РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 508/2013 НА СЪВЕТА
от 29 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република след провеждане на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След като се проведе разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 260/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република (КНР) („първоначалните мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 63,5 % за всички дружества с изключение на трима китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 9 март 2012 г. Комисията обяви с известие („известие за започване на преразглеждането“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането започна след мотивирано искане, подадено от Eurométaux („заявителя“) от името на производител от Съюза, представляващ над 50 % от производството на определени волфрамови електроди в Съюза.
(4)
Искането се основаваше на това, че най-вероятно изтичането на срока на действие на мерките ще доведе до продължаване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването във връзка с продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или накратко РПРП). Проучването на тенденциите от значение за оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПРП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителят, другият известен производител от Съюза, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(8)
Предвид на очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да реши Комисията дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок до 15 дни след публикуване на известието за започване на преразглеждането и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(9)
Трима вносители заявиха интереса си. Никой от тях обаче не е внасял съответните волфрамови електроди с произход от КНР през РПРП.
(10)
Тъй като само двама производители износители от КНР изпратиха поисканата информация, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, двама производители износители в КНР и един производител в САЩ.
(12)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Plansee SE, Австрия,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Германия;
б)
производители износители в КНР:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji;
в)
дружество, свързано с един съдействащ производител износител в КНР:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai;
г)
дружества, свързани с един съдействащ производител износител в Европейския съюз:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Германия,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Белгия;
д)
държава аналог:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, САЩ.
Б. ПРОДУКТ ПО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО И СХОДЕН ПРОДУКТ
(13)
Разглежданият продукт е същият като този в обхвата на Регламент (ЕО) № 260/2007, а именно волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, с произход от КНР („продуктът по преразглеждането“, или съкратено „ВЕ“) и понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00.
(14)
Продуктът по преразглеждането се използва при заваряване и подобни процеси. ВЕ се употребяват в редица промишлени сектори, като строителството, корабостроенето, автомобилостроенето, корабното машиностроене, химичната технология, ядрената техника, космонавтиката, нефтопроводите и газопроводите. На основата на физичните и химичните характеристики и заменяемостта на различните видове на продукта от гледна точка на ползвателя всички ВЕ се смятат за един продукт за целите на настоящата процедура.
(15)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че продуктът по преразглеждането, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на държавата аналог, имат едни и същи основни физични и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни забележки
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(17)
Както е разяснено по-горе, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители в КНР. Двете съдействащи дружества са осигурили от 80 % до 85 % от вноса на разглеждания продукт от КНР в Съюза през РПРП. Поради това се заключи, че нивото на съдействие е високо.
(18)
Един от съдействащите производители износители получи третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, а вторият - индивидуално третиране (ИТ), в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент, като и двата статута бяха предоставени в първоначалното разследване. Припомня се, че при разследвания съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент ТДПИ и ИТ не се преразглеждат. На трето дружество, което не съдействаше в настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие, беше предоставено ИТ в първоначалното разследване.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(19)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(20)
Както при първоначалното разследване, и в известието за започване на преразглеждането САЩ бяха предложени за държава аналог с цел определяне на нормалната стойност. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изразят становището си относно целесъобразността на този избор. Не бяха представени никакви коментари по този въпрос.
(21)
Също така Комисията проучи дали други държави биха могли да са уместен избор на държава аналог и набеляза други трети страни, от които е бил регистриран от Евростат внос на волфрамови електроди. Беше установена връзка с евентуални известни производители в тези държави и тези производители бяха приканени да съдействат при разследването. Такова съдействие обаче не беше оказано.
(22)
Счетено беше, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на вътрешния си пазар. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване. Не изглеждаше, че са налице нови или променени обстоятелства, които биха обосновали смяна на държавата аналог, нито бяха съобщени подобни обстоятелства на Комисията.
(23)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане. Установена беше връзка с единствения известен производител от САЩ, който се съгласи да окаже съдействие, да отговори на въпросника и да приеме посещение на място. Проверените данни за продажбите и производството на това дружество бяха използвани за определяне на нормалната стойност за дружествата, на които не беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване.
2.2. Нормална стойност
(24)
За дружеството, на което при първоначалното разследване беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена въз основа на данните му. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали продажбите на ВЕ, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар, са били представителни през РПРП, т.е. дали обемът на продажбите на продукта, предназначен за вътрешно потребление, е представлявал 5 % или повече от износа на продукта по преразглеждането, извършен за Съюза от същото дружество.
(25)
След това се разгледа дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар.
(26)
За видовете на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена въз основа на цените, заплатени от независими клиенти в страната на износа. За останалите видове на продукта по преразглеждането нормалната стойност трябваше да се конструира съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент. Поради това, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент определената нормална стойност беше изчислена на базата на производствените разходи на дружеството и се добавиха разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и печалбата от продажбите на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(27)
След разгласяването една страна изтъкна, че методологията, използвана за определяне на РРОАР, е била различна от използваната в първоначалното разследване, което може да е имало отражение при установяване на маржа на печалбата, използван за изчисляване на конструираната нормална стойност съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент. В допълнение към информацията, която вече беше представена в разследването, страната не подкрепи твърдението си с никакви доказателства. Трябва да се отбележи, че в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент РРОАР са били определени въз основа на оборота и че тази методология е била използвана и в първоначалното разследване.
(28)
Печалбата, използвана в първоначалното разследване, не е била при обичайни търговски условия, тъй като нито един от изнасяните видове на разглеждания продукт не е бил продаван на вътрешния пазар при такива условия. При настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие се установи, че продажбите на някои видове на разглеждания продукт са били рентабилни и поради това, съгласно член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент, печалбата от тези рентабилни операции е била използвана за конструиране на нормалната стойност.
(29)
Що се отнася до дружеството, на което при първоначалното разследване не беше предоставено ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на информацията, получена от съдействащия производител в държавата аналог. Установи се, че продажбите на производителя на вътрешния пазар в държавата аналог са били в достатъчни количества и при обичайни търговски условия и следователно могат да се използват като база за определяне на нормалната стойност за дружеството, на което не е предоставено ТДПИ.
2.3. Експортна цена
(30)
Що се отнася до дружеството, на което беше предоставено ТДПИ, всички експортни продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани вносители и след това съответните стоки са били препродадени на свързани и несвързани дружества в Съюза. Ето защо експортната цена беше конструирана, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на базата на цената, на която внесените продукти първо са препродадени на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, както и с разумен марж за РРОАР и печалбата. В тази връзка бяха използвани РРОАР на самите свързани дружества.
(31)
След разгласяването една страна изтъкна, че при определяне на РРОАР на свързаните вносители са били взети предвид някои разходи във връзка с продажбите на продукти, различни от разглеждания продукт, и че поради това тези разходи следва да се изключат. Трябва да се отбележи, че проверените РРОАР, както са съобщени от съответните дружества, са взети предвид при конструиране на експортната цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Твърдението, че съобщените РРОАР са включвали РРОАР от продажби на други продукти, не беше подкрепено с никакви доказателства и ето защо трябваше да се отхвърли.
(32)
Освен това коментарите, представени от една заинтересована страна във връзка с експортните цени, се основаваха на погрешен курс на съответната валута. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(33)
Що се отнася до маржа на печалбата, никой от несвързаните вносители в Съюза не оказа съдействие. В първоначалното разследване беше използван маржът на печалбата на свързаните вносители поради това, че дейностите на несвързаните вносители не бяха достатъчно сравними с тези на съответния свързан вносител. При разследването се установи, че през РПРП дейностите на свързания вносител са били същите като тези през разследвания период в първоначалното разследване, т.е. по-голяма част от внесените ВЕ впоследствие са били включени в основния продукт, произвеждан от групата, а именно заваръчни горелки. Трябва също да се отбележи, че ВЕ са с по-малка стойност в сравнение с крайния продукт. На тази база, както и в първоначалното разследване, се заключи, че собственият марж на печалбата на свързания вносител представлява точна основа за марж на печалбата, който да се използва за конструиране на експортната цена.
(34)
Относно дружеството, на което беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, всички експортни продажби за Съюза са били осъществени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. Ето защо експортната цена беше определена въз основа на реално платените или дължимите цени съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(35)
За всички други производители, установени в КНР, определянето на експортната цена се основаваше на статистическите данни за вноса от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6.
(36)
Съгласно член 11, параграф 10 от основния регламент експортните цени бяха определени чрез приспадане на заплатените антидъмпингови мита, тъй като никоя от страните не представи доказателства, че митото е било съответно отразено в цените при препродажба и последващите продажни цени на пазара на Съюза.
2.4. Сравнение
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(38)
За да може да се направи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на двамата съдействащи производители износители и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха направени корекции за разликите по отношение на транспорта, застраховането и кредитните разходи, които засягаха цените и сравнимостта им.
2.5. Дъмпингов марж
(39)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(40)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване, при това сравнение се установи, че дружеството е продължило да извършва значителен дъмпинг.
(41)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, както и за дъмпинговия марж за цялата държава, приложим за всички други несъдействащи производители износители в КНР, се установи значително ниво на дъмпинга, дори по-висок от определения в първоначалното разследване.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Предварителни забележки
(42)
В допълнение към констатацията за наличие на дъмпинг през РПРП, беше разгледана и вероятността от продължаване на дъмпинга при отмяна на мерките.
(43)
В това отношение трябва да се отбележи, че съдействащите производители износители са представлявали само около 10 % от общия производствен капацитет в КНР. Поради това констатациите трябваше до голяма степен да се основават на информацията, представена в искането за преразглеждане, и на публично достъпните данни. По-конкретно бяха разгледани експортните цени на китайските производители за пазарите на други трети държави, производственият капацитет в КНР, съществуващият свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза за китайските износители.
3.2. Експортни цени на китайските производители за пазарите на други трети държави
(44)
Що се отнася до износа за пазарите на други трети държави, трябва да се отбележи, че статистическата информация от китайските публични бази данни е с по-широк продуктов обхват от този на продукта по преразглеждането и поради това не можеше да се извърши аргументиран анализ на изнасяните количества за други пазари или на цените на тези пазари. Двамата съдействащи производители от КНР не са изнасяли за несвързани клиенти на пазарите на други трети държави. С оглед на гореизложеното експортните цени за пазарите на други трети държави през РПРП не можеха да се установят надеждно, нито да се направят сигурни заключения въз основа на наличната информация.
3.3. Свободен капацитет на китайските производители
(45)
Данните, на чиято основа беше направен долуизложеният анализ, бяха предоставени от заявителя в искането за преразглеждане и бяха сверени с публично достъпната информация.
(46)
На тази основа капацитетът на производителите в КНР беше оценен на 1 600 000 kg. Оценката на заявителя във връзка с оползотворяването на капацитета на китайските производители сочи 63 %, т.е. неизползваният капацитет е около 600 000 kg и той надхвърля близо пет пъти общото потребление в Съюза през РПРП. Ето защо съществуват значителни количества за износ от КНР, особено тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или вътрешният китайски пазар могат да поемат такъв свободен капацитет.
3.4. Обем и цени на дъмпинговия внос от КНР
(47)
Вносът от КНР в Съюза се е увеличил с 9 % през разглеждания период и е достигнал ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП, представляващо приблизително половината от общото потребление в Съюза през РПРП.
(48)
През целия разглеждан период цените на вноса са варирали и са следвали същите тенденции като продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Като цяло цените на вноса са се увеличили от 2008 г. до РПРП с 42 % и все още са били на дъмпингови нива. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
3.5. Привлекателност на пазара на Съюза
(49)
Пазарът на Съюза е измежду най-големите в световен мащаб с около 20 % от международното потребление на ВЕ. Китайските дружества показват сериозен интерес към засилване на присъствието си на пазара на Съюза, което се подкрепя от факта, че са запазили и дори са увеличили значителния си пазарен дял от 45 % през РПРП.
3.6. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Направеният по-горе анализ показва, че китайският внос на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при значителни дъмпингови маржове. По-специално предвид на анализа на ценовите нива на пазара на Съюза, интереса на китайските износители към същия пазар и значителния свободен капацитет в КНР, който далеч надхвърля общото потребление в Съюза, може да се заключи, че е много вероятно да се продължи дъмпингът при отмяна на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(51)
В настоящото разследване се потвърди, че ВЕ се произвеждат от двама производители в Съюза, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(52)
Тези дружества съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни забележки
(53)
Тъй като има само две дружества, съставляващи промишлеността на Съюза, данните за нея или ще се индексират, или ще се представят като диапазон от стойности, за да се осигури поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(54)
Понеже вносът по кодове по КН според данните от Евростат включваше и продукти, различни от ВЕ, информацията за вноса е анализирана на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнена с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по ТАРИК се считат за поверителни, тъй като съдържащата се в тях информация е толкова подробна, че да позволи установяване на страните. По тази причина някои данни са представени като диапазон от стойности.
3. Потребление в съюза
(55)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и данните за вноса, предоставени от Евростат, на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнено с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(56)
Между 2008 г. и РПРП („разглежданият период“) потреблението в Съюза е намаляло с 16 %. То се е свило значително между 2008 г. и 2009 г., след което се е увеличило, без да достигне предкризисните нива през РПРП. От най-ниското ниво, достигнато през 2009 г., до РПРП потреблението в Съюза е нараснало с почти 40 %.
Таблица 1
Потребление
Обем
(килограми)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Потребление
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
61
75
84
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от КНР
(57)
Обемът и пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(58)
Независимо от намалението в абсолютно изражение на потреблението в Съюза, обемът на вноса на продукта по преразглеждането с произход от КНР се е увеличил с 9 % през разглеждания период, като е запазил ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП (вж. таблица 2). Това увеличение, заедно с общия спад на потреблението в Съюза през разглеждания период, е довело до увеличение на пазарния дял на китайските износители до приблизително половината от общия пазар на Съюза.
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем
51 771
36 188
39 953
56 289
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
77
109
Пазарен дял (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5. Цени на вноса от КНР
5.1. Динамика на цените
(59)
Цените от КНР са нараснали с около 40 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразено увеличение през РПРП. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
Таблица 3
Цени на вноса от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Цени
(EUR/kg)
36,59
33,83
41,56
51,83
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
114
142
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5.2. Подбиване на цените
(60)
При разследването се установи, че цените на вноса от КНР са подбивали средните цени на промишлеността на Съюза. През РПРП беше установен марж на подбиване от 37 % и като се включи антидъмпинговото мито в изчислението, маржът на подбиването все още е бил значителен, а именно на ниво от 24 %. Изчислението се основаваше на сравнение на CIF експортните цени на съдействащите производители износители със средните цени на промишлеността на Съюза на базата на цена франко завода. Цените бяха счетени за представителни за КНР, тъй като двамата съдействащи производители износители са осигурили около 80 % от вноса на ВЕ от КНР.
(61)
След разгласяването един производител износител изтъкна, че цените не са били сравнени по видове продукт и че поради твърдените значителни колебания на цените между различните видове продукт изчислените нива на подбиване на цените не са били обосновани. Въз основа на наличната информация сравнението на цените по видове продукт беше възможно само за част от продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и само за част от експортните продажби, извършени за Съюза. Въпреки това страната не представи никакви доказателства, които да поставят под съмнение обосноваността на използваната методология. Поради това посоченото твърдение трябваше да се отхвърли.
(62)
След разгласяването се изтъкна също така, че китайските цени на вноса и продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар не са били сравнени на едно и също ниво на търговия. Твърдението не беше доказано, тъй като съответната страна не представи никаква информация или доказателства, от които да са видни трайни и отчетливи разлики по отношение на ролята и цените на продавача за твърдените различни нива на търговия. Поради това твърдението беше отхвърлено.
6. Внос от други трети държави
(63)
Обемът на вноса и цените от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Обемът и пазарният дял на вноса от други трети държави са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
Таблица 4
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Виетнам
Обем на вноса (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Индекс (2008 г. = 100)
100
51
49
93
Цена
(EUR/kg)
44,36
45,34
46,02
56,01
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
104
126
Южна Корея
Обем на вноса (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
52
16
Цена
(EUR/kg)
50,99
44,16
44,16
59,31
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
87
116
Други трети държави
Обем на вноса (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
143
120
Цена
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Индекс (2008 г. = 100)
100
138
150
134
Общо
Обем на вноса (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
50
63
67
Пазарен дял на вноса от други трети държави (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Цена
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
110
121
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
(64)
Обемът на вноса от други трети държави за пазара на Съюза е намалял през разглеждания период с около 33 %. Пазарният дял се е свил през същия период и е бил между 30 % и 35 % през РПРП. Цените на другите трети държави са нараснали с 21 % през същия период.
(65)
Припомня се, че в първоначалното разследване не е установен значителен внос на сходния продукт за пазара на Съюза от държави, различни от КНР. В първоначалното разследване се установи, че основните пазари за останалите производители от САЩ и Япония са били техните съответни национални пазари. Ето защо се заключи, че вносът от държави, различни от КНР, е бил изключително малък.
(66)
Според информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, не е имало производство на ВЕ във Виетнам и Южна Корея и вносът от тези държави в действителност е идвал от КНР. Не беше получена обаче информация, която да подкрепи това твърдение при настоящото разследване.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
7.1. Предварителни забележки
(67)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(68)
Тъй като промишлеността на Съюза е съставена само от двама производители, данните са представени като диапазон от стойности поради съображения за поверителност.
7.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(69)
Производството на промишлеността на Съюза е отбелязвало спад през всяка година от разглеждания период. До края на РПРП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2008 г. Тенденцията е била особено отчетлива през 2009 г., когато е регистриран спад от повече от 40 %.
Таблица 5
Общо производство в Съюза
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производство
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
71
Източник:
отговори на въпросника
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производство е намаляло, оползотворяването на капацитета е отбелязало общ спад от 27 % между 2008 г. и РПРП, като по време на РПРП е достигнато ниво на оползотворяване на капацитета от 41 %. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 6
Производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производствен капацитет
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Оползотворяване на капацитета (%)
57
35
47
41
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
73
Източник:
отговори на въпросника
7.3. Запаси
(71)
Равнището на крайните запаси на промишлеността на Съюза е намаляло с 20 % между 2008 г. и РПРП. Тази тенденция съответства на тенденцията за спад в потреблението на пазара на Съюза през същия период.
Таблица 7
Крайни запаси
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Крайни запаси
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
85
80
Източник:
отговори на въпросника
7.4. Обем на продажбите
(72)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза за несвързани клиенти, е намалял с 23 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразен спад между 2008 г. и 2009 г. Тази отрицателна тенденция е била по-отчетлива, отколкото намалението на общото потребление с изключение на 2010 г.
Таблица 8
Продажби за несвързани клиенти
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
65
87
77
Източник:
отговори на въпросника
7.5. Пазарен дял
(73)
Вследствие на изложеното в предходното съображение относно обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял през разглеждания период. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара. Това е довело до пазарен дял между 20 % и 25 %, т.е. малко по-нисък от този в началото на разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза
25-30 %
25-30 %
30-35 %
20-25 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
107
117
91
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
7.6. Растеж
(74)
Както е разяснено по-горе, потреблението в Съюза се е свило значително между 2008 г. и 2009 г. вследствие на икономическата криза, след което се е увеличило, но без да достигне през РПРП предкризисните нива. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара.
7.7. Заетост и производителност
(75)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало с 13 % между 2008 г. и РПРП.
(76)
Вследствие на свиването на производството производителността на труда на едно заето лице, измерена като продукция в kg за едно заето лице, също е отбелязала спад през разглеждания период. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 10
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Индекс на заетите лица
100
65
84
87
Индекс на производителността
100
92
106
83
Източник:
отговори на въпросника
7.8. Единични продажни цени
(77)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза леко са спаднали между 2008 г. и 2010 г., което отчасти е отразявало въздействието на икономическата криза. Между 2010 г. и РПРП единичните продажни цени са отбелязали значителен ръст. Като цяло цените на промишлеността на Съюза са се увеличили с 35 % през разглеждания период. Това увеличение, особено между 2010 г. и РПРП, се е дължало на ръста на цените на основните компоненти на ВЕ.
Таблица 11
Единична продажна цена на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Единична продажна цена на Съюза (в евро за единица)
80-120
80-120
80-120
100-140
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
96
135
Източник:
отговори на въпросника
7.9. Рентабилност
(78)
Рентабилността се е подобрила между 2008 г. и РПРП, след като е достигнала по-ниско равнище през 2009 г. и 2010 г. Тя е останала обаче отрицателна през целия разглеждан период.
Таблица 12
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
95
104
Източник:
отговори на въпросника
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(79)
Инвестициите в разглеждания продукт значително са намалели през разглеждания период.
(80)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала тенденцията по отношение на рентабилността. През 2008 г. промишлеността на Съюза е отбелязала отрицателна възвръщаемост на инвестициите, която леко се е подобрила, въпреки че е останала отрицателна през РПРП.
Таблица 13
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Инвестиции
100
2
23
18
Възвръщаемост на инвестициите
100
100
96
103
Източник:
отговори на въпросника
7.11. Парични потоци и способност за привличане на капитал
(81)
Паричните потоци, т.е. способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота за разглеждания продукт, значително са се подобрили през разглеждания период, макар че те са останали отрицателни.
Таблица 14
Парични потоци
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Парични потоци
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
96
106
Източник:
отговори на въпросника
7.12. Възнаграждения
(82)
Между 2008 г. и РПРП възнагражденията в промишлеността на Съюза са намалели с 16 %, като едновременно се е наблюдавал и спад в броя на заетите лица.
7.13. Размер на дъмпинговия марж
(83)
Въпреки действащите мерки през РПРП е продължил да се наблюдава значителен дъмпинг на ниво доста над сегашното равнище на мерките. Предвид на големия свободен капацитет, действителния обем на вноса от КНР и цените, значително подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че въздействието на действителните дъмпингови маржове е незначително върху промишлеността на Съюза.
7.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(84)
Беше разгледано дали промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишен дъмпинг. Въпреки действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза не е успяла да се възстанови от предишния дъмпинг. Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но вследствие на това е регистрирала загуби.
8. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(85)
Промишлеността на Съюза е останала уязвима от икономическа гледна точка и е продължила да понася съществена вреда. Почти всички показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, са се влошили през разглеждания период. Ето защо не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е било стабилно.
(86)
Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но продажните ѝ цени са били значително под равновесната точка. Несъмнено увеличението на продажните цени на промишлеността на Съюза между 2010 г. и РПРП е свързано с ръста на цените на суровините и не е покрило общия размер на разходите на промишлеността на Съюза.
(87)
В заключение трудностите на промишлеността на Съюза могат ясно да се свържат с масираното присъствие на китайски внос на ниски цени на продукта по преразглеждането в рамките на пазара на Съюза, като продуктът се е продавал на значително дъмпингови цени въпреки действащите мерки. Този фактор е бил достатъчен, за да доведе до ситуация, при която промишлеността на Съюза е понасяла загуби в опита си да запази приемлив пазарен дял. Освен това тези трудности са се задълбочавали допълнително през почти целия разглеждан период поради два фактора: свиването на пазара по време на икономическата криза от 2008-2009 г. и в по-малка степен поради внезапното увеличение на цените на суровините през РПРП. Вследствие на това са били регистрирани значителни загуби.
(88)
Предвид на отрицателното развитие на показателите във връзка с промишлеността на Съюза се счита, че тя е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент през разглеждания период.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни забележки
(89)
През разглеждания период промишлеността на Съюза се е оказала в уязвимо положение, като все още е била изложена на причиняващия вреда дъмпингов внос от КНР.
(90)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от съответната държава беше разгледан, за да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата при изтичане на мерките.
2. Обем на китайския внос
(91)
Трябва да се отбележи, че потреблението на пазара на Съюза значително се е свило след първоначалното разследване, основно поради икономическата криза. При тези обстоятелства обемът на китайския внос е нараснал до ниво, надхвърлящо значително 50 000 kg през РПРП. Що се отнася до обема на вноса, той се е увеличил с 9 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свил.
3. Свободен капацитет в КНР
(92)
Както е описано в съображение 46, въз основа на наличната информация съществува значителен свободен капацитет в КНР. При липсата на антидъмпингови мерки може да се очаква голяма част от този свободен капацитет да се използва за увеличаване на вноса на пазара на Съюза, тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или китайският вътрешен пазар биха могли да поемат значителния китайски свободен капацитет. Ето защо е налице възможност за значително увеличение на вноса в Съюза. Според оценката неизползваният капацитет надхвърля близо пет пъти потреблението в Съюза през РПРП.
(93)
Освен това информацията, предоставена при разследването, показа значителни нарушения на пазара на суровината (амониев параволфрамат - АРТ), използвана за производство на продукта по преразглеждането. За тази суровина се прилагат експортни квоти, наложени от китайските органи, както и експортни такси. Това ограничава износа на АРТ и изкуствено завишава световната му цена. Тези нарушения вероятно допълнително ще насърчат китайската промишленост да произвежда и изнася на ниски цени, а промишлеността на Съюза ще трябва да произвежда сходния продукт при изкуствено високи цени на суровините.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(94)
Доказа се, че китайските производители износители са проявявали непрекъснат интерес към пазара на Съюза и са били в състояние да увеличат обема на вноса за сметка на продажбите на промишлеността на Съюза. Дори през РПРП те са увеличили вече значителния си пазарен дял.
5. Заключение
(95)
В течение на няколко години промишлеността на Съюза е изпитвала последиците от дъмпинговия внос от КНР и в момента все още е уязвима от икономическа гледна точка.
(96)
Ако изтече срокът на действие на мерките, е много вероятно да се увеличи дъмпинговият внос, който сериозно би застрашил съществуването на промишлеността на Съюза. Несъмнено в КНР има значителен свободен капацитет, който при изтичане на срока на мерките вероятно до голяма степен ще се насочи към пазара на Съюза на дъмпингови цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар.
(97)
Предвид на констатациите от разследването, а именно продължаването на дъмпинга, свободният капацитет в КНР, нарушенията, установени на пазара на суровините, потенциалът на производителите износители в КНР да пренасочат износа си към пазара на Съюза, цените на китайските износители, които очевидно подбиват цените на промишлеността на Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, всяка отмяна на мерките ще доведе до вероятност от продължаване на вредата.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(98)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на съществуващите мерки би било в противовес на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На всички заинтересовани страни беше предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(99)
Трябва да се припомни, че в първоначалното разследване се счете, че налагането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(100)
На тази основа беше разгледано дали въпреки заключението за вероятност от продължаване на нанасящия вреда дъмпинг съществуват убедителни доводи, които биха довели до извода, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(101)
Предвид на състоянието на промишлеността на Съюза и анализа на вероятността от повтаряне на вредата, е очевидно, че промишлеността на Съюза вероятно ще влоши сериозно финансовото си положение при изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки. През целия разглеждан период обемът на производството и продажбите на промишлеността на Съюза се е свивал, а вносът от съответната държава се е увеличавал въпреки действащите мерки. В същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило, тъй като тя е понесла тежки загуби. Следователно е необходимо да се укрепят условията на ефективна конкуренция на пазара на Съюза.
(102)
Счита се, че продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза, която така ще може да увеличи обема на продажбите си и да подобри финансовото си състояние. Обратно, прекратяването на мерките сериозно ще застраши жизнеспособността на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(103)
Нито един от 15-тe ползватели, с които беше осъществена връзка, не изяви желание да съдейства. Както и в първоначалното разследване, не бяха получени никакви отговори на въпросника от заинтересованите ползватели. В първоначалното разследване неоказването на съдействие се обясни със слабото отражение на ВЕ върху производствените им разходи, тъй като явно качеството и надеждността са основните критерии за клиентите. Предвид на явно незначителното въздействие на продукта по преразглеждането върху разходите за продуктите надолу по веригата, се заключава, че мерките няма да окажат неблагоприятно отражение върху дейностите на ползвателите.
4. Интерес на вносителите
(104)
Трима вносители се свързаха с Комисията в началото на разследването, но те не бяха счетени за заинтересовани страни, тъй като не са внасяли разглеждания продукт от КНР през РПРП. С оглед на факта, че вносителите на ВЕ не проявиха никакъв интерес при разследването, се заключава, че запазването на мерките не би противоречало несъмнено на интереса на ЕС.
5. Заключение
(105)
Предвид на гореизложеното се заключава, че няма убедителни аргументи срещу запазване на настоящите антидъмпингови мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(106)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(107)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 260/2007, следва да се запазят.
(108)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00 (кодове по ТАРИК 8101991010 и 8515900010), с произход от Китайската народна република.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди налагане на мито, на продуктите, които са описани в параграф 1 и са произведени от долупосочените дружества, са следните:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Всички други дружества
63,5 %
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 май 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 508/2013
(2013. gada 29. maijs),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. Punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa elektrodu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā 63,5 % procentuālo maksājumu visiem uzņēmumiem, izņemot trīs Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija piešķirti atsevišķie maksājumi.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(2)
Komisija 2012. gada 9. martā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), paziņoja par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes volframa elektrodu importam.
(3)
Pārskatīšana tika sākta pēc tam, kad Eurométaux (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza pamatotu pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kas ražo vairāk nekā 50 % no kopējās konkrētu volframa elektrodu produkcijas Savienībā.
(4)
Pieprasījums ir pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt to, ka turpinās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
3. Izmeklēšana
3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, otru zināmo Savienības ražotāju, ĶTR ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(8)
Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(9)
Pieteicās trīs importētāji. Tomēr PIP laikā neviens no tiem neimportēja konkrētos ĶTR izcelsmes volframa elektrodus.
(10)
Prasīto informāciju iesniedza tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji, tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un viena ASV ražotāja.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Plansee SE, Austrija,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Vācija;
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Dzibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baodzi;
c)
uzņēmums, kas saistīts ar vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Šanhaja;
d)
uzņēmumi, kas saistīti ar vienu ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, Eiropas Savienībā:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Vācija,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Beļģija;
e)
analogā valsts:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, ASV.
B. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(13)
Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 260/2007, proti, ĶTR izcelsmes volframa metināšanas elektrodi (ieskaitot volframa metināšanas stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā (“VE” jeb “pārskatāmais ražojums”), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00.
(14)
Pārskatāmo ražojumu izmanto metināšanā un tamlīdzīgos procesos. VE izmanto ļoti dažādās rūpniecības nozarēs, piemēram, celtniecībā, kuģu būvē, automašīnu ražošanā, jūras, ķīmijas rūpniecībā un kodolenerģētikā, kosmiskajā aviācijā, kā arī naftas un gāzes vados. Pamatojoties uz fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un dažādo ražojuma veidu savstarpējo aizvietojamību no lietotāja viedokļa, šajā procedūrā visus VE uzskata par vienu ražojumu.
(15)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, pārskatāmajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, un ražojumam, kurš tiek ražots un pārdots analogās valsts tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik nenotiek dempings un vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
(17)
Kā paskaidrots iepriekš, nebija vajadzības veidot ĶTR ražotāju eksportētāju izlasi. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, PIP laikā veica 80-85 % attiecīgā ražojuma importa no ĶTR uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis bijis augsts.
(18)
Vienam no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, savukārt otram - atsevišķs režīms (“AR”) saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Tiek atgādināts, ka saistībā ar izmeklēšanām, kas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, TER un AR netiek izvērtēts atkārtoti. Trešajam uzņēmumam, kas šajā termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(19)
ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogajā valstī”).
(20)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī paziņojumā par procedūras sākšanu par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai tika ierosināts izmantot ASV. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.
(21)
Komisija arī pārbaudīja, vai nebūtu pamatoti izvēlēties citu analogo valsti, un apzināja citas trešās valstis, no kurām, kā liecina Eurostat dati, importēti volframa elektrodi. Notika saziņa ar potenciāliem zināmiem ražotājiem šajās valstīs, un tie tika uzaicināti sadarboties izmeklēšanā. Taču sadarbība nenotika.
(22)
ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši ņemot vērā to iekšzemes tirgus atvērtību un konkurētspēju. Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV. Netika konstatēti un Komisijai netika paziņoti jauni apstākļi, kas pamatotu valsts maiņu.
(23)
Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, par analogo tirgus ekonomikas valsti tika izmantotas ASV. Notika saziņa ar vienīgo zināmo ASV ražotāju, un tas piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un piekrist pārbaudes apmeklējumam. Lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantoti pārbaudīti šā uzņēmuma pārdošanas un ražošanas skaitliskie rādītāji.
2.2. Normālā vērtība
(24)
Uzņēmumam, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz tā datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai VE iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP laikā bijuši reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību.
(25)
Pēc tam, nosakot rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu var uzskatīt par parastām tirdzniecības operācijām.
(26)
Tiem attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanas darījumi bija parastas tirdzniecības operācijas, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī. Pārējiem pārskatāmā ražojuma veidiem normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tādēļ normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un pārdošanā parastās tirdzniecības operācijās iekšzemes tirgū gūto peļņu.
(27)
Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka PVA izmaksu noteikšanai izmantotā metodika atšķīrusies no sākotnējā izmeklēšanā izmantotās un, iespējams, tas ietekmējis to, kā noteikta peļņas norma, kura izmantota saliktās normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. Papildus informācijai, kas izmeklēšanā iesniegta jau iepriekš, minētā persona nepamatoja savu apgalvojumu ar pierādījumiem. Tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu PVA izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ka šāda metodika izmantota arī sākotnējā izmeklēšanā.
(28)
Peļņa, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, netika noteikta parastu tirdzniecības operāciju testā, jo neviens no attiecīga ražojuma veidiem, kas tika eksportēti, iekšzemes tirgū netika pārdots parastās tirdzniecības operācijās. Pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka daži attiecīgā ražojuma veidi bijuši rentabli, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu normālās vērtības aprēķināšanai tika izmantota peļņa, kas gūta šajos rentablajos darījumos.
(29)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. Tika konstatēts, ka ražotājs analogās valsts iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās pārdeva pietiekamus daudzumus un tādējādi tos var izmantot par pamatu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumu, kam nav piešķirts TER.
2.3. Eksporta cena
(30)
Uzņēmums, kam tika piešķirts TER, visus eksporta pārdevumus uz Savienību veica ar saistītu importētāju starpniecību, tie tika pārdoti tālāk saistītiem un nesaistītiem uzņēmumiem Savienībā. Eksporta cena tāpēc tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kuru importētie ražojumi tika pirmo reizi pārdoti tālāk neatkarīgam pircējam un kura attiecīgi koriģēta attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī samērīgām PVA izmaksām un peļņu. Šajā sakarā tika izmantotas saistīto uzņēmumu pašu PVA izmaksas.
(31)
Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka, nosakot saistīto importētāju PVA izmaksas, ņemtas vērā dažas tādas izmaksas, kuras attiekušās uz citu ražojumu, nevis attiecīgā ražojuma pārdošanu, un tāpēc šīs izmaksas būtu jāizslēdz. Tiek norādīts, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika ņemtas vērā pārbaudītās PVA izmaksas, kuras norādījuši attiecīgie uzņēmumi. Apgalvojums, ka paziņotās PVA izmaksas ietvērušas citu ražojumu PVA izmaksas, netika pamatots ar pierādījumiem, tāpēc tas bija jānoraida.
(32)
Turklāt piezīmes, ko viena ieinteresētā persona iesniedza par eksporta cenām, bija balstītas uz kļūdaini norādītu valūtu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(33)
Attiecībā uz peļņas normu neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā nesadarbojās. Sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz to, ka nesaistīto importētāju darbība nav pietiekami salīdzināma ar attiecīgā saistītā importētāja darbību, tika izmantots saistīto importētāju peļņas rādītājs. Izmeklēšanā tika parādīts, ka saistītā importētāja darbība PIP laikā un sākotnējā izmeklēšanas periodā bijusi tāda pati, proti, lielākā daļa importēto VE tika pēc tam integrēta galvenajā grupas ražotajā ražojumā, proti, metināšanas degļos. Būtu jānorāda arī tas, ka VE vērtība salīdzinājumā ar galaproduktu ir niecīga. Pamatojoties uz iepriekšminēto un tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika secināts, ka saistītā importētāja paša peļņas norma būtu precīza peļņas normas bāze eksporta cenas aprēķināšanai.
(34)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā piešķirts AR, visa pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.
(35)
Eksporta cenu visiem pārējiem ražotājiem, kas veic uzņēmējdarbību ĶTR, noteica, pamatojoties uz importa statistiku, kas bija pieejama 14. panta 6. punkta datubāzē.
(36)
Saskaņā ar 11. panta 10. punktu eksporta cenas tika noteiktas, atņemot samaksātos antidempinga maksājumus, jo neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās Savienības tirgū veiktās pārdošanas cenās.
2.4. Salīdzinājums
(37)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(38)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
2.5. Dempinga starpība
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(40)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER, salīdzinājums liecināja, ka šis uzņēmums turpina dempingu ievērojamā apmērā.
(41)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR, kā arī valsts mēroga dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, tika konstatēts ievērojams dempinga līmenis, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ievadpiezīme
(42)
Papildus dempinga fakta analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmeklēta arī dempinga turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.
(43)
Šajā ziņā būtu jānorāda, ka sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju ražošanas jauda bija tikai apmēram 10 % no kopējās ražošanas jaudas ĶTR. Tāpēc konstatējumi lielākoties bija jāizdara, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī publiski pieejamo informāciju. Konkrēti, tika izvērtēta Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos, Ķīnas ražošanas jauda, kā arī pieejamā neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcīgums Ķīnas eksportētājiem.
3.2. Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos
(44)
Attiecībā uz eksportu uz citiem trešo valstu tirgiem būtu jānorāda, ka statistiskā informācija, kas pieejama Ķīnas publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu nekā tikai ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, tādēļ nav iespējams jēgpilni analizēt daudzumus, kas eksportēti uz citiem tirgiem, vai cenas šajos tirgos. Abi ĶTR ražotāji, kas sadarbojās, neeksportēja nesaistītiem pircējiem citos trešo valstu tirgos. Pamatojoties uz šo, eksporta cenas citos trešo valstu tirgos PIP laikā nevarēja ticami noteikt, un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pamatotus secinājumus izdarīt nevarēja.
3.3. Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda
(45)
Datus, uz kuru pamata tika veikta turpmāk aprakstītā analīze, pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieteikuma iesniedzējs, un tie salīdzināti ar publiski pieejamu informāciju.
(46)
Tādējādi tiek lēsts, ka ĶTR ražotāju jauda ir 1 600 000 kg. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka Ķīnas ražotāji izmanto aptuveni 63 % jaudas, tādējādi neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 kg, kas gandrīz piecas reizes pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Tādējādi eksportam no ĶTR ir pieejami lieli daudzumi, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt šo ievērojamo neizmantoto jaudu.
3.4. Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas
(47)
Imports no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kilogramu, tādējādi PIP laikā tas bija aptuveni puse no Savienības kopējā patēriņa.
(48)
Visā attiecīgajā periodā importa cenas svārstījās un atbilda tendencēm, kas bija raksturīgas Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū. Kopumā importa cenas no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 42 % un imports joprojām bija par dempinga cenām. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.
3.5. Savienības tirgus pievilcīgums
(49)
Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un sasniedz apmēram 20 % no VE pasaules patēriņa. Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši nopietnu interesi par iespēju palielināt klātbūtni Savienības tirgū, - to pamato fakts, ka PIP laikā tie saglabājuši un pat palielinājuši savu nozīmīgo tirgus daļu (45 %).
3.6. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(50)
Iepriekš aprakstītā analīze parāda, ka Ķīnas imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ļoti augstām dempinga starpībām. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienības tirgū un interesi, ko izrādījuši Ķīnas eksportētāji par Savienības tirgu, kā arī ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu, kas ievērojami pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības ražošanas nozares definīcija
(51)
Pašreizējā izmeklēšanā apstiprina, ka Savienībā volframa elektrodus ražo divi ražotāji. Abi ražotāji izmeklēšanā pilnībā sadarbojās.
(52)
Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Ievadpiezīme
(53)
Ņemot vērā, ka ir tikai divi uzņēmumi, kuri veido Savienības ražošanas nozari, lai aizsargātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, tiks sniegti indeksētā veidā vai diapazonos.
(54)
Eurostat dati par importu KN koda līmenī ietver ne vien volframa elektrodus, bet arī citus ražojumus, tāpēc imports analizēts Taric koda līmenī, izmantojot arī datus, kas savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie ir tik detalizēti, ka pēc tiem var identificēt attiecīgās personas. Tādēļ daļa informācijas dažreiz norādīta diapazonos.
3. Patēriņš Savienībā
(55)
Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu Taric koda līmenī, kā arī informāciju no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.
(56)
No 2008. gada līdz PIP (“attiecīgais periods”) Savienības patēriņš samazinājās par 16 %. Patēriņš Savienībā 2008. un 2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. No minimuma 2009. gadā līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās gandrīz par 40 %.
1. tabula
Patēriņš
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Patēriņš
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
61
75
84
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
4. ĶTR importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa
(57)
ĶTR importa par dempinga cenām apjomi un tirgus daļa tika noteikti, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.
(58)
Neatkarīgi no Savienības patēriņa absolūtā samazinājuma ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %, PIP laikā joprojām ievērojami pārsniedzot 50 000 kg (sk. 2. tabulu). Šis palielinājums, kā arī vispārējais Savienības patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja Ķīnas eksportētāju tirgus daļas palielinājumu aptuveni līdz pusei no kopējā Savienības tirgus.
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
PIP
Apjoms
51 771
36 188
39 953
56 289
Indekss (2008. g. = 100)
100
70
77
109
Tirgus daļa (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Avots:
Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
5. ĶTR importa cenas
5.1. Cenu pārmaiņas
(59)
No 2008. gada līdz PIP ĶTR importa cenas reģionā palielinājušās aptuveni par 40 %, PIP laikā tās palielinājās krasi. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.
3. tabula
ĶTR importa cenas
2008
2009
2010
PIP
Cenas
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indekss (2008. g. = 100)
100
92
114
142
Avots:
Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
5.2. Cenu samazinājums
(60)
Izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa cenas bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām. Tika konstatēts, ka PIP laikā cenu samazinājuma starpība bijusi 37 %, un, ja aprēķinā ietver antidempinga maksājumu, cenu samazinājuma starpība joprojām bija ievērojama, proti, 24 %. Lai veiktu aprēķinu, to ražotāju eksportētāju CIF eksporta cenas, kuri sadarbojās, tika salīdzinātas ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu EXW līmenī. Cenas tika uzskatītas par reprezentatīvām attiecībā uz ĶTR, jo abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra aptuveni 80 % VE importa no ĶTR.
(61)
Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka cenas nav salīdzinātas pēc ražojuma veidiem un dažādo ražojuma veidu ievērojamo cenu atšķirību dēļ aprēķinātais cenu samazinājuma līmenis nav bijis pārliecinošs. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, cenu salīdzinājums pēc ražojuma veidiem bija iespējams vienīgi attiecībā uz daļu no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un tikai daļu no eksporta pārdevumiem uz Savienību. Taču šī persona nesniedza pierādījumus, kas varētu likt apšaubīt izmantotās metodikas pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.
(62)
Pēc informācijas izpaušanas tika arī apgalvots, ka Ķīnas importa cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nav salīdzinātas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šī prasība nebija pamatota, jo attiecīgā persona nesniedza informāciju vai pierādījumus, kas parādītu pastāvīgas un skaidras atšķirības pārdevēja darbībā un cenās minētajos atšķirīgajos tirdzniecības līmeņos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
6. Imports no citām trešām valstīm
(63)
Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā cenas attiecīgajā periodā ir parādītas nākamajā tabulā. Citu trešo valstu importa apjomi un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.
4. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2008
2009
2010
PIP
Vjetnama
Importa apjoms (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indekss (2008. g. = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indekss (2008. g. = 100)
100
102
104
126
Dienvidkoreja
Importa apjoms (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indekss (2008. g. = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indekss (2008. g. = 100)
100
87
87
116
Citas trešās valstis
Importa apjoms (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indekss (2008. g. = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indekss (2008. g. = 100)
100
138
150
134
Kopā
Importa apjoms (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indekss (2008. g. = 100)
100
50
63
67
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indekss (2008. g. = 100)
100
103
110
121
Avots:
Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
(64)
Importa apjoms no pārējām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās aptuveni par 33 %. Tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās un PIP laikā bija no 30 % līdz 35 %. Cenas no citām trešām valstīm šajā pašā periodā palielinājās par 21 %.
(65)
Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā līdzīgais ražojums Savienības tirgū ievērojamos apjomos netika importēts no citām valstīm, bet tikai no ĶTR. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārējiem, proti, ASV un Japānas, ražotājiem galvenais tirgus ir viņu pašu iekšzemes tirgus. Tādēļ tika secināts, ka imports no valstīm, kas nav ĶTR, bijis ļoti mazs.
(66)
Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka Vjetnamā un Dienvidkorejā VE netiek ražoti un ka importam no šīm valstīm faktiskā izcelsme ir ĶTR. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā netika gūta informācija, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.
7. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
7.1. Ievadpiezīmes
(67)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(68)
Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc konfidencialitātes dēļ dati norādīti diapazonos.
7.2. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(69)
Attiecīgajā periodā ik gadu Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās. PIP beigās salīdzinājumā ar 2008. gadu tika ražots par 29 % mazāk produkcijas. Tendence īpaši negatīva bija 2009. gadā, kad samazinājums pārsniedza 40 %.
5. tabula
Kopējā Savienības produkcija
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Produkcija
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
60
82
71
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(70)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Tika saražots mazāk produkcijas, tāpēc arī jaudas izmantojums no 2008. gada līdz PIP kopumā samazinājās par 27 %, un PIP laikā tika izmantots 41 % jaudas. Sīkāki dati sniegti tabulā.
6. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Ražošanas jauda
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums (%)
57
35
47
41
Indekss (2008. g. = 100)
100
60
82
73
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.3. Krājumi
(71)
Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu apjoms no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. Šī tendence atbilst patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū tajā pašā periodā.
7. tabula
Krājumi perioda beigās
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Krājumi perioda beigās
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
70
85
80
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.4. Pārdošanas apjoms
(72)
No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās par 23 %, 2008. un 2009. gadā tas samazinājās krasi. Izņemot 2010. gadu, šī negatīvā tendence bija krasāka nekā kopējā patēriņa samazinājums.
8. tabula
Pārdevumi nesaistītiem pircējiem
2008
2009
2010
PIP
Apjoms (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
65
87
77
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.5. Tirgus daļa
(73)
Ņemot vērā iepriekšējā apsvēruma konstatējumus par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, attiecīgajā periodā vērojams Savienības ražošanas nozares tirgus daļas kritums. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās. Rezultātā tirgus daļa bija 20-25 %, proti, nedaudz mazāk par attiecīgā perioda sākumā konstatēto.
9. tabula
Savienības tirgus daļa
2008
2009
2010
PIP
Savienības tirgus daļa
25-30 %
25-30 %
30-35 %
20-25 %
Indekss (2008. g. = 100)
100
107
117
91
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
7.6. Izaugsme
(74)
Kā paskaidrots iepriekš, patēriņš Savienībā ekonomikas lejupslīdes dēļ 2008.-2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās.
7.7. Nodarbinātība un ražīgums
(75)
No 2008. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 13 %.
(76)
Pēc ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā samazinājās arī viena darbinieka vidējais ražīgums, ko mērī kā darbinieka vidējo izlaidi kilogramos. Sīkāki dati sniegti tabulā.
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā
2008
2009
2010
PIP
Darbinieki (indekss)
100
65
84
87
Ražīgums (indekss)
100
92
106
83
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.8. Vienības pārdošanas cenas
(77)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā 2008.-2010. gadā nedaudz samazinājās, daļēji tas atspoguļo ekonomiskās krīzes ietekmi. No 2010. gada līdz PIP vienības pārdošanas cenas ievērojami palielinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %. Šādu cenu dinamiku, jo īpaši no 2010. gada līdz PIP, izraisīja VE izgatavošanai nepieciešamo sastāvdaļu cenu pieaugums.
11. tabula
Savienības pārdevumu vienības cena
2008
2009
2010
PIP
Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indekss (2008. g. = 100)
100
94
96
135
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.9. Rentabilitāte
(78)
Rentabilitātes zemākais rādītājs bija 2009. un 2010. gadā, bet laikā no 2008. gada līdz PIP tā uzlabojās. Tomēr rentabilitāte visā attiecīgajā periodā joprojām bija negatīva.
12. tabula
Rentabilitāte
2008
2009
2010
PIP
Savienības pārdevumu rentabilitāte
Indekss (2008. g. = 100)
100
95
95
104
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.10. Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
(79)
Ieguldījumi ar attiecīgo ražojumu saistītajā darījumu jomā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.
(80)
Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz rentabilitāti. Savienības ražošanas nozarei 2008. gadā fiksēts negatīvs ienākums no ieguldījumiem, PIP laikā tas nedaudz uzlabojās, tomēr palika negatīvs.
13. tabula
Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
Indekss (2008. g. = 100)
2008
2009
2010
PIP
Ieguldījumi
100
2
23
18
Ienākums no ieguldījumiem
100
100
96
103
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.11. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(81)
Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašai finansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās, tomēr palika negatīva.
14. tabula
Naudas plūsma
2008
2009
2010
PIP
Naudas plūsma
Indekss (2008. g. = 100)
100
99
96
106
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.12. Algas
(82)
No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozarē algas samazinājās par 16 % - tas atbilst darbinieku skaita samazinājumam.
7.13. Dempinga starpības apjoms
(83)
Lai gan spēkā bija pasākumi, ievērojama apjoma dempings PIP laikā turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Ņemot vērā lielo rezerves jaudu, faktiskais importa apjoms no ĶTR un cenas, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
7.14. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(84)
Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no iepriekšējā dempinga. Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet rezultātā cieta zaudējumus.
8. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(85)
Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien bija raksturīga ekonomiska nestabilitāte, un tai vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Attiecīgajā periodā pasliktinājās gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu. Tāpēc nevarēja secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils.
(86)
Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet pārdošana lielā mērā notika par cenām, kas bija zem peļņas un zaudējumu sliekšņa. Faktiski Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums no 2010. gada līdz PIP ir saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu, un tas nenosedza Savienības ražošanas nozares kopējās izmaksas.
(87)
Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares grūtības var skaidri saistīt ar to, ka, lai gan spēkā ir pasākumi, Savienības tirgū tomēr ir milzīgs daudzums no Ķīnas importētā pārskatāmā ražojuma par izteiktām dempinga cenām. Šie faktori nebija pietiekami, lai noteiktu situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt samērīgu tirgus daļu, cieš zaudējumus. Turklāt visā attiecīgajā periodā šīs grūtības vēl vairāk padziļinājuši divi faktori: tirgus lejupslīde 2008.-2009. gada ekonomikas krīzes laikā un mazākā mērā - pēkšņais izejvielu izmaksu pieaugums PIP laikā. Tas izraisījis situāciju, kad zaudējumi sasnieguši ievērojamus apmērus.
(88)
Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares rādītāju negatīvo dinamiku, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā joprojām nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(89)
Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei.
(90)
Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts imports no attiecīgās valsts.
2. Ķīnas importa apjoms
(91)
Tiek atgādināts, ka patēriņš Savienības tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas galvenokārt ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājies. Šādos apstākļos Ķīnas importa apjoms palielinājies līdz līmenim, kas PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kg. Importa apjoms palielinājies par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājusies.
3. Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR
(92)
Kā aprakstīts 46. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Var gaidīt, ka lielu daļu no šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot, lai tad, ja nebūtu antidempinga pasākumu, palielinātu importu Savienības tirgū. Tas skaidrojams ar to, ka nekas neliecina par trešo valstu tirgu vai Ķīnas iekšzemes tirgus spēju absorbēt ievērojamo Ķīnas neizmantoto jaudu. Tādēļ ir iespējams ievērojami palielināt importu Savienībā. Tiek lēsts, ka neizmantotā jauda varētu piecas reizes pārsniegt Savienības patēriņu PIP laikā.
(93)
Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija liecina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai izmantotās izejvielas (amonija paravolframāta jeb APV) tirgū ir ievērojami izkropļojumi. Uz šo izejvielu attiecas eksporta kvotas, ko noteikušas Ķīnas iestādes, kā arī eksporta nodokļi. Tas ierobežo APV eksportu un mākslīgi paaugstina APV cenu pasaulē. Šos izkropļojumus var radīt papildu stimuli Ķīnas ražošanas nozarei ražot un eksportēt par zemām cenām, savukārt Savienības ražošanas nozare ražo līdzīgo ražojumu, izmantojot izejvielu par mākslīgi augstām cenām.
4. Savienības tirgus pievilcīgums
(94)
Ir redzams, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pastāvīga interese par Savienības tirgu un tie ir spējuši palielināt importa apjomus uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu rēķina. PIP laikā tie ir pat palielinājuši savu jau tā ievērojamo tirgus daļu.
5. Secinājums
(95)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.
(96)
Tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, ļoti iespējams, palielinātos imports par dempinga cenām, un tas varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares pastāvēšanu. Faktiski ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kas tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, lielā mērā varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu par dempinga cenām, kas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū.
(97)
Ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto par dempinga turpināšanos, ĶTR neizmantoto jaudu, izkropļojumiem izejvielu tirgū, ĶTR ražotāju eksportētāju potenciālu novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas eksportētāju cenu politiku, proti, cenas ir izteikti zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un Savienības tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(98)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(99)
Būtu jāatgādina - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi pārmērīgi nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(100)
Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv pamatoti iemesli secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(101)
Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokli un analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir skaidrs, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis varētu nopietni pasliktināties. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja ražošanas un pārdošanas apjomu, bet, lai gan bija spēkā pasākumi, imports no attiecīgās valsts palielinājās. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares finanšu situācija pasliktinājās, jo tā cieta smagus zaudējumus. Tāpēc Savienības tirgū jāpanāk reālas konkurences apstākļi.
(102)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, jo tādā gadījumā tā spētu palielināt pārdošanas apjomus un uzlabot finansiālo situāciju. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju.
3. Lietotāju intereses
(103)
Neviens no 15 lietotājiem, ar kuriem notika saziņa, nesadarbojās. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no ieinteresētajiem lietotājiem. Sākotnējā izmeklēšanā nesadarbošanās tika skaidrota ar VE mazo ietekmi uz ražošanas izmaksām, jo pircējiem svarīgākais kritērijs acīmredzot ir kvalitāte un uzticamība. Ņemot vērā to, ka pārskatāmā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām ir niecīga, tika secināts, ka pasākumi lietotāju ražošanas nozari nelabvēlīgi neietekmētu.
4. Importētāju intereses
(104)
Izmeklēšanas sākumā ar Komisiju sazinājās trīs importētāji, bet tie netika uzskatīti par ieinteresētajām personām, jo PIP laikā tie nav importējuši attiecīgo ražojumu no ĶTR. Ņemot vērā to, ka VE importētāji izmeklēšanas laikā neizrādīja interesi, tika secināts, ka saglabāt pasākumus nebūtu nepārprotami pretrunā ES interesēm.
5. Secinājums
(105)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(106)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus saglabāt. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(107)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes volframa elektrodiem.
(108)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta atsevišķā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. To Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa metināšanas elektrodu importam (ieskaitot volframa stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 (Taric kodi 8101991010 un 8515900010), ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu.
2. Maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto izstrādājumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Visi pārējie uzņēmumi
63,5 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 29. maijā