgajā periodā uzturēja mazus krājumus, un tas netika uzskatīts par svarīgu faktoru, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6. tabula
2009
2010
2011
PIP
Krājumi - indekss (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Pārdevumu apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Savienībā
(57)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem palielinājās par 26 %, turpretim pārdošanas cenas palielinājās par 7 %.
(58)
Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt ES pārdevumu apjomu, pateicoties patēriņa kāpumam, kā parādīts iepriekš 1. tabulā. Savienības ražošanas nozare saglabāja ļoti lielu Savienības tirgus daļu.
7. tabula
2009
2010
2011
PIP
Pārdošanas apjoms - indekss (2009 = 100)
100
121
125
126
Tirgus daļa
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Pārdošanas cena - indekss (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilitāte un naudas plūsma
(59)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami uzlabojās, jo ražošanas nozare varēja palielināt pārdevumu apjomu un pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū. Ievērojamais rentabilitātes uzlabojums ir vēl izteiktāks, ja to salīdzina ar ražošanas nozares būtiskajiem zaudējumiem sākotnējā IP laikā (kritums par 20 % līdz 30 %).
8. tabula
2009
2010
2011
PIP
Rentabilitāte
- 10 % līdz 0 %
- 10 % līdz 0 %
- 10 % līdz 0 %
- 5 % līdz 0 %
(60)
To darījumu rentabilitāte, kas tika veikti pašu vajadzībām, bija salīdzinoši laba.
(61)
Attiecīgajā periodā, izņemot PIP, naudas plūsma atbilstīgi kopējās rentabilitātes pārmaiņām vienmēr bija negatīva.
9. tabula
2009
2010
2011
PIP
Naudas plūsma - indekss (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(62)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai uzturētu un optimizētu esošās ražošanas iekārtas. 2009. gadā tā veica ievērojamus jaunus ieguldījumus saistībā ar mikro DCD.
10. tabula
2009
2010
2011
PIP
Ieguldījumi - indekss (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs atbilstīgi iepriekšminētajām rentabilitātes pārmaiņām.
11. tabula
2009
2010
2011
PIP
Ienākums no ieguldījumiem - indekss (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka attiecīgajā periodā tai būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
4.6.6. Nodarbinātība, ražīgums, izaugsme un algas
(65)
Ieguldījumi, kas tika veikti attiecīgajā periodā, veicināja kvalificētu darbinieku skaita pieaugumu. Vidējais algas līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %.
(66)
Nodarbinātības un darba ražīguma palielinājums atspoguļo produkcijas kāpumu 2010. gadā.
12. tabula
2009
2010
2011
PIP
Darbinieku skaits - indekss (2009 = 100)
100
107
104
105
Ražīgums (tonnas uz darbinieku) - indekss (2009 = 100)
100
108
108
105
Darbaspēka izmaksas par darbinieku - indekss (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dempinga apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(67)
Dempings PIP laikā turpinājās, kā paskaidrots iepriekš 3.2. punktā.
(68)
Nevar uzskatīt, ka ietekme, ko faktiskās dempinga starpības apmērs radīja uz Savienības ražošanas nozari, bija liela, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no Ķīnas. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Savienības ražošanas nozares stāvoklis ievērojami uzlabojās - tā bija atguvusies no iepriekšējā dempinga, jo īpaši ņemot vērā rentabilitāti, pārdošanas apjomu un tirgus daļu.
4.6.8. Secinājums
(69)
Lai gan dažas iepriekšminētās pozitīvās pārmaiņas ir notikušas salīdzinoši nesen, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Visi finanšu rādītāji PIP beigās bija pozitīvi vai gandrīz pozitīvi.
(70)
Antidempinga pasākumu noteikšana 2007. gadā ļāva Savienības ražošanas nozarei pakāpeniski atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes, vairāk izmantot savu potenciālu Savienības tirgū un valstīs ārpus ES. Par to, ka Savienības ražošanas nozare guva labumu no pasākumiem, galvenokārt liecina lielais ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un palielinātās ES pārdošanas cenas un rentabilitāte. PIP laikā Ķīnas imports vairs nenodarīja būtisku kaitējumu.
(71)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā daži kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvu tendenci, neliedza Komisijai apstiprināt, ka tajā laikā tika nodarīts būtisks kaitējums. Šis apgalvojums ir jānoraida. Ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 reaģēja uz dažādiem apstākļiem jo īpaši Savienības ražošanas nozarē, kas guva mazāku peļņu. Turklāt termiņbeigu pārskatīšana pilnībā atšķiras no izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Izmeklēšana bija veltīta tam, lai noskaidrotu, vai dempings rada kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei, savukārt pārskatīšana ir vērsta uz nākotni, un tās uzdevums ir analizēt, kas notiktu, ja pasākumi tiktu atcelti.
5. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(72)
Kā norādīts iepriekš, PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai tas, ka spēkā esošos pasākumus vairs nepiemērotu, varētu izraisīt kaitējuma atkārtošanos.
5.1. Neizmantotās jaudas ietekme Ķīnā
(73)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnā ir pieejama liela ražošanas jauda (skatīt 34. līdz 37. apsvērumu). Tomēr nav pietiekama pamata secināt, ka attiecīgā neizmantotā jauda nozīmē, ka tiks veikts ievērojams imports uz Savienību.
(74)
Savienība ir viens no daudzajiem tirgiem, kuros produkciju pārdod Ķīnas ražotāji eksportētāji. Cenu ziņā Savienības ražošanas nozares, Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un Ķīnas eksporta statistikas dati apstiprina, ka vairāku valstu tirgi ārpus ES ir vismaz tikpat pievilcīgi kā Savienības tirgus.
(75)
Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi bieži bija par augstākām cenām nekā pārdevumi Savienībā. Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas, kas bija augstākas, nebija saistītas ar šādu tirgu salīdzinošo pievilcību un drīzāk būtu jāskaidro ar šo pārdevumu nelielajiem apjomiem. Šis arguments būtu jānoraida, jo ES ražošanas nozares kopējie pārdevumu apjomi eksporta tirgos PIP laikā joprojām bija ievērojami (no 20 % līdz 30 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas). Turklāt netika pierādīts, ka pārdošanas darījumi ar pircējiem bija ievērojami mazākos apjomos.
(76)
Arī statistikas dati par Ķīnas DCD eksporta cenām uz dažādajiem tirgiem neliecina par īpašu ES tirgus pievilcību, salīdzinot ar pārējiem eksporta tirgiem. Jau PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda, taču Ķīnas eksportētāji to neizmantoja, lai noteiktu tādas cenas, kas radītu kaitējumu. Tas, ka neizmantotā jauda vēl vairāk palielinās, šajā gadījumā neliecina par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Indija ar lielu pārsvaru ir pasaulē lielākais DCD tirgus. Ķīnas eksporta statistika liecina, ka Ķīnas pārdevumu apjomi uz ES bija tikai aptuveni 10 % no pārdevumu apjomiem, kas veikti uz Indiju, un ka Ķīnas vidējās ES pārdošanas cenas par tonnu bija diezgan līdzīgas Ķīnas pārdošanas cenām uz Indiju. Citiem vārdiem sakot, dominējošās tirgus cenas svarīgajā Indijas tirgū (kas ir palielinājušās attiecīgajā periodā vidēji par 65 %) DCD ražotājiem ir vienādi pievilcīgas. Nekas neliecina par to, ka neizmantotā jauda Ķīnā nozīmēs milzīgu importu uz Savienību. Šobrīd paredzams, ka vismaz daļu šīs neizmantotās jaudas neizmantos tuvākajā nākotnē. Šis secinājums izdarīts, pamatojoties uz attīstību pagātnē, jo pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie dati liecina, ka Ķīna no 2008. gada līdz PIP palielināja jaudu aptuveni par 50 %, savukārt kopējais produkcijas apjoms pieauga tikai par apmēram 20 %. Pieprasījuma iesniedzēja prognozes līdz 2016. gadam liecina, ka Ķīnas jauda būs ievērojami lielāka par pieprasījumu pasaulē, tāpēc pagaidām netiks izmantota. Ražošanas jaudas pārpalikums valstī būtu mazāks, ja prognozes tiktu veiktas, balstoties uz Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas datiem. Katrā gadījumā tas, ka atšķirībā no ES ražošanas (skatīt iepriekš 55. apsvērumu) Ķīnas DCD ražošana neietilpst pilnībā integrētā ražošanas ķēdē, nozīmē, ka ir mazāk dārgi neizmantot jaudu.
(77)
Turklāt augošs pieprasījums, jo īpaši farmācijas nozarē tādās valstīs kā Indija (skatīt 39. apsvērumu), iespējams, noteiks to, ka tiks izmantota vēl kāda daļa no Ķīnas jaudas pārpalikuma. Turklāt izmeklēšanā tika secināts, ka AlzChem DCD ražojumi tika uzskatīti par pievilcīgākiem ES lietotājiem, inter alia pateicoties atrašanās vietai un piegādes uzticamībai. Tas nodrošina zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar Ķīnas ražotājiem, ņemot vērā galvenos lietotājus ES, kuri iepērk ievērojamus DCD daudzumus. Tāpēc, ņemot vērā šo kontekstu, lielā ražošanas jauda Ķīnā nav pamats, lai secinātu, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Tas, ka Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi daļu globālās ražošanas jaudas izteiksmē, nevar atspēkot šo secinājumu.
5.2. Paredzamās tirgus izaugsmes ietekme
(78)
Vairākas personas norādīja uz gaidāmo ievērojamo DCD tirgus pieaugumu pasaulē, ko galvenokārt veicinās nostiprinājušies lietojumi farmācijas un lauksaimniecības nozarē. Tas ir saistīts ar diabēta zāļu ražošanas kāpumu galvenokārt Indijā. Šis pieaugums jau ir paredzēts, iepriekš 1. tabulā aplūkojot patēriņa pieaugumu ES.
(79)
Attiecībā uz ES tirgu gaidāms turpmāks pieaugums, bet mazākā mērā. Tas skaidrojams ar to, ka Savienībā atrodas liels farmaceitisko produktu ražotājs, kas produkciju pārdod visā pasaulē.
(80)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja pieauguma apjomu. Tomēr tiek norādīts, ka informācija šajā ziņā ir pretrunīga un vairāki avoti norāda uz stabilu ES pieprasījumu un ievērojamu pasaules mēroga pieaugumu. Pārdošanas dati, ko ieguva no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, liecina par aizvien straujāk augošo patēriņu Ķīnas iekšzemes tirgū. Tāpēc nekas lietas materiālos neapstiprina pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka pieprasījums ir vai būs zems.
(81)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka ir zaudējis pārdošanas apjomu un tirgus daļu tirgos, kas ir ārpus ES. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ES ražošanas nozare ir darbojusies ar gandrīz pilnu jaudu un ar nenozīmīgiem krājumiem, savukārt DCD patēriņš ES turpināja pieaugt. Tāpēc drīzāk tādēļ, ka ES ražošanas nozare bija nolēmusi vairāk pievērsties ES tirgum, būtiski nepalielinot ražošanas jaudu, tā nav varējusi pilnībā izmantot priekšrocības, ko radīja izaugsme citos tirgos. Tomēr šī situācija varētu mainīties, ja tiks īstenoti tās paplašināšanas plāni. Tāpēc ir paredzams, ka, pat ja tuvākajā nākotnē Ķīnas DCD importa apjomi Savienībā palielināsies, tas nevarētu automātiski izraisīt kaitējuma atkārtošanos. Savienības ražošanas nozare tāpat kā Ķīnas ražotāji gūs labumu no pieprasījuma kāpuma pasaulē.
(82)
Kā minēts iepriekš, Savienības ražotājs tiek augstu vērtēts tirgū, un vairāki nozīmīgi pircēji to uzskata par vēlamo piegādātāju, vismaz attiecībā uz konkrētiem DCD lietojumiem. Šā ražotāja DCD ražojumu kvalitāte un uzticamība Savienībā liecina, ka tas spēj noslēgt nozīmīgus līgumus ar galvenajiem ES pircējiem, un paredzams, ka šāda situācija saglabāsies arī turpmāk neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Pēc informācijas nodošanas atklātībā nozīmīgs ES lietotājs paziņoja, ka turpinās iepirkt ražojumu, uz ko attiecas procedūra, no Savienības ražošanas nozares, pat ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.
5.3. Citi apsvērumi
(83)
Kā paskaidrots 50. līdz 51. apsvērumā, Ķīnas importa cenas PIP laikā nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Cenu samazinājums nebija vērojams attiecībā uz parasto režīmu (apmēram viena trešdaļa no importa apjoma). Nelielu cenu samazinājumu konstatēja, ņemot vērā arī režīmu “ievešana pārstrādei” (pārējās divas trešdaļas no importa PIP laikā). Šī situācija bija atšķirīga no būtiskā cenu samazinājuma, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un kas izrietēja no vispārēja pakāpeniska importa cenu pieaugumu, kopš tika noteikti pasākumi, lai gan šis pieaugums nebija pastāvīgs. Faktiski laikposmā no 2009. gada līdz PIP beigām Ķīnas importa CIF cena līdz ES robežai pieauga par 73 %.
(84)
ES ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā joprojām ir konkurētspējīga pat tad, ja pasākumi nav noteikti, ņemot vērā tās ievērojamo eksportu (20 % līdz 30 % no produkcijas PIP laikā) uz valstīm ārpus ES, kur pasākumi nav spēkā un ir jākonkurē ar Ķīnu bez antidempinga pasākumu atbalsta. Turpmāk atspoguļotā eksporta apjoma samazināšanās ir jāaplūko saistībā ar augošajiem pārdevumu apjomiem Savienībā un nemainīgu Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas būtībā ir pilnībā izmantota.
13. tabula
2009
2010
2011
PIP
Eksporta apjoms - indekss (2009 = 100)
100
105
80
77
Eksporta cena (nesaistīta) - indekss (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Arī Ķīnas importa cenas astoņos mēnešos pēc PIP tika analizētas saistībā ar informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka ievērojamais cenu spiediens, ko radīja Ķīnas imports, atsākās drīz pēc PIP. Pamatojoties uz pamatregulas 6. panta 1. punktu saistībā ar tās 11. panta 5. punktu, informāciju par periodu pēc izmeklēšanas perioda parasti neņem vērā. Tomēr, pat ja šī informācija būtu jāņem vērā, šajā posmā nevarēja izdarīt secinājumus, izmantojot šo informāciju, jo nav skaidrs, vai šīs mainītās cenas, ja tās tiktu apstiprinātas, ir ilglaicīgas. Piemēram, lai gan cenas no PIP beigām līdz 2013. gada maijam samazinājās, 2013. gada jūnijā tās atkal palielinājās par 10 %. Ņemot vērā, ka šīs cenas, ka bija raksturīgas pēc PIP, joprojām bija ievērojami augstākas nekā tās, kuras tika novērotas sākotnējā izmeklēšanā, izredzes, ka tuvākajā nākotnē tās var ievērojami apdraudēt pašreizējo stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas necieš no būtiska kaitējuma, nav tik lielas, lai tās sasniegtu iespējamības robežu.
(86)
Visbeidzot, nekas neliecina par to, ka pasākumu atcelšana varētu ietekmēt tirgus cenas īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvā. Būtu jāatgādina, ka uz lielu daļu DCD, ko pārdod Savienībā, attiecas līgumi, kuru termiņš ir vairāki gadi, un lietotāju ražošanas nozarei, šķiet, ir ļoti svarīgs drošs un nepārtraukts uzticama ražotāja piedāvājums. Turklāt divas trešdaļas no importa PIP laikā tika veiktas atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” un nebija jāmaksā importa vai antidempinga maksājumi. Kopumā, lai gan nevar izslēgt, ka daži līgumi tiks atkārtoti apspriesti un izkrautā importa cenas var samazināties, ir maz ticams, ka tas izraisīs kaitējumu, ja maksājumi tiktu atcelti.
5.4. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(87)
Ņemot vērā iepriekšminēto, nav ticams, ka Savienības ražošanas nozarei, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu jāsamazina pārdošanas un ražošanas apjoms un/vai DCD cenas tādā mērā, ka tās rentabilitāte un vispārējais stāvoklis tiktu būtiski ietekmēts.
(88)
Gluži pretēji, ņemot vērā patēriņa pieaugumu pasaules mērogā, Ķīnas importa apjomus un cenas PIP laikā un cenas citos tirgos, ir paredzams, ka arī bez pasākumiem Savienības ražošanas nozares DCD pārdevumi joprojām būs stabili un turpinās dot pozitīvu ieguldījumu tās darbībās, izmantojot DCD ķēdi un NCN ķēdi.
(89)
Gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare darbosies ar pilnu jaudu neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Turklāt šogad Savienības ražošanas nozare pabeidza sagatavošanās darbu, ko veica, lai īstenotu paplašināšanas programmu. 2013. gada rudenī tā principā nolēma būtiski palielināt DCD ražošanas jaudu. Tirgus, tostarp svarīgi pircēji, kas atrodas ES, atbalstīja šo paplašināšanas plānu. Paplašināšanas plāns liecina, ka Savienības ražošanas nozare uzskata, ka pieprasījums pasaulē būs liels, un ka AlzChem būtu jāgūst labums no šīs izaugsmes.
(90)
Pat tad, ja uz Savienības ražošanas nozari tuvākajā nākotnē iedarbosies cenu spiediens, ko radīs Ķīnas imports, paredzams, ka ietekme cenu un rentabilitātes ziņā nebūs liela, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa, priekšrocības kvalitātes un piegādes uzticamības ziņā un spēja noslēgt nozīmīgus līgumus. Tāpēc ietekme nesasniegtu “kaitējuma iespējamības” slieksni pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē.
(91)
Komisija secina, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei neatkārtotos, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(92)
Tā kā ir secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, nav vajadzīgi konstatējumi par Savienības interesēm.
7. ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMU ATCELŠANA
(93)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus atcelt. Pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes pamatotā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nevarēja grozīt iepriekš izklāstītos secinājumus.
(94)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāatceļ Ķīnas izcelsmes DCD importam piemērojamie antidempinga pasākumi un procedūra jāizbeidz.
(95)
Ņemot vērā konkrētus iepriekš aprakstītos apstākļus, proti, to, ka Ķīnā ir neizmantota jauda, un to, ka pēc PIP ir iespējams cenu samazinājums, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu, lai varētu nekavējoties pienācīgi rīkoties, ja attiecīgajā situācijā tas būtu nepieciešams. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciandiamīda) importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00, un izbeidz procedūru attiecībā uz minēto importu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 11. februārī