РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1313/2014 НА КОМИСИЯТА
от 10 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове (по-специално мандарини и т.н.) с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1355/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китайската народна република („Китай“). Мерките бяха под формата на специално мито за всяко дружество, вариращи от 361,4 до 531,2 EUR за тон нетно тегло на продукта.
(2)
Тези мерки бяха отменени от Съда на ЕС на 22 март 2012 г. (3), но бяха повторно наложени на 18 февруари 2013 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 158/2013 на Съвета (4).
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (5), на 12 август 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) от името на производители, които представляват над 75 % от общото производство на Съюза на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове.
(4)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга или повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 25 октомври 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(6)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността от повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално информира следните страни за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките: заявителя, производителите от Съюза и техните съответни сдружения, известните производители износители в Китай и в потенциалните държави аналози, несвързаните вносители в Съюза и техните съответни сдружения, доставчиците на производителите в Съюза и техните съответни сдружения, едно сдружение на потребители в Съюза, за което е известно, че е засегнато, както и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай и несвързани вносители в Съюза бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на преразглеждане информация.
(9)
Тъй като само една група производители износители от Китай предостави изискваната информация, не беше счетено за необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Що се отнася до несвързаните вносители, 32 бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Седем от тях се отзоваха и предоставиха информацията, необходима за подбора на извадката. Трима от тях бяха избрани да бъдат част от извадката, но само двама потвърдиха в рамките на крайния срок своето желание да бъдат включени в извадката.
(11)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията изпрати въпросници до заинтересованите страни и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от петима производители от Съюза, от оказалия съдействие производител износител в Китай, от двама несвързани вносители, от осем доставчици на производителите от Съюза, от едно сдружение на доставчиците на производителите от Съюза и от един производител в държавата аналог.
(12)
Две сдружения на вносители заявиха, че са заинтересовани страни. Петима несвързани вносители също представиха коментари.
(13)
По отношение на производителите от държавата аналог, четири дружества бяха установени и бяха поканени да предоставят необходимата информация. Само едно от тези дружества предостави изискваната информация и се съгласи да приеме проверка на място.
(14)
Комисията провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване на дъмпинга или от повторно възникване на вредата от него, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Испания
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Испания
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Испания
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Испания
б)
производител износител в Китай:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Китай и свързаното с него дружество Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
в)
несвързани вносители в Съюза:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Германия
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Германия
г)
производител в държавата аналог:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Турция
1.5. Оповестяване на съществените факти и изслушвания
(15)
На 13 октомври 2014 г. Комисията оповести съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи антидъмпингови мита („окончателното оповестяване“). След окончателното оповестяване няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, включващи вижданията им относно окончателните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Трима вносители направиха такова искане и бяха съвместно изслушани в присъствието на служителя по изслушванията при търговските процедури. Едно европейско сдружение на търговците направи такова искане и беше изслушано от службите на Комисията.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсуми), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“) и понастоящем класирани в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90.
(17)
Разглежданият продукт се получава чрез обелване и разделяне на сегменти на плода от определени сортове дребни цитрусови плодове (предимно сатсуми), които впоследствие се поставят в среда от захарен сироп, сок или вода в опаковки с различни размери, за да отговарят на специфичните изисквания на отделните пазари.
(18)
Сатсумите, клементините и други дребни цитрусови плодове са известни под общото наименование „мандарини“. Повечето от тези различни сортове плодове са подходящи за консумация в прясно състояние или за преработване. Те са сходни и поради това, когато са приготвени или консервирани, се разглеждат като един продукт.
2.2. Сходен продукт
(19)
Производителите от Съюза заявиха, че внасяният продукт и продуктът на Съюза са сходни по следните причини:
-
и двата продукта имат еднакви или много подобни физически свойства, например вкус, форма, размер и текстура;
-
те се продават чрез същите или подобни канали и се конкурират предимно по отношение на цената;
-
те имат едно и също или сходно крайно приложение;
-
те са лесно взаимозаменяеми;
-
те са класирани в същите кодове по Комбинираната номенклатура за тарифни цели.
(20)
От друга страна, някои вносители твърдят, че внасяният продукт е с по-високо качество, тъй като той съдържа по-малко разкъсани сегменти (максимум 5 %), както и че е с вкус, външен вид и структура, които са по-добри от тези на продукта на Съюза. Също така бе заявено, че внасяният продукт се различава от продукта на Съюза и от гледна точка на мириса.
(21)
Комисията провери тези твърдения и с оглед на наличните данни стигна до заключението, че твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 19, са правилни.
(22)
Що се отнася до твърденията на вносителите, те трябваше да бъдат отхвърлени на следните основания:
а)
някои разлики в качеството, свързани с количеството разкъсани сегменти, вкуса, външния вид, мириса и структурата, не са оказали влияние върху основните свойства на продукта. Внасяният продукт и продуктът на Съюза са все така взаимозаменяеми и имат едно и също или сходно крайно приложение. Всъщност производителите от Съюза са продавали продукта си, включително и с по-висок дял на разкъсани сегменти, през разглеждания период както на вносителите, така и на същите категории ползватели/потребители (например вериги супермаркети и доставчици на пекарската промишленост), които също са били обслужвани от вносителите. Освен това една верига супермаркети в Европейския съюз също потвърди, че тя е продавала и продукта с произход от Европа, и този с произход от Китай под една и съща производствена марка и търговска марка;
б)
максималното количество от 5 % разкъсани сегменти не е изключителна характеристика само на внасяния продукт. Всъщност разследването показа, че производителите от Съюза предлагат широка гама от качества с различни проценти на разкъсани сегменти, включително пропорции, в които максималното съдържание на разкъсани сегменти е 5 %. Някои вносители са купували продукта, който съдържа максимум 5 % разкъсани сегменти, от производителите от Съюза.
(23)
Следователно, както и при първоначалното разследване, внасяният продукт и този, произвеждан от промишлеността на Съюза, се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(24)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване на дъмпинга.
(25)
Както бе посочено в съображение 9, поради факта, че само една група дружества оказа съдействие, не бе необходимо да се изготвя извадка от производители износители от Китай. Тази група дружества обхваща около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
3.2. Дъмпингов внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
3.2.1. Държава аналог
(26)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от такава трета държава за други държави, включително за Съюза, или, ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване за преразглеждане Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(28)
Не бяха получени никакви коментари относно предложението за избор на Турция като държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи производители на сходния продукт от алтернативна държава аналог.
(29)
Един от турските производители износители, с които беше осъществен контакт, Frigo-Pak, предостави пълен и навременен отговор на въпросника и прие извършването на проверка на място в своите помещения.
3.2.2. Нормална стойност
(30)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в Турция. Това дружество не е продавало сходния продукт на вътрешния пазар и поради това нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент въз основа на производствените разходи и като се добави, в съответствие с член 2, параграф 6, буква б), разумен процент за разходи за продажба и общи и административни разходи (ПОАР) и в съответствие с член 2, параграф 6, буква в), разумен марж на печалба. Използваният процент на ПОАР е този на ПОАР, понесени от този производител за продажбите му на вътрешния пазар на други продукти в консерви, и възлиза на 10 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност). Използваният процент на печалба е същият като този, използван при първоначалното разследване, т.е. 6,8 %, което представлява печалбата, постигната от промишлеността на ЕС преди тя да пострада от дъмпинговия внос от Китай.
3.2.3. Експортна цена
(31)
Eкспортните продажби за Съюза на оказалия съдействие производител износител са били извършени пряко за независими клиенти, установени в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена беше определена на базата на действително платената или подлежаща на плащане цена за продукта, когато същият се продава за износ от Китай за Съюза.
3.2.4. Сравнение
(32)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(33)
С цел обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалия съдействие производител износител и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени корекции за разликите по отношение на разходите за транспортиране, застраховане, комисионите и банковите такси, които засягаха цените и съпоставимостта им.
3.2.5. Дъмпингов марж
(34)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(35)
За оказалия съдействие производител износител това сравнение показа наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж възлиза на повече от 60 %.
(36)
За Китай като цяло при сравнението между среднопретеглената експортна цена на китайския внос на разглеждания продукт, докладвана от Евростат, и среднопретеглената нормална стойност, установена за държавата аналог (надлежно коригирана, за да отрази вероятния продуктов асортимент на китайския внос с оглед на продуктовия асортимент на продажбите в ЕС на оказалия съдействие производител износител за сравними видове продукти), също така бе установен значителен дъмпинг на още по-високи нива.
(37)
След окончателното оповестяване едно европейско търговско сдружение заяви, че за разлика от китайските производители износители и испанските производители, то не е имало възможност да провери точните изчисления (за дъмпинга и вредата) и поради това поиска от Комисията да му предостави подробна информация относно изчисляването на дъмпинга. По време на изслушването в присъствието на служителя по изслушванията трима вносители също така посочиха, че биха предпочели да получат подробна информация относно изчисляването на дъмпинга.
(38)
В това отношение следва да се отбележи, че данните, на които Комисията е основала своите изчисления, съдържат търговски тайни и поверителна информация. Оказалият съдействие производител износител, който предостави такива данни, надлежно получи специфична подробна информация относно изчисляването на дъмпинга и оценката на вредата и не направи коментари или искания за пояснение. Комисията не може да направи тази информация достъпна за проверка от други заинтересовани страни, без да наруши нейния поверителен характер. Въпреки това използваната от Комисията методология, описана в съображения 30 - 36 по-горе, бе оповестена на всички заинтересовани страни. По време на посоченото изслушване служителят по изслушванията информира вносителите за възможността да поискат от него да провери изчисленията на Комисията, ако имат съмнения относно точността ѝ. Тримата вносители обаче не поискаха намеса от страна на служителя по изслушванията в това отношение.
(39)
При всички случаи, европейското търговско сдружение само изчисли дъмпинговия марж, като сравни средните докладвани от Евростат цени на вноса от Китай със средните докладвани от Евростат цени на вноса от Турция. Според търговското сдружение подобно сравнение навежда на мисълта за по-ниско ниво на дъмпинг, около 30 %. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките точното ниво на дъмпинг е с по-малко значение, отколкото при разследване, в което се определя нивото на митото. На второ място, както е обяснено в съображения 30 - 33 по-горе, изчисленията на Комисията се основават на данните за „реалната“ нормална стойност, предоставени от оказалия съдействие и проверен турски производител, и сравнението с китайските експортни цени е направено на детайлно равнище. Ето защо данните, на които Комисията е основала своите изчисления, се считат за много по-надеждни и точни от оценката, предложена от сдружението в коментарите му в отговор на оповестяването.
(40)
По време на изслушването пред служителя по изслушванията трима вносители заявиха също така, че няма дъмпинг. Те основаха това твърдение на обстоятелството, че Комисията е установила, че средните продажни цени на оказалия съдействие китайски производител износител на няколко важни пазара извън ЕС са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като дъмпингът представлява продажба на даден пазар на цени под нормалната стойност, а не на цени под тези на пазарите на други трети държави.
3.3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.3.1. Предварителна бележка
(41)
В допълнение към заключението за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше разгледана вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и бяха анализирани следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в Китай; обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай; привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от Китай.
(42)
През голяма част от разследвания период в рамките на преразглеждането не съществуват действащи мерки в ЕС, тъй като те вече са били отменени (вж. съображение 2 по-горе). През този период без действащи мерки е отбелязано най-високо равнище на вноса през 2011/2012 г., последвано от спад през останалата част от разследвания период в рамките на преразглеждането. Това всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила.
3.3.2. Производство, вътрешно потребление и експортен капацитет на китайските производители
(43)
Що се отнася до общия обем на китайския производствен капацитет и свободен капацитет, Комисията не получи информация нито от китайските производители, нито от други заинтересовани страни. В съответствие с член 18 от основния регламент Комисията направи заключенията си въз основа на наличните факти.
(44)
Според доклада, публикуван от Службата за чуждестранно земеделие към Министерството на земеделието на САЩ (FSA/USDA), който беше включен в искането за преразглеждане и който е публично достъпен (7), количеството пресни мандарини, предназначени за преработка, т.е. за производство на мандарини в консерви, в Китай се е увеличило с 27 % между 2009/2010 г. (520 000 тона) и разследвания период в рамките на преразглеждането (660 000 тона). Производството на мандарини в консерви в Китай е следвало подобна тенденция. Според този доклад Китай е увеличил производството на мандарини в консерви от 347 000 тона през 2009/2010 г. на 440 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Освен това в доклада се оценява, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви е било около 100 000 - 150 000 тона през 2013/2014 г. След като и в друг публично достъпен източник е изчислено, че това вътрешно потребление е в размер на 50 000 - 100 000 тона (8), изглежда разумно вътрешното потребление да бъде оценено на 100 000 тона. Като се има предвид горепосочената информация, количеството на китайските мандарини в консерви, които са на разположение за износ, може да се оцени на около 340 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(45)
Други достъпни източници предоставят леко различаващи се оценки на наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай между 2009 и 2014 г. (9). Въпреки това, независимо от тези различия, всички източници сочат, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай възлизат на най-малко 300 000 тона за всеки отчетен годишен сезон между 2009 и 2013 г. Нито един от тези източници обаче не сочи, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай могат да бъдат намалени значително в бъдеще.
3.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(46)
Макар че вносът от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането е 19 253 тона, данните за вноса от първоначалното разследване, обхващащо периода 2002-2007 г., показват, че китайските производители могат да насочат повече от 60 000 тона за сезон към пазара на Съюза, както се потвърждава от данните на Евростат за вноса по отношение на сезон 2011/2012 г. Нещо повече, високото ниво на внос през 2011/2012 г. - период, през по-голямата част от който не са приложими мерки (а именно от 22 март 2012 г.), показва, че пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители по отношение на цените и че значителни обеми от дъмпинговия внос от Китай биха достигнали пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат отменени.
(47)
Фактът, че Китай е изнасял за Съюза през периода 2002-2007 г. (когато не са били наложени мерки) значително повече мандарини в консерви средно за един сезон (до 36 %), отколкото през периода 2009-2013 г. (когато бяха наложени мита, освен в периода между 22 март 2012 г. и 23 февруари 2013 г.), въпреки че общият обем на китайския износ за целия свят е бил по-нисък през първия период, отколкото през втория, допълнително потвърждава вероятността китайските производители да увеличат обема на износа си за Съюза до нивата, отбелязани по време на първоначалното разследване, ако мерките бъдат отменени.
3.3.4. Експортни цени към трети държави
(48)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането средните продажни цени на износа на оказалото съдействие дружество за няколко големи пазара (като Япония, Малайзия, Филипините, Тайланд) са били по-ниски от средните продажни цени за Съюза. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител би пренасочил поне част от този износ към Съюза.
(49)
Също така статистическите данни за китайския износ на приготвени и/или консервирани цитрусови плодове в херметически затворени контейнери показват, че има вероятност от пренасочване на китайския износ към Съюза. В действителност, въз основа на тези статистически данни е изчислено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането приблизително 20 000 тона от разглеждания продукт са били изнесени за дестинации на средни цени, по-ниски от тези за ЕС, въпреки че на тези пазари не са били приложими антидъмпингови мита за вноса от Китай. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането този обем би бил равен на продажбите на вътрешния пазар на промишлеността на Съюза и 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. С други думи, въз основа на текущия размер на европейския пазар на мандарини в консерви (общо потребление на ЕС: 44 523 тона) и според информацията от статистическите данни за китайския износ, обемът от настоящия китайски износ за ЕС плюс потенциалният обем, за който е икономически изгодно да бъде пренасочен към Съюза, почти биха покрили цялото търсене в ЕС на мандарини в консерви.
3.3.5. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Разследването потвърди, че през разследвания период в рамките на преразглеждането вносът от Китай на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени. Предвид продължаващия дъмпинг, факта, че пазарът на Съюза е голям пазар, който е бил от интерес за китайските износители в миналото, и че наличният производствен капацитет в Китай надхвърля общото потребление на Съюза, както и доказаните желание и способност на китайските производители бързо да увеличат износа за Съюза, ако имат добър стимул, се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
4. ВРЕДА
4.1. Общи бележки
(51)
Мандарините се берат през есента и зимата, като сезонът на бране и преработка започва в началото на октомври и завършва около края на януари (за някои сортове - февруари или март) през следващата година. Повечето договори за изкупуване (например чрез несвързани вносители) и за продажба се договарят през първите месеци на всеки сезон. Практиката на промишлеността за консервиране на мандарини е да се използва сезонът (периодът от 1 октомври на дадена година до 30 септември на следващата година) като основа за сравнения. Както и в първоначалното разследване, Комисията възприе тази практика в своя анализ.
4.2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(52)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от петима производители от Съюза. Информацията за общото производство на Съюза на сходния продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането се основава на отговорите на въпросника, които бяха предоставени от четирима отделни производители и които бяха проверени по време на проверката на място. Производството на петия производител, който не оказа съдействие по подходящ начин и не бе обект на проверка на място, беше основано на отговора на въпросника, предоставен от този производител, сверен с жалбата. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено на близо 28 500 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(53)
Стига се до заключението, че посочените производители на Съюза, които участват в общото производство в Съюза, представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
4.3. Видимо потребление на пазара на Съюза
(54)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на данните за вноса съгласно докладваното от Евростат на ниво TARIC (интегрирана тарифа на Общността), като по този начин точно съвпада с определението на разглеждания продукт, както и въз основа на обемите на продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза.
(55)
Следва да се отбележи, че макар анализът да се основава на сезони, а не на календарни години, описаната по-горе методология не отразява непременно потреблението на ниво промишлен ползвател/потребител. В действителност, като се има предвид сезонният характер на основната суровина (пресни плодове), е обичайна практика в сектора както за вносителите, така и за производителите от Съюза да натрупват запаси, когато се консервират пресните плодове, и да продават преработените продукти на дистрибуторите или промишлените ползватели през цялата година. По тази причина понякога потреблението може да бъде засегнато от въздействието на натрупването на запаси.
(56)
На тази основа през разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Таблица 1
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Потребление в Съюза (в тонове)
66 487
72 618
90 207
44 523
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
109
136
67
(57)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза на цитрусови плодове е останало средно малко под 70 000 тона. Вносът все пак е достигнал върхова стойност през 2011/2012 г., последвана от спад през разследвания период в рамките на преразглеждането. Това развитие всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките временно не са били в сила (вж. съображение 2). Върховата стойност на вноса през 2011/2012 г. е била компенсирана от по-ниско ниво на внос през разследвания период в рамките на преразглеждането и съответно - от по-ниско потребление на Съюза.
(58)
Някои вносители заявиха, че не са натрупвали запаси. Те също така заявиха, че след като на 6 октомври 2011 г. Генералният адвокат е представил своето становище по дело C-338/10, те вече са били убедени, че Съдът на Европейския съюз ще отмени мерките. Поради това те са отложили митническото оформяне на разглеждания продукт до постановяването на окончателно решение от Съда на Европейския съюз.
(59)
В този контекст следва да се припомни, че натрупването на запаси може да се определи като натрупване и съхраняване на резервно количество продукти. Информацията, с която разполага Комисията, показва, че от отмяната на мерките на 22 март 2012 г. вносът на разглеждания продукт е бил в особено големи количества до юли 2012 г.: средно почти 9 000 тона на месец. След това и до края на РПП средното равнище на вноса е спаднало до около 1 650 тона на месец, което е с около 2 000 тона по-малко на месец в сравнение със средното равнище на вноса през периода преди отмяната на мерките. Комисията стигна до извода, че за да постигнат такова съществено ниво на месечен внос за относително кратък период от време, вносителите са натрупвали големи запаси от разглеждания продукт. В действителност това бе потвърдено и от някои вносители, които признаха, че са отлагали митническото оформяне, когато са се убедили, че антидъмпинговите мита ще бъдат отменени. Поради това твърдението, че вносителите не са натрупвали запаси трябваше да бъде отхвърлено.
4.4. Внос в Съюза от Китай
(60)
Като се има предвид, че само една група китайски износители оказаха съдействие при разследването и че тази група е представлявала около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от общия внос от Китай по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, бе заключено, че данните на Евростат (на ниво код по TARIC (интегрирана тарифа на Общността), където е необходимо) са били най-точният и най-добрият източник на информация за обема и цените на вноса. Индивидуалните цени на оказалия съдействие китайски износител все пак също бяха разгледани.
4.4.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на китайския внос и съответстващите му пазарни дялове са се развивали, както следва през разглеждания период:
Таблица 2
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса (в тонове)
47 235
41 915
59 613
19 294
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
89
126
41
Пазарен дял
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 2008 г. обемът на вноса от Китай като цяло е следвал низходяща тенденция. Следва да се напомни, че вносът по време на първоначалния разследван период (2006/2007 г.) е възлизал на 56 108 тона.
(63)
Както бе обяснено по-горе, все пак са били налице върхови стойности на вноса през 2011/2012 г. Тези върхови стойности очевидно са били в резултат на отмяната на антидъмпинговите мерки през март 2012 г. Наистина, когато се разглежда развитието на китайския внос по месеци въз основа на данните на Евростат, се вижда, че докато обикновено месечният китайски внос се е движил между 2 000 и 6 000 тона, през периода март 2012 г. - юли 2012 г. той е достигнал нива между 6 000 и 12 000 тона (средно почти 9 000 тона на месец). Във връзка с това следва да се отбележи, че мерките бяха отменени през март 2012 г. и наложени отново през февруари 2013 г., но на 29 юни 2012 г. бе въведен регистрационен режим (10), което имаше възпиращ ефект върху вноса.
(64)
Подобно на обема на вноса, пазарният дял на Китай е следвал низходяща тенденция по време на разглеждания период, като е намалял от 71 % на 43 %. Дори да се вземе предвид въздействието на необичайното равнище на вноса от Китай през 2011/2012 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е спаднал от около 70 % през 2009/2010 г. до средно 55 % през следващите години.
4.4.2. Цена и подбиване на цените
Таблица 3
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна цена на вноса (EUR/тон)
677
744
1 068
925
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
110
158
137
(65)
Както е отразено в таблицата по-горе, през разглеждания период цените на китайския внос са нараснали с 37 %. Следва обаче да се отбележи, че цените са се увеличавали значително до периода 2011/2012 г. и след това са спаднали по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(66)
Тъй като обемът на вноса на единствения оказал съдействие износител е представлявал само около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането, подбиването на цените бе разгледано също така за целия китайски износ, въз основа на статистическите данни за вноса.
(67)
За тази цел среднопретеглените продажни цени на оказалите съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF (стойност, застраховка и навло) на вноса от Китай, съгласно данните на Евростат. За тези цени CIF (стойност, застраховка и навло) беше направена корекция, за да се покрият разходите, свързани с митническото оформяне, а именно митническата тарифа и разходите след вноса.
(68)
На тази основа сравнението показа, че по време на разследвания период в рамките на преразглеждането вносът на разглеждания продукт е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 4,8 %, ако при изчисленията се вземе под внимание въздействието на действащите антидъмпинговите мита. Маржът на подбиване на цените обаче достига до 28 %, когато цените на вноса се разглеждат без антидъмпинговите мита.
(69)
При разглеждане на вносните цени, които са отчетени от оказалия съдействие китайски износител, надлежно коригирани, може да бъде установен марж на подбиване на цените от 14 % през разследвания период в рамките на преразглеждането, като се вземат предвид действащите антидъмпингови мита. При дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита маржът на подбиване достига ниво от 20 %. Следва да се отбележи, че по-голямата част от този внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е извършен, когато мерките са били отменени.
4.5. Внос в Съюза с произход от други трети държави
(70)
През разглеждания период пазарният дял на обема на вноса от други трети държави никога не е надхвърлял 11,2 %. По-голямата част от този внос (най-малко 89 % по време на разглеждания период) е била от Турция.
Таблица 4
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
4 033
8 078
10 090
4 717
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
200
250
117
Пазарен дял
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(72)
Въпреки че и петимата производители от Съюза предоставиха отговори на въпросника, беше счетено, че отговорът на въпросника, предоставен от един от производителите, не може да се използва в пълна степен, тъй като този отговор не е бил проверен по време на проверката на място. Поради това анализът се основаваше на описаната по-долу методология.
(73)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. В случая на производителя, чийто отговор на въпросника не беше проверен, оценката се основаваше на данните, предоставени от този производител, които, доколкото бе възможно, бяха сверени с данните, включени в жалбата, и с неговите одитирани финансови отчети.
(74)
Анализът на микроикономическите показатели (запаси, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения) беше извършен на нивото на четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. Оценката бе основана на информацията, предоставена от тях, която беше надлежно проверена по време на посещенията за проверка на място.
4.6.1. Макроикономически показатели
4.6.1.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Производство (в тонове)
11 815
33 318
29 672
28 763
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
282
251
243
Производствен капацитет (в тонове)
77 380
77 380
77 380
77 380
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Производството е нараснало значително през разглеждания период от около 12 000 тона до почти 29 000 тона по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. През сезона 2009/2010 г. производството е било малко, тъй като промишлеността на Съюза все още е била засегната от дъмпинговия внос на китайски мандарини в консерви, внесени през предишния сезон, както и от факта, че тя е поддържала определен запас от предходния сезон, когато антидъмпинговите мерки не са били в сила. Производството се е увеличило през сезон 2010/2011 г., след като новият китайския внос е бил обхванат от действащите антидъмпингови мерки.
(76)
Тъй като производственият капацитет на Съюза не се е променял през този период, използването на капацитета съответно е нараствало. То обаче систематично е оставало под 50 %.
(77)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че един производител от Съюза е спрял производството си от 2012/2013 г. и че този производител и други двама производители са били в затруднено финансово положение. По тези причини се твърди, че данните за производството и за производствения капацитет/използването на производствения капацитет са били изкуствено завишени.
(78)
В това отношение следва най-напред да се припомни, че информацията, събрана в хода на разследването, сочеше, че всички производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза, са имали производство през всички сезони в рамките на разглеждания период. Следователно първото твърдение, че един от тези производители е спрял производството през РПП следва да бъде отхвърлено.
(79)
Що се отнася до твърдението за затрудненото финансово положение на производителите от Съюза, един от производителите от Съюза действително е бил в производство по несъстоятелност по време на разглеждания период. Разследването обаче показа, че нивото на производство на този производител се е увеличило значително през разглеждания период, докато неговият капацитет е останал непроменен. Поради това бе направен изводът, че производството по несъстоятелност не се е отразило отрицателно на продукцията на същия производител. Що се отнася до двамата други производители от Съюза, те също са започнали производство по несъстоятелност, но това е станало след разглеждания период. Това всъщност потвърждава заключението (вж. съображения 96 - 98), че вредата действително е възникнала повторно и че промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно финансово положение.
4.6.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял в Съюза
Таблица 6
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите (тонове)
15 219
22 625
20 504
20 512
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
149
135
135
Пазарен дял (от потреблението на Съюза)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са нараснали с 35 % през разглеждания период.
(81)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза също е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Дори като се има предвид въздействието на натрупването на запаси върху нивото на потреблението на Съюза през 2011/2012 г. и през разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е нараснал от около 23 % в началото на периода до средно 35 % през последните две разглеждани години.
4.6.1.3. Заетост и производителност
Таблица 7
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Заетост
350
481
484
428
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
137
138
122
Производителност (в тонове за наето лице)
34
69
61
67
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
205
182
199
(82)
Както заетостта, така и производителността са се повишили през разглеждания период и отразяват общото увеличение на обема на производството и продажбите. Увеличението на производителността през сезон 2010/2011 г. е било свързано с по-големите производствени обеми, което се дължало на факта, че антидъмпинговите мерки са влезли в сила в този период.
(83)
Горепосочените стойности за заетостта са изразени като еквивалент на заетост на пълно работно време и следователно не показват абсолютния брой на съответните сезонни работни места. За да се получи по-добра представа за величината на съответните работни места, следва да се отбележи, че стойностите за разследвания период в рамките на преразглеждането са еквивалент на заетост на пълно работно време за около 2 400 сезонни работни места.
4.6.1.4. Растеж
(84)
Промишлеността на Съюза е успяла да се ползва от растежа на пазара на Съюза до 2011 г. Въпреки това, веднага щом мерките срещу Китай са били отменени (вж. съображение 2) и китайският внос масово е навлязъл на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. След като митата са били повторно наложени, промишлеността на Съюза е успяла да си възвърне загубения пазарен дял, макар и с цената на влошаващо се финансово положение.
4.6.1.5. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(85)
Дъмпингът е продължил през разследвания период в рамките на преразглеждането в значителна степен, както е обяснено в точка 3.2.5 (вж. съображения 34 - 35 по-горе).
(86)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, с оглед на обема на дъмпинговия внос от Китай, това въздействие не може да се смята за незначително. Следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е все още в процес на възстановяване от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на използването на капацитета и рентабилността (в сравнение с първоначалното разследване).
4.6.2. Микроикономически показатели
4.6.2.1. Запаси
Таблица 8
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Запаси (в тонове)
2 020
2 942
7 257
9 729
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
146
359
482
(87)
Производителите от Съюза са увеличили своите запаси значително през последните два сезона. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило повече от продажбите през разглеждания период.
4.6.2.2. Продажни цени в Съюза
Таблица 9
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена (в евро на тон)
1 260
1 322
1 577
1 397
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
105
125
111
(88)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажната си цена в ЕС с 11 %. Това увеличение е било особено изразено до 2011/2012 г., но впоследствие цените са се понижили по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Това се отдава на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила, и подбиването на цените на промишлеността на Съюза от цените на разглеждания продукт от Китай.
4.6.2.3. Рентабилност и паричен поток
Таблица 10
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза първо значително се е подобрила, през периода 2010/2011 г. - 2011/2012 г. През разследвания период в рамките на преразглеждането обаче тя отново е започнала да търпи загуби.
(90)
Подобряване на рентабилността очевидно е било свързано с факта, че в годините след налагането на антидъмпинговите мерки промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажбите и обема на продукцията си, както и продажната си цена. Промишлеността на Съюза отново е започнала да търпи загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането, което е последица от намалението на продажните цени поради внезапното навлизане на китайския внос след отмяната на митата от Съда на ЕС.
(91)
В този контекст следва да се припомни, че през периода март - юли 2012 г. значително количество китайски продукти е било внесено без налагане на антидъмпингово мито. Освен това бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е подбивал цените на Съюза в значителна степен, по-специално при дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита. Това е довело да общ спад на цените, което от своя страна е предизвикало загуби за промишлеността на Съюза.
Таблица 11
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Паричен поток (в евро)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
По време на разглеждания период развитието на паричния поток е съответствало главно на развитието на общата рентабилност на промишлеността на Съюза във връзка с въздействието на увеличението на запасите, по-специално през последните две анализирани години.
4.6.2.4. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и растеж
Таблица 12
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Инвестиции (в евро)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
131
749
75
Възвръщаемост на инвестициите (нетни активи)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
През разглеждания период част от промишлеността на Съюза е направила инвестиции в поддръжката и оптимизирането на съществуващите производствени съоръжения. Нивото на инвестициите се е увеличило по-специално в периода 2011/2012 г., най-вероятно благоприятствано от нивото на печалба през посочената година и непосредствено преди нея. Тези инвестиции са били направени основно от един производител от Съюза с оглед да се осигури източник на доставка на суровини, които да допълнят вече съществуващите, и да се подобри спазването на разпоредбите за опазване на околната среда. Възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период е следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
(94)
Част от промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период, но в крайна сметка е успяла да преструктурира дълга си.
4.6.2.5. Възнаграждения
Таблица 13
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Разходи за труд за наето лице (в евро)
23 578
21 864
21 371
23 025
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
93
91
98
(95)
Равнището на средните възнаграждения е останало по-скоро стабилно през разглеждания период, докато производствените разходи за единица продукция са спаднали.
4.7. Заключение
(96)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило през разглеждания период. Налагането на антидъмпинговите мерки в края на 2008 г. е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови бавно, но трайно от причиняващото вреда въздействие на дъмпинга, както и да оползотвори допълнително потенциала си на пазара на Съюза. Фактът, че промишлеността на Съюза е извлякла ползи от мерките се потвърждава най-вече от постигнатите по-високи нива на производството и на продажбите, и по-специално от нивото на печалба.
(97)
Ситуацията обаче се е променила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Мерките бяха отменени през март 2012 г. и вносът от Китай значително нарасна до юни 2012 г., когато по отношение на вноса бе въведен регистрационен режим. Вносителите са използвали отмяната на антидъмпинговите мита, за да натрупат запаси през 2011/2012 г. и да реализират тези продукти на пазара на ЕС на ниски цени по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло това е довело до значителен ценови натиск на пазара на ЕС и в резултат на това финансовото положение на промишлеността се е влошило отново. Действително промишлеността не е имала друг избор, освен да намали цените си, за да запази своето ниво на продажби. Това обаче е имало сериозни последици за финансовото ѝ положение.
(98)
Фактът, че промишлеността на Съюза е продължила да търпи вреди, е доказан най-добре от поредица отрицателни финансови показатели, а именно рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запасите и слабо използване на капацитета. Това положение възпира новите инвестиции и растежа.
(99)
Едно европейско сдружение на търговците постави под въпрос заключенията за вредата на основание на факта, че през разглеждания период обемите на продажбите, заетостта и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и равнището на инвестициите на един от производителите от Съюза, са претърпели положително развитие.
(100)
Това твърдение трябва обаче да бъде отхвърлено. Действително, съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент списъкът на съответните икономически показатели, които следва да бъдат разгледани, не е изчерпателен и един или повече от тези фактори не може да бъдат от решаващо значение във връзка с проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза. Както бе обяснено в съображение 98, показателите, предложени от заявителя, не са били решаващи, за да може Комисията да стигне до заключение относно вредата за промишлеността на Съюза. Заключението, че вредата продължава, се основаваше по-скоро на отрицателните финансови показатели, свързани с рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запаси и слабо използване на капацитета.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и ценови ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(101)
В случай че мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса да нарасне и да причини още повече вреди на промишлеността на Съюза. Това се основава на следните факти.
(102)
Анализът по-горе (вж. съображение 44) показва, че макар и обемът на китайския износ за Съюза да е намалял значително след налагането на мерките в края на 2008 г., китайските производители все още произвеждат значителни количества от разглеждания продукт, повечето от които са предназначени за износ.
(103)
По отношение на прогнозните обеми и цени е ясно, че пазарът на Съюза продължава да бъде много привлекателен за китайските производители износители. На първо място, по отношение на обема пазарът на Съюза е третият по големина световен пазар за китайските мандарини в консерви. Нещо повече, развитието след отмяната на мерките показва, че китайските износители са способни бързо да осъществяват износ на значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, без дори да е необходимо да преориентират продажбите си от други пазари. Накрая, в тази връзка, въз основа на данните за вноса от първоначалното разследване, е видно, че Китай може лесно да изнася повече от 60 000 тона на сезон за пазара на Съюза, като това съответства на почти 90 % от средното потребление на Съюза през разглеждания период.
(104)
Ако Китай действително увеличи своя износ за ЕС в резултат от отмяната на мерките, би било повече от вероятно в средносрочен план да се стигне до цялостен спад на цените на пазара на ЕС. Това би поставило производителите от ЕС в дори още по-трудно положение, както е обяснено по-долу.
(105)
Второ, що се отнася до цените, китайската база данни (11) показва, че в миналото Китай е изнасял значителни количества за държави извън ЕС на цени, по-ниски от експортните цени за ЕС. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането количествата, изнасяни за тези държави извън ЕС, са били приблизително 20 000 тона, което е представлявало 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Поради привлекателността на пазара на ЕС от гледна точка на цените, беше направено заключението, че ако мерките бъдат прекратени, съществува вероятност китайските износители да пренасочат тези количества към по-печелившия пазар на Съюза.
(106)
Освен това изложеният по-горе анализ (вж. съображения 68 и 69) показа, че вносът от Китай на пазара на Съюза значително е подбил цените на производителите от Съюза по време на РПП, по-специално при дисконтиране на въздействието на антидъмпинговите мита. Въпреки че вносните цени от Китай са се увеличили през 2011/2012 г., когато мерките не са били в сила, тяхното равнище все пак е било значително под равнището на цените в ЕС, въз основа на данни на Евростат. На тази основа размерът на ценовата разлика през 2011/2012 г. действително е бил сравним с РПП.
(107)
На пазара на приготвени или консервирани цитрусови плодове се наблюдава голяма ценова конкуренция, тъй като конкуренцията се извършва главно въз основа на цените. Това се изостря допълнително от факта, че продажбите обикновено касаят относително големи количества. Ако на пазара на Съюза навлезе евтин и дъмпингов внос в значителни количества, това би имало пряко въздействие върху общото равнище на цените на пазара на Съюза, което би довело до спад на цените като цяло.
(108)
Отмяната на антидъмпинговите мита в края на разглеждания период е отличен пример за това, което би могло да се случи, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(109)
Веднага щом мерките бяха отменени от Съда на ЕС и до момента, в който за вноса бе въведен регистрационен режим, обемът на вноса от Китай нарасна рязко и значително. Масовото навлизане на този евтин внос на пазара на Съюза е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят своите позиции по отношение на обема на продажбите и производството, което е довело до загуби.
(110)
Това е било резултат от вноса, към който не е било прилагано антидъмпингово мито, за период от само пет месеца. Отражението върху състоянието на промишлеността на Съюза безспорно би било дори още по-сериозно, ако срокът на мерките изтече. Ако се повтори навлизането на внос на ниски цени в такива големи обеми, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по всяка вероятност би била още по-силно изразена. Производителите от Съюза биха били засегнати от спад в производството и в обема и цените на продажбите, което би довело до по-големи загуби. Изчислението на подбиването на цените, направено въз основа на данните, представени в точка 4.4.2 (вж. съображения 68 и 69), но без да се вземат предвид антидъмпинговите мита, сочи за ниво на подбиване на цените, по-високо от 20 %.
(111)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че промишлеността на Съюза не би понесла вреда, ако мерките бъдат отменени, защото в бъдеще се очакват по-ниски обеми на вноса на разглеждания продукт. Това твърдение се основаваше на следните факти. На първо място, бе посочено, че в бъдеще ще се увеличи вътрешното потребление на пресни плодове в Китай, както и ще нарасне китайският износ на пресни плодове за Русия. Второ, бе изтъкнато, че се очаква и вътрешното потребление в Китай на мандарини в консерви да се увеличи. Трето, бе заявено, че статистическите данни на Евростат доказват горепосочените тенденции, тъй като те показват по-ниско равнище на вноса на съответния продукт от сезон 2012/2013 г. насам.
(112)
Тези твърдения обаче следва да бъдат отхвърлени поради следните причини:
а)
На първо място, дори ако вътрешното потребление в Китай и износът на пресни плодове се очаква да нараснат, въз основа на наличните данни (12) се очаква и нарастване в съпоставима степен на китайското производство. Поради това се стигна до заключението, че наличието на пресни плодове за китайските консервна промишленост през сезона 2013/2014 г. няма да бъде съществено засегнато;
б)
На второ място, в съображение 44 бе достигнато до заключението, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви ще бъде около 100 000 тона за сезон и няма индикация, че тази цифра се очаква да нарасне в бъдеще. Сдружението също така не представи никакво доказателство, че потреблението ще нарасне.
в)
По отношение на третото основание следва да се напомни, че по-ниските равнища на внос на разглеждания продукт през сезон 2012/2013 г. (РПП) биха могли да бъдат разумно обяснени с въздействието на натрупването на запаси, което е в резултат на значителния по размер внос през сезон 2011/2012 г. през първите пет месеца след отмяната на мерките (вж. съображение 59).
(113)
Същото европейско сдружение на търговците също така заяви, че по-големите количества пресни плодове на пазара на Съюза, вероятно поради руското ембарго, биха довели до намаляване на цените на тези плодове, като по този начин биха позволили на промишлеността на Съюза да повиши своята конкурентоспособност.
(114)
Това твърдение обаче е чисто спекулативно и не беше подкрепено с никакви доказателства. Дори ако цените на суровините намалеят в бъдеще, това не се счита за достатъчна причина да не се неутрализират негативните въздействия на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза. Действително се счита, че без запазването на мерките, дъмпинговият внос би навлязъл отново в значителни обеми и би причинил допълнителни вреди на промишлеността на Съюза. Това би лишило промишлеността на Съюза от възможността да се възползва в пълна степен от положителното въздействие на евентуално бъдещо намаляване на цените на суровините. Поради това твърдението бе отхвърлено.
5.2. Заключение
(115)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса от Китай по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Въведение
(116)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и други страни.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(118)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали, въпреки заключенията относно вероятността от продължаване на причиняващия вреда дъмпинг, съществуват доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза, съставлявана от петима производители в селските райони на Испания, е увеличила пазарния си дял и е съумяла да увеличи цената на разглеждания продукт до равнище, което ѝ е позволило да достигне изравняване на приходите и разходите или да реализира печалба през разглеждания период в случаите, когато мерките са били в сила. По същия начин е настъпило подобрение в обема на производството и заетостта. В случай че мерките бъдат отменени, промишлеността на Съюза би изпаднала в много по-лошо положение, както бе описано по-горе (с вероятност от повторно възникване на вредата), което би се изразявало в понижаване на продажните цени и в още по-големи загуби (вж. съображение 110). Новите инвестиции, целящи укрепване на дружествата и повишаване на тяхната конкурентоспособност на пазара на разглеждания продукт, също биха били възпрепятствани. Продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза и ще ѝ помогне да разгърне потенциала си на пазара на Съюза, на който ще бъде възстановена конкуренцията.
6.3. Интерес на вносителите и на търговците на едро и дребно
(120)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители, бе използвана извадка. Вносителите са разположени предимно в Германия, но също и в други страни, като например Обединеното кралство, Нидерландия и Чешката република, без списъкът да е изчерпателен.
(121)
Две дружества, които са внасяли разглеждания продукт през разглеждания период, оказаха съдействие при разследването. Общата дейност на тези страни, свързана с консервирани цитрусови плодове, е съставлявала 3,8 % от съвкупния им оборот. Въпреки че дейността, свързана с консервирани цитрусови плодове, не е най-печелившата за тези вносители, тя е присъща за цялостната им стопанска дейност, която се състои в предлагане на широка гама продукти на определени клиенти (например вериги супермаркети), за да се осигурят големи договори, при които по-малко доходоносните продукти се компенсират от продажбите на други продукти и от икономии от мащаба.
(122)
Не бяха налице индикации, че продължаването на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху дейността на двамата вносители. Те не са зависими от този продукт, като се има предвид, че веригата за доставка е била адаптирана към разходите, свързани с антидъмпинговото мито. Освен това, както показва разследването, мерките не са затворили пазара на Съюза за китайските износители, тъй като разглежданият продукт е бил внасян в значителни количества през целия разглеждан период, независимо от съществуващите мерки.
(123)
Друг вносител заяви, че антидъмпинговите мита ще повлияят отрицателно на неговата дейност, свързана с търговия на консервирани цитрусови плодове. С оглед на липсата на проверими данни, предоставени от вносителя, се смята, че отрицателните последици, които продължаването на антидъмпинговите мерки би имало за тези страни, не би надхвърлило положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(124)
Няколко страни изтъкнаха недостига на производствен капацитет на промишлеността на Съюза. Следва да се отбележи, че преустановяването на митата би могло да доведе до положение, при което алтернативният източник на доставки ще трябва да преустанови своите дейности, като остави на вносителите само един източник на доставки (внос от Китай). При все това следва да се припомни, че веригите супермаркети и търговците на дребно оценяват поддържането на сигурността на доставките за техните дейности. В действителност, един от тях подкрепи продължаването на мерките, за да има конкуренция и най-малко два източника на доставки. Освен това промишлеността на Съюза, която все още е далеч от постигането на задоволително равнище на използване на капацитета, има капацитет да продължи да задоволява нуждите на пазара на Съюза в рамките на възстановената конкуренция. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не покрива понастоящем 100 % от нуждите в Съюза, не може да обоснове нито нелоялните търговски практики на китайските износители, нито премахването на мерките в този случай.
(125)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че продължаването на мерките би ограничило необосновано нормалното извършване на дейността на неговите членове, тъй като съществена част от нея е свързана с търговия с разглеждания продукт. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мита е да се коригират нелоялните търговски практики, т.е. дъмпингът, а не да се ограничават стопанските дейности. Следва да се припомни, че Комисията стигна до заключението, че все пак запазването на мерките е необходимо в този случай.
6.4. Интерес на ползвателите
(126)
За целите на анализа ползвателите бяха разделени на две категории: от една страна, домакинствата и от друга страна, професионалните/промишлените ползватели, които осъществяват дейност в сектори като производството на напитки, конфитюри или кисели млека, пекарството или кетъринга.
(127)
Нито една от страните, принадлежащи към която и да е от тези категории или представляваща интересите им, не се отзова и не оказа съдействие по какъвто и да било начин при разследването.
(128)
Един вносител изтъкна, че антидъмпинговите мита, наложени върху разглеждания продукт, биха попречили на конкуренцията, като по този начин не са в интерес на потребителите в Съюза. Не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение.
(129)
Като се има предвид ограничената тежест на разглеждания продукт в бюджета на едно средностатистическо домакинство в Съюза, не съществуват доказателства, че увеличението на потребителските цени, ако има такова, вследствие на запазването на мерките може да надхвърли положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(130)
Макар че не може да се оспорва, че продължаването на срока на действие на митата по принцип може да засегне отрицателно някои професионални/промишлени ползватели с оглед на по-ниските маржове, няма доказателства, че разходите, произтичащи от разглеждания продукт (в сравнение с общите им разходи), са значителни. Следователно евентуалното отрицателно въздействие вследствие на продължаването на мерките за тази категория ползватели не би било непропорционално.
6.5. Интерес на доставчиците
(131)
Както отделни доставчици на пресни плодове за промишлеността на Съюза, така и едно сдружение на такива доставчици заявиха, че мерките са в техен интерес и биха били от полза и по отношение на новите инвестиции и работните места. Плодовете, продавани на производителите от Съюза, са важен допълнителен източник на приходи за доставчиците, при липсата на които биха могли да възникнат сериозни затруднения в селскостопанския сектор в засегнатите испански региони. Смята се, че броят на засегнатите кооперативни членове би бил над 2 000 само в региона на Валенсия. По отношение на съответната сезонна заетост, наред с другото, в областта на събирането, транспортирането и съхранението на плодове, оценките сочат, че най-малко 2 500 работни места биха били засегнати общо в регионите на Валенсия и Мурсия.
(132)
От данните, предоставени от асоциацията на испанските доставчици, е видно, че ако китайският внос надвиши 60 000 тона, което вече се е случвало два пъти по време на първоначалното разследване, доставчиците вероятно ще се изправят пред ситуация, в която няма да бъдат в състояние да продадат цялото количество сатсуми, предназначено за консервната промишленост на Съюза.
(133)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че доставчиците биха могли да очакват субсидии, за да пласират количествата плодове, които не могат да бъдат изнесени за Русия поради ембаргото. Сдружението обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението за субсидиране. Освен това субсидиите, ако има такава, биха били отпуснати само за непродадените плодове, предназначени за износ за Русия, но не и за тези, които не са били продадени на промишлеността на Съюза поради причинената от разглеждания продукт вреда след изтичането на срока на действие на мерките. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6.6. Заключение
(134)
Разследването показа, че съществуващите антидъмпингови мерки не са затворили пазара на Съюза за китайския внос и са допринесли за възстановяването на промишлеността на Съюза. Тъй като този процес на възстановяване все още е в ход, продължаването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза. Ако се допусне мерките да отпаднат, процесът на възстановяване ще спре, рентабилните ценови равнища ще бъдат непостижими и промишлеността на Съюза ще понесе големи загуби. Освен това ще бъде застрашен допълнителният източник на доходи за членовете на голям брой кооперации и за сезонните работници в няколко селски района, където почти не съществува алтернативна заетост.
(135)
От наличните данни е видно, че съществуващите мерки не са имали значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на вносителите в Съюза, които оказаха съдействие при разследването. В светлината на наличните данни, въздействието на мерките върху другите страни, които заявиха интереса си, или върху вносителите, търговците на едро и на дребно и върху ползвателите също не може да се счита за съществено. Не са налице индикации, че евентуалното покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на продължаването на антидъмпинговите мерки ще бъде непропорционално в сравнение с ползите за промишлеността на Съюза, реализирани благодарение на премахването на нарушаването на търговията, предизвикано от дъмпинговия внос.
(136)
Като се вземат предвид всички фактори, посочени в съображенията по-горе, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на основата на които се счита за целесъобразно да бъде препоръчано запазването на съществуващите в момента мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след това оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(138)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години.
(139)
Някои заинтересовани страни заявиха, че мерките с количествен елемент (квотна система) са за предпочитане пред антидъмпинговите мерки. Това твърдение не може да бъде прието, като се има предвид, че съгласно основния регламент формата на мерките не може да бъде променяна в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Това твърдение не може да постави под въпрос констатациите в рамките на това преразглеждане, а именно, че изискванията за запазването на антидъмпинговите мерки са изпълнени.
(140)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако то промени впоследствие наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (13). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(141)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсумаси), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република и класирани понастоящем в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90 (кодове по ТАРИК 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 и 2008309069).
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
EUR/тон нетно тегло на продукта
Допълнителен код по ТАРИК
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang и свързаният с него производител Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката и са посочени в приложението
499,6
A889
Всички други дружества
531,2
A999
Член 2
1. В случаите когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и по тази причина действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (15), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на член 1 по-горе, се намалява пропорционално на действително платената или дължимата цена.
2. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 499,6 EUR/тон нетно тегло на продукта, ако някой нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г.) и през първоначалния разследван период (от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г.);
б)
не е свързан с който и да било от производителите износители в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
или действително е изнасял разглеждания продукт за Съюза, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период в рамките на преразглеждането.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 10 декември 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1313/2014
(2014. gada 10. decembris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1355/2008 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes citrusaugļu importam. Pasākumi tika veikti īpašu maksājumu veidā, kuru summa vienam uzņēmumam bija diapazonā no EUR 361,4 līdz EUR 531,2 par tonnu neto ražojuma svara.
(2)
Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 22. martā atcēla šos pasākumus (3), tomēr 2013. gada 18. februārī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 158/2013 (4) tos noteica atkārtoti.
1.2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2013. gada 12. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (turpmāk “FENAVAL”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 75 % no dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu kopējās produkcijas Savienībā.
(4)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei radīto zaudējumu atkārtošanos.
1.3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(5)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 25. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
1.4. Izmeklēšana
1.4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(6)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). To tendenču analīze, kas ir svarīgas, lai novērtētu zaudējumu atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
1.4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja šādām ieinteresētajām personām: pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražotājiem un to attiecīgajām apvienībām, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā un iespējamajās analogajās valstīs, nesaistītiem importētājiem Savienībā un to attiecīgajām apvienībām, Savienības ražotāju piegādātājiem un to attiecīgajām apvienībām, Savienības patērētāju apvienībai, kura ir izrādījusi interesi, un eksportējošās valsts pārstāvjiem. Šīm ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Ņemot vērā lielo skaitu Ķīnas ražotāju eksportētāju, kā arī nesaistītu importētāju Savienībā, tika atzīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai būtu jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt par izlases metodes nepieciešamību un vajadzības gadījumā veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas procedūras sākuma un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju.
(9)
Tā kā tikai viena Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa iesniedza pieprasīto informāciju, netika uzskatīts par nepieciešamu veikt ražotāju eksportētāju atlasi.
(10)
Tika apzināti 32 nesaistīti importētāji, kurus uzaicināja sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Septiņi no tiem pieteicās un iesniedza atlasei vajadzīgo informāciju. Trīs nesaistītie importētāji tika atlasīti iekļaušanai izlasē, bet tikai divi no tiem noteiktajā termiņā apstiprināja savu vēlmi piedalīties izlasē.
(11)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija nosūtīja anketas ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kuras pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, diviem nesaistītiem importētājiem, astoņiem Savienības ražotāju piegādātājiem, Savienības ražotāju piegādātāju vienas apvienības un viena ražotāja analogajā valstī.
(12)
Divas importētāju apvienības pieteicās kā ieinteresētās personas. Pieci nesaistīti importētāji iesniedza savus apsvērumus.
(13)
Attiecībā uz analogās valsts ražotājiem tika apzināti četri uzņēmumi, kurus aicināja sniegt nepieciešamo informāciju. Tikai viens no šiem uzņēmumiem sniedza pieprasīto informāciju un piekrita pārbaudes apmeklējumam.
(14)
Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un zaudējumu atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Halcon Foods S.A.U., Mursija, Spānija,
-
Conservas y Frutas S.A., Mursija, Spānija,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesi (Valensija), Spānija,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valensija), Spānija;
b)
ražotājs eksportētājs Ķīnā:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, Ķīna, un saistītais uzņēmums Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;
c)
nesaistītie importētāji Savienībā:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburga, Vācija,
-
I. Schroeder KG (GmbH & CO), Hamburga, Vācija;
d)
ražotājs analogajā valstī:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turcija.
1.5. Būtisko faktu izpaušana un uzklausīšanas
(15)
Komisija 2014. gada 13. oktobrī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā bija paredzējusi piemērot antidempinga maksājumus (turpmāk “galīgā informācijas izpaušana”). Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus apsvērumus, tostarp viedokli par galīgajiem konstatējumiem. Personām, kuras to lūdza, tika piešķirta iespēja tikt uzklausītām. Trīs importētāji pieprasīja kopīgu uzklausīšanu, kurā piedalītos uzklausīšanas amatpersona tirdzniecības procedūru jomā, un šī prasība tika izpildīta. Viena Eiropas tirgotāju apvienība pieprasīja uzklausīšanu, kurā piedalītos Komisijas dienesti, un šī prasība tika izpildīta.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(16)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, sagatavoti vai konservēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mandarīni (tostarp tandžerīni un sacumas), klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, kuri definēti KN pozīcijā 2008 (turpmāk “attiecīgais ražojums”) un kuri patlaban atbilst KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90.
(17)
Attiecīgo ražojumu iegūst, mizojot un sadalot daiviņās konkrētu šķirņu mazos citrusaugļus (galvenokārt sacumas), ko pēc tam konservē vidēji saldā cukura sīrupā, sulā vai ūdenī dažādos iepakojuma izmēros, lai apmierinātu dažādu tirgu īpašās prasības.
(18)
Sacumas, klementīni un citi mazie citrusaugļi ir plaši pazīstami ar kopējo nosaukumu “mandarīns”. Lielākā daļa šo dažādo šķirņu augļu ir piemēroti patēriņam svaigā veidā vai pārstrādei. Tie ir līdzīgi, tāpēc uzskata, ka tie sagatavotā vai konservētā veidā ir viens un tas pats ražojums.
2.2. Līdzīgais ražojums
(19)
Savienības ražotāji apgalvoja, ka importētais ražojums un Savienības ražojums ir līdzīgi, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:
-
abiem ražojumiem ir vienādas vai ļoti līdzīgas fiziskās īpašības, piemēram, garša, forma, lielums un struktūra,
-
tos pārdod, izmantojot tos pašus vai līdzīgus kanālus, un tie konkurē galvenokārt cenas ziņā,
-
abiem ir vienāds vai līdzīgs galīgais izlietojums,
-
tie ir viegli aizvietojami,
-
tie ir klasificēti ar vieniem un tiem pašiem kombinētās nomenklatūras kodiem tarifu nolūkos.
(20)
No otras puses, daži importētāji apgalvoja, ka importētajam ražojumam ir augstāka kvalitāte, jo tajā ir mazāk izjukušu daiviņu (ne vairāk kā 5 %), kā arī labāka garša, izskats un struktūra nekā Savienības ražojumam. Turklāt tie apgalvoja, ka importētais ražojums smaržas ziņā atšķiras no Savienības ražojuma.
(21)
Komisija pārbaudīja šos apgalvojumus un, ņemot vērā pieejamo informāciju, secināja, ka 19. apsvērumā minētie Savienības ražotāju apgalvojumi ir pareizi.
(22)
Importētāju apgalvojumi bija jānoraida šādu iemeslu dēļ:
a)
dažas kvalitātes atšķirības attiecībā uz izjukušo daiviņu daudzumu, garšu, izskatu, smaržu un struktūru neietekmē ražojuma pamatīpašības. Importētais ražojums joprojām ir aizstājams, un tam ir tādi paši vai līdzīgi galalietojuma veidi kā Savienības ražojumam. Attiecīgajā periodā Savienības ražotāji pārdeva savus ražojumus, arī ar izjukušu daiviņu lielāku īpatsvaru, gan importētājiem, gan tām pašām lietotāju/patērētāju kategorijām (piemēram, lielveikalu ķēdēm un miltu izstrādājumu ražošanas nozares piegādātājiem), kurus apkalpoja arī importētāji. Turklāt arī viena lielveikalu ķēde Eiropas Savienībā apstiprināja, ka tā pārdod Eiropas un Ķīnas izcelsmes ražojumus ar vienu un to pašu zīmolu un preču zīmi;
b)
ne vairāk kā 5 % izjukušu daiviņu nav tikai importēto ražojumu ekskluzīva iezīme. Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražotāji piedāvā dažādu iezīmju ražojumus ar atšķirīgu izjukušo daiviņu īpatsvaru, tostarp ražojumus, kas satur ne vairāk kā 5 % izjukušu daiviņu. Daži importētāji no Savienības ražotājiem iegādājās ražojumus, kas satur ne vairāk kā 5 % izjukušu daiviņu.
(23)
Tādēļ, tāpat kā secināts sākotnējā izmeklēšanā, importētais ražojums un Savienībā ražotais produkts ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
3.1. Ievadpiezīmes
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings turpinātos.
(25)
Kā minēts 9. apsvērumā, ņemot vērā to, ka sadarbojās tikai viena uzņēmumu grupa, nebija nepieciešams atlasīt ražotājus eksportētājus Ķīnā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šī uzņēmumu grupa nodrošināja aptuveni 12-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas uz Savienību.
3.2. Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
3.2.1. Analogā valsts
(26)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (turpmāk “analogā valsts”) vai cenu importam no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā to atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas procentu.
(27)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu izmantot Turciju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo izvēli.
(28)
Piezīmes par Turciju kā analogo valsti netika saņemtas. Neviena ieinteresētā persona neieteica līdzīgā ražojuma ražotājus alternatīvā analogā valstī.
(29)
Viens no Turcijas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sazinājās, proti, Frigo-Pak, noteiktajā laikā iesniedza pilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem un piekrita pārbaudes apmeklējumam uzņēmuma telpās.
3.2.2. Normālā vērtība
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja Turcijā. Šis uzņēmums nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū, tāpēc normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, un saskaņā ar 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, pieskaitot samērīgu procentuālo summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām (PVA) izmaksām, un saskaņā ar 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, pieskaitot samērīgu peļņas procentu. Izmantotā PVA likme ir PVA likme, kas šim ražotājam radusies, pārdodot citus konservētus produktus iekšzemes tirgū, un tā sasniedza 10-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ). Izmantotā peļņas likme ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā izmantotā likme, t. i., 6,8 %, kas atbilst ES ražošanas nozares peļņai, pirms tai zaudējumus radīja imports par dempinga cenām no Ķīnas.
3.2.3. Eksporta cena
(31)
Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, eksportam uz Savienību pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, kuru Ķīna eksportē uz Savienību pārdošanai.
3.2.4. Salīdzinājums
(32)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu.
(33)
Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, noteikto eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, pienācīgu uzmanību pievēršot atšķirībām saistībā ar transporta, apdrošināšanas, komisijas un bankas maksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.
3.2.5. Dempinga starpība
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(35)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, minētais salīdzinājums apliecināja dempinga esību. Dempinga starpība pārsniedza 60 %.
(36)
Attiecībā uz Ķīnu kopumā, salīdzinot vidējo svērto eksporta cenu Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kā ziņojis Eurostat, un analogajai valstij noteikto vidējo svērto normālo vērtību (kas atbilstīgi koriģēta, lai atspoguļotu iespējamo Ķīnas importa ražojumu klāstu, ņemot vērā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, ES pārdoto salīdzināmu ražojumu klāstu), tika konstatēts vēl augstāks dempinga līmenis.
(37)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka atšķirībā no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Spānijas ražotājiem tai nebija nekādas iespējas pārbaudīt aprēķinu precizitāti (dempings un zaudējumi), un tādēļ lūdza Komisiju iesniegt sīku informāciju par dempinga aprēķināšanu. Uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē veiktās uzklausīšanas laikā trīs importētāji arī norādīja, ka tie būtu vēlējušies saņemt sīku informāciju par dempinga aprēķināšanu.
(38)
Šajā saistībā jānorāda, ka dati, uz kuriem Komisija pamatoja savus aprēķinus, ietver komercnoslēpumus un konfidenciālu informāciju. Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un sniedza šos datus, ir pienācīgi saņēmis konkrētu informāciju par dempinga un zaudējumu aprēķināšanu un nav iesniedzis nekādas piezīmes vai lūgumus par precizējumiem. Komisija nevar darīt šos datus pieejamus citām ieinteresētajām personām, jo tādējādi netiktu ievērota to konfidencialitāte. Tomēr Komisijas izmantotā metodoloģija, kā aprakstīts iepriekš 30.-36. apsvērumā, tika izpausta visām ieinteresētajām personām. Minētās uzklausīšanas laikā uzklausīšanas amatpersona informēja importētājus par iespēju pieprasīt Komisijas aprēķinu pārbaudi, ja tiem ir radušās šaubas par to precizitāti. Tomēr trīs importētāji nepieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos šajā jautājumā.
(39)
Tomēr Eiropas tirgotāju apvienība pati aprēķināja dempinga starpību, salīdzinot Ķīnas importa vidējās cenas, par ko ziņojis Eurostat, ar Turcijas importa vidējām cenām, par ko ziņojis Eurostat. Saskaņā ar minētās tirgotāju apvienības datiem šis salīdzinājums liecina, ka dempinga līmenis ir aptuveni par 30 % zemāks. Šajā saistībā vispirms jāatzīmē, ka termiņa beigu pārskatīšanā dempinga precīzais līmenis ir mazāk svarīgs nekā izmeklēšanā, kurā nosaka maksājuma līmeni. Otrkārt, kā paskaidrots iepriekš 30.-33. apsvērumā, Komisijas aprēķinu pamatā bija dati par “faktisku” normālo vērtību, ko iesniedzis Turcijas ražotājs, kurš sadarbojās un attiecībā uz kuru tika veikta pārbaude, un salīdzinājums ar Ķīnas eksporta cenām tika veikts detalizētā līmenī. Līdz ar to dati, uz kuriem Komisija balstīja savus aprēķinus, tiek uzskatīti par daudz ticamākiem un precīzākiem nekā aplēse, ko ierosinājusi apvienība savās piezīmēs, kas iesniegtas pēc informācijas izpaušanas.
(40)
Uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē veiktās uzklausīšanas laikā trīs importētāji apgalvoja, ka dempings nepastāv. Šo apgalvojumu tie pamatoja ar Komisijas konstatējumu, ka vidējās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, piemēroja vairākos svarīgos tirgos ārpus ES, bija zemākas par vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo dempings nozīmē pārdošanu attiecīgajā tirgū par cenām, kas ir zemākas par normālo vērtību, nevis par cenām, kas ir zemākas par cenām citu trešo valstu tirgos.
3.3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.3.1. Ievadpiezīme
(41)
Pēc tam, kad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) tika konstatēts dempings, tika izmeklēta dempinga turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, un tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā; Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas un Savienības tirgus pievilcība attiecībā uz importu no Ķīnas.
(42)
Lielā PIP posmā ES nebija spēkā nekādi antidempinga pasākumi, jo tie bija anulēti (sk. iepriekš 2. apsvērumu). Šajā laikposmā, kad nebija spēkā pasākumi, imports sasniedza augstāko līmeni 2011./2012. gadā, kam sekoja kritums pārējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Patiesībā tas drīzāk atspoguļo krājumu veidošanos, nevis patiesu patēriņa palielinājumu/samazinājumu, un to var saistīt ar Ķīnas importa augsto līmeni laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad pasākumi nebija spēkā.
3.3.2. Ķīnas ražotāju īstenotā ražošana, iekšzemes patēriņš un eksporta jauda
(43)
Attiecībā uz kopējo Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija nesaņēma nekādu informāciju no Ķīnas ražotājiem vai citām ieinteresētajām personām. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija formulēja secinājumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
(44)
Saskaņā ar ziņojumu, ko publicējis ASV Lauksaimniecības departamenta ārvalstu lauksaimniecības dienests (FSA/USDA) un kas tika iekļauts pārskatīšanas pieprasījumā un ir publiski pieejams (7), pārstrādei, t. i., konservētu mandarīnu ražošanai, paredzēto svaigo mandarīnu apjoms Ķīnā laikposmā starp 2009./2010. gadu (520 000 tonnu) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodu (660 000 tonnu) palielinājās par 27 %. Ķīnas izcelsmes konservētu mandarīnu ražošanā bija līdzīga tendence. Saskaņā ar šo ziņojumu Ķīna palielināja konservētu mandarīnu ražošanu no 347 000 tonnu 2009./2010. gadā līdz 440 000 tonnu pārskata izmeklēšanas periodā. Turklāt šajā ziņojumā lēsts, ka konservētu mandarīnu patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū 2013./2014. gadā bija aptuveni 100 000-150 000 tonnu. Tā kā kāds cits publiski pieejams avots lēsa, ka iekšzemes patēriņš ir 50 000-100 000 tonnu (8), aplēse par iekšzemes patēriņu 100 000 tonnu apmērā šķiet pamatota. Ņemot vērā iepriekš minēto informāciju, eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjoms pārskata izmeklēšanas periodā tiek lēsts aptuveni 340 000 tonnu.
(45)
Citi pieejamie avoti sniedz nedaudz atšķirīgas aplēses par eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjomu laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam (9). Tomēr, neraugoties uz šīm atšķirībām, visi šie avoti norāda, ka eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjoms laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam bija vismaz 300 000 tonnu ziņotajā kalendārā gada sezonā. Neviens no šiem avotiem nenorāda, ka eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjoms nākotnē varētu ievērojami samazināties.
3.3.3. Savienības tirgus pievilcīgums
(46)
Pat ja imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 19 253 tonnas, sākotnējā izmeklēšanā iegūtie importa dati, kas aptver laikposmu no 2002. gada līdz 2007. gadam, liecina, ka Ķīnas ražotāji Savienības tirgum var novirzīt vairāk nekā 60 000 tonnu sezonā, kā to apstiprināja Eurostat dati par importu 2011./2012. gada sezonā. Turklāt lielais importa līmenis 2011./2012. gadā, kas ir laikposms, kurā pasākumi lielākoties netika piemēroti (proti, no 2012. gada 22. marta), liecina, ka Savienība ir cenu ziņā pievilcīgs tirgus Ķīnas ražotājiem un ka ievērojams apjoms Ķīnas importa par dempinga cenām nonāktu Savienības tirgū, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.
(47)
Fakts, ka laikposmā no 2002. gada līdz 2007. gadam (kad spēkā nebija nekādi antidempinga pasākumi) Ķīna uz Savienību sezonā vidēji eksportēja ievērojami lielāku apjomu konservētu mandarīnu (par 36 % vairāk) nekā laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam (kad tika noteikti maksājumi, izņemot laikposmu no 2012. gada 22. marta līdz 2013. gada 23. februārim), lai arī kopējais apjoms, kas bija pieejams Ķīnas eksportam visā pasaulē, pirmajā laikposmā bija mazāks nekā otrajā, palielina iespējamību, ka Ķīnas ražotāji palielinās savus eksporta apjomus uz Savienību līmenī, kāds tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā, ja šie pasākumi tiks atcelti.
3.3.4. Cenas eksportam uz trešām valstīm
(48)
Attiecībā uz eksportu uz trešām valstīm izmeklēšana liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās pārdošanas cenas, ko uzņēmums, kurš sadarbojās, piemēroja eksportam uz vairākiem nozīmīgiem tirgiem (piemēram, Japānu, Malaiziju, Filipīnām un Taizemi), bija zemākas par vidējām pārdošanas cenām Savienībā. Tāpēc ir sagaidāms, ka bez šādiem pasākumiem ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, vismaz daļu no šā eksporta pārorientētu uz Savienību.
(49)
Arī Ķīnas eksporta statistika par sagatavotiem un/vai konservētiem citrusaugļiem hermētiskā traukā liecina par to, ka pastāv iespēja Ķīnas eksportu novirzīt uz Savienību. Balstoties uz šiem statistikas datiem, tiek lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptuveni 20 000 tonnu attiecīgā ražojuma tika pārdotas citiem eksporta galamērķiem par vidējām cenām, kas ir zemākas nekā ES, lai arī šajos tirgos importam no Ķīnas netika piemēroti nekādi antidempinga maksājumi. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis apjoms atbilstu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū un 71 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Citiem vārdiem sakot, ņemot vērā Eiropas konservēto mandarīnu tirgus pašreizējo lielumu (kopējais patēriņš ES: 44 523 tonnas) un Ķīnas eksporta statistikas datus, pašreizējais Ķīnas eksporta apjoms ES plus iespējamais apjoms, ko ir ekonomiski izdevīgi novirzīt uz Savienību, gandrīz pilnībā apmierinātu ES pieprasījumu pēc konservētiem mandarīniem.
3.3.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(50)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas imports turpināja ieplūst Savienības tirgū par dempinga cenām. Ņemot vērā dempinga turpināšanos un to, ka Savienības tirgus ir nozīmīgs tirgus, kas iepriekš bija pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem, kā arī pieejamo ražošanas jaudu Ķīnā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, un Ķīnas ražotāju apliecināto vēlmi un spēju strauji palielināt eksportu uz Savienību, ja būtu attiecīgs stimuls, tiek secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti.
4. ZAUDĒJUMI
4.1. Vispārīgas piezīmes
(51)
Mandarīnu ražu novāc rudenī un ziemā, un ražas novākšanas un pārstrādes sezona ilgst no oktobra sākuma līdz aptuveni nākamā gada janvāra beigām (attiecībā uz noteiktām šķirnēm - līdz februārim vai martam). Lielāko daļu pirkuma līgumu (piemēram, ar nesaistītiem importētājiem) un pārdošanas līgumu slēdz katras sezonas pirmajos mēnešos. Mandarīnu konservēšanas rūpniecībā parasti kā pamatu salīdzināšanai izmanto sezonu (periodu no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim). Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Komisija šo metodi izmantoja savā analīzē.
4.2. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare
(52)
Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja pieci Savienības ražotāji. Kopējais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteikts, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, ko snieguši četri atsevišķi ražotāji un kas tika pārbaudītas, veicot pārbaudes uz vietas. Ražošanas apjomu attiecībā uz pēdējo ražotāju, kurš pienācīgi nesadarbojās un par kuru netika veikta pārbaude uz vietas, noteica, pamatojoties uz ražotāja iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem, kas salīdzinātas ar sūdzību. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības kopējais ražošanas apjoms pārskata izmeklēšanas periodā tika lēsts aptuveni 28 500 tonnas.
(53)
Tiek secināts, ka iepriekš minētie Savienības ražotāji saražo visu attiecīgo produkciju Savienībā un tādējādi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
4.3. Šķietamais patēriņš Savienības tirgū
(54)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat ziņotajiem importa datiem Taric (Kopienas integrētā muitas tarifa) līmenī, kas tādējādi precīzi atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu ES.
(55)
Jāatzīmē, ka, lai gan šī analīze ir balstīta uz sezonām, nevis kalendārajiem gadiem, iepriekš minētā metodoloģija ne vienmēr atspoguļo patēriņu rūpniecisko lietotāju/patērētāju līmenī. Ņemot vērā galvenās izejvielas (svaigi augļi) sezonalitāti, bieži vien šajā nozarē importētāji un Savienības ražotāji veido krājumus, ja svaigi augļi tiek konservēti, un pārdod pārstrādātos ražojumus izplatītājiem vai rūpnieciskajiem lietotājiem visa gada garumā. Tādējādi patēriņu dažreiz var ietekmēt krājumu veidošana.
(56)
Attiecīgajā periodā patēriņu Savienībā raksturo šāda dinamika.
1. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Patēriņš Savienībā (tonnas)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
109
136
67
(57)
Attiecīgajā periodā citrusaugļu patēriņš Savienībā saglabājās vidēji nedaudz mazāks par 70 000 tonnu. Tomēr augstāko līmeni imports bija sasniedzis 2011./2012. gadā, kam sekoja kritums pārskata izmeklēšanas periodā. Tas drīzāk atspoguļo krājumu veidošanu, nevis patiesu patēriņa palielinājumu/samazinājumu un ir saistīts ar Ķīnas importa augsto līmeni, kas bija vērojams laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad pasākumi uz laiku tika atcelti (sk. 2. apsvērumu). Augstais importa līmenis 2011./2012. gadā tika kompensēts ar zemāku importa līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tādējādi arī mazāku patēriņu Savienībā.
(58)
Daži importētāji apgalvoja, ka viņi nav veidojuši uzkrājumus. Viņi norādīja arī, ka kopš 2011. gada 6. oktobra, kad ģenerāladvokāts sniedza atzinumu lietā C-338/10, tie jau bija pārliecināti, ka Tiesa atcels antidempinga pasākumus. Tāpēc attiecīgā ražojuma muitošanu tie atlika, līdz Tiesa pieņems galīgo spriedumu.
(59)
Šajā saistībā būtu jāatgādina, ka krājumu veidošanu var definēt kā rezerves uzkrāšanu un uzglabāšanu. Komisijas rīcībā esošie dati liecina, ka kopš pasākumu atcelšanas 2012. gada 22. martā attiecīgais ražojums milzīgos daudzumos tika importēts līdz 2012. gada jūlijam (vidēji gandrīz 9 000 tonnu mēnesī). Pēc tam un līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām vidējais importa apjoms samazinājās tikai aptuveni līdz 1 650 tonnām mēnesī, kas ir aptuveni par 2 000 tonnām mēnesī mazāk salīdzinājumā ar vidējo importa apjomu periodā pirms pasākumu atcelšanu. Komisija secināja, ka, lai panāktu šādu ievērojamu ikmēneša importa apjomu salīdzinoši īsā laikposmā, importētāji uzkrāja attiecīgo ražojumu lielos daudzumos. To apstiprināja arī daži importētāji, kuri atzina, ka tie aizkavējuši muitošanu, tiklīdz guvuši pārliecību, ka antidempinga maksājumi tiks atcelti. Tāpēc apgalvojums, ka importētāji neveidoja krājumus, bija jānoraida.
4.4. Imports no Ķīnas Savienībā
(60)
Tā kā tikai viena Ķīnas eksportētāju grupa sadarbojās izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šī grupa veidoja aptuveni 12-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no kopējā importa no Ķīnas, tika secināts, ka Eurostat dati (vajadzības gadījumā Taric (Kopienas integrētā muitas tarifa) koda līmenī) ir visprecīzākais un labākais informācijas avots, lai noteiktu importa apjomu un cenas. Tomēr tika pārbaudītas arī Ķīnas eksportētāja, kurš sadarbojās, noteiktās atsevišķās cenas.
4.4.1. Apjoms un tirgus daļa
(61)
Ķīnas importa apjoms un atbilstošās tirgus daļas attiecīgajā periodā mainījās šādi.
2. tabula
Imports no Ķīnas
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Importa apjoms (tonnas)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
89
126
41
Tirgus daļa
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2008. gadā importa apjoms no Ķīnas kopumā samazinājās. Jāatgādina, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā (2006./2007. g.) imports veidoja 56 108 tonnas.
(63)
Kā paskaidrots iepriekš, augstākais importa līmenis tika sasniegts 2011./2012. gadā. Skaidrs, ka šāds līmenis tika sasniegts tāpēc, ka 2012. gada martā tika atcelti antidempinga pasākumi. Aplūkojot Ķīnas importa ikmēneša izmaiņas, pamatojoties uz Eurostat datiem, redzams, ka Ķīnas imports svārstījās robežās no 2 000 līdz 6 000 tonnām mēnesī, laikposmā no 2012. gada marta līdz 2012. gada jūlijam sasniedzot 6 000 līdz 12 000 tonnu līmeni (vidēji gandrīz 9 000 tonnu mēnesī). Šajā sakarā jāatzīmē, ka pasākumi tika atcelti 2012. gada martā un atkārtoti ieviesti 2013. gada februārī, bet reģistrācija tika ieviesta 2012. gada 29. jūnijā (10), kam bija negatīva ietekme uz importu.
(64)
Tāpat kā importa apjoms Ķīnai piederošā tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 71 % līdz 43 %. Pat ņemot vērā ietekmi, ko radīja Ķīnas importa neparasti augstais līmenis 2011./2012. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tirgus daļa samazinājās no aptuveni 70 % 2009./2010. gadā līdz vidēji 55 % turpmākajos gados.
4.4.2. Cenas un to samazinājums
3. tabula
Imports no Ķīnas
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Vidējā importa cena (EUR/tonna)
677
744
1 068
925
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
110
158
137
(65)
Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas palielinājās par 37 %. Tomēr jāatzīmē, ka cenas būtiski palielinājās līdz 2011./2012. gadam un samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(66)
Tā kā vienīgā eksportētāja, kurš sadarbojās, importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja tikai aptuveni 12-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no Ķīnas importa, cenu samazinājums tika izvērtēts arī attiecībā uz kopējo Ķīnas eksportu, pamatojoties uz importa statistiku.
(67)
Šim nolūkam Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām (cena, apdrošināšana un frakts), kas atbilstoši Eurostat datiem bija noteiktas importam no Ķīnas. Šīs CIF cenas (cena, apdrošināšana un frakts) tika koriģētas, lai ņemtu vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas maksu un pēcimporta izmaksas.
(68)
Šis salīdzinājums liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma importa cenas bija par 4,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, aprēķinos ņemot vērā spēkā esošo antidempinga maksājumu ietekmi. Tomēr, ja importa cenu noteikšanā neņem vērā antidempinga maksājumus, cenu samazinājuma starpība sasniedz 28 %.
(69)
Attiecībā uz importa cenām, par kurām ziņojis Ķīnas eksportētājs, kurš sadarbojās, un kas attiecīgi koriģētas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēta cenu samazinājuma starpība 14 % apmērā, ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus. Neņemot vērā antidempinga maksājumu ietekmi, cenu samazinājuma starpība sasniedza 20 %. Jāatzīmē, ka pārskata izmeklēšanas periodā lielākā daļa eksporta tika veikta, kad pasākumi bija atcelti.
4.5. Imports Savienībā no citām trešām valstīm
(70)
Attiecīgajā periodā importa no citām trešām valstīm tirgus daļa nepārsniedza 11,2 %. Lielākā daļa šā importa (vismaz 89 % attiecīgajā periodā) bija no Turcijas.
4. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
200
250
117
Tirgus daļa
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(71)
Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(72)
Lai gan visi pieci Savienības ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tika uzskatīts, ka viena ražotāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem nebija iespējams izmantot pilnībā, jo tās nebija pārbaudītas pārbaudē uz vietas. Tādējādi analīzi veica, pamatojoties uz šādu metodoloģiju.
(73)
Makroekonomiskie rādītāji (ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza minētie četri Savienības ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās. Attiecībā uz ražotāju, kura atbildes uz anketas jautājumiem netika pārbaudītas, novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šā ražotāja sniegto informāciju, kas iespēju robežās tika salīdzināta ar sūdzībā iekļautajiem datiem un revidētajiem finanšu pārskatiem.
(74)
Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, peļņas no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algu) analīzi veica to četru Savienības ražotāju līmenī, kuri pilnībā sadarbojās. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju, kas tika pienācīgi pārbaudīta apmeklējumā uz vietas.
4.6.1. Makroekonomiskie rādītāji
4.6.1.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
5. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Ražošanas apjoms (tonnas)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
282
251
243
Ražošanas jauda (tonnas)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms būtiski palielinājās no aptuveni 12 000 tonnu līdz 29 000 tonnu pārskata izmeklēšanas periodā. 2009./2010. gada sezonā ražošanas apjoms bija neliels, jo Savienības ražošanas nozari joprojām ietekmēja iepriekšējā sezonā importēto Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu imports par dempinga cenām, kā arī tas, ka nozare glabāja krājumus no iepriekšējās sezonas, kad antidempinga pasākumi nebija spēkā. 2010./2011. gada sezonā, kad jaunajam importam no Ķīnas tika piemēroti spēkā esošie antidempinga pasākumi, ražošanas apjoms pieauga.
(76)
Tā kā Savienības ražošanas jauda attiecīgajā laikposmā nemainījās, attiecīgi pieauga jaudas izmantojums. Tomēr visu laiku tā saglabājās zem 50 %.
(77)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs kopš 2012./2013. gada pārtraucis ražošanu un ka šis un divi citi ražotāji esot sarežģītā finansiālā situācijā. Šo iemeslu dēļ tiek apgalvots, ka ražošanas un ražošanas jaudas/izmantošanas rādītāji esot mākslīgi palielināti.
(78)
Šajā saistībā vispirms ir jāatgādina, ka izmeklēšanas laikā apkopotā informācija liecināja, ka visi Savienības ražotāji, kuri veido Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā ražoja visās sezonās. Tādēļ pirmais apgalvojums, ka viens ražotājs pārtraucis ražošanu pārskata izmeklēšanas periodā, ir jānoraida.
(79)
Attiecībā uz apgalvojumu par Savienības ražotāju sarežģīto finansiālo situāciju vienam no Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā tika veikta maksātnespējas procedūra. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka šā ražotāja ražošanas līmenis visā attiecīgajā periodā ievērojami pieauga, savukārt jauda nemainījās, tādēļ tika secināts, ka maksātnespējas procedūra negatīvi neietekmēja šā ražotāja produkcijas apjomu. Attiecībā uz diviem pārējiem Savienības ražotājiem tika sākta maksātnespējas procedūra, bet tikai pēc attiecīgā perioda beigām. Tas apstiprina secinājumu (sk. 96.-98. apsvērumu), ka zaudējumi patiešām atsākās un ka Savienības ražošanas nozare joprojām bija nestabilā finansiālā situācija.
4.6.1.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā
6. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Pārdošanas apjoms (tonnas)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
149
135
135
Tirgus daļa (no Savienības patēriņa)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %.
(81)
Attiecīgajā periodā palielinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. Pat ņemot vērā krājumu veidošanas ietekmi uz Savienības patēriņa līmeni 2011./2012. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, tirgus daļa pieauga no aptuveni 23 % attiecīgā perioda sākumā līdz vidēji 35 % pēdējo divu pārbaudīto gadu laikā.
4.6.1.3. Nodarbinātība un produktivitāte
7. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Nodarbinātība
350
481
484
428
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
137
138
122
Ražīgums (tonnas uz darbinieku)
34
69
61
67
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
205
182
199
(82)
Gan nodarbinātība, gan ražīgums attiecīgajā periodā uzlabojās un atspoguļo kopējo ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugumu. Ražīguma pieaugums 2010./2011. gada sezonā bija saistīts ar lielākiem ražošanas apjomiem, jo attiecīgajā periodā pilnībā stājās spēkā antidempinga pasākumi.
(83)
Iepriekš norādītie nodarbinātības rādītāji ir pilna laika ekvivalents, tāpēc tie neatspoguļo saistīto sezonas darba vietu kopējo skaitu. Lai gūtu labāku priekšstatu par darba vietu skaitu, jāatzīmē, ka pilna laika ekvivalents pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilst aptuveni 2 400 sezonas darba vietām.
4.6.1.4. Izaugsme
(84)
Savienības ražošanas nozare spēja savā labā izmantot izaugsmi Savienības tirgū līdz 2011. gadam. Tomēr, tiklīdz pasākumi pret Ķīnu tika atcelti (sk. 2. apsvērumu) un Ķīnas izcelsmes imports pārpludināja Savienības tirgu, Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Pēc tam, kad no jauna tika ieviesti maksājumi, Savienības ražošanas nozare spēja atgūt zaudēto tirgus daļu, lai gan tas pasliktināja nozares finansiālo stāvokli.
4.6.1.5. Dempinga apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(85)
Kā paskaidrots iepriekš 3.2.5. punktā (sk. 34. un 35. apsvērumu), pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājās ievērojamā apmērā.
(86)
Nevar uzskatīt, ka ietekme, ko faktiskās dempinga starpības apmērs radīja uz Savienības ražošanas nozari, bija nenozīmīga, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no Ķīnas. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā dempinga, jo īpaši attiecībā uz jaudas izmantojumu un rentabilitāti (salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu).
4.6.2. Mikroekonomiskie rādītāji
4.6.2.1. Krājumi
8. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Krājumi (tonnas)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
146
359
482
(87)
Savienības ražotāji pēdējās divās sezonās ievērojami palielināja savus krājumus. Tas atspoguļo faktu, ka attiecīgajā periodā ražošanas apjoms palielinājās vairāk nekā pārdošanas apjoms.
4.6.2.2. Pārdošanas cenas Savienībā
9. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Vidējā vienības pārdošanas cena (EUR/tonna)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
105
125
111
(88)
Pārskata periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas cenu ES par 11 %. Pieaugums bija īpaši izteikts līdz 2011./2012. gadam, bet vēlāk pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas samazinājās. Tas ir skaidrojams ar augsto Ķīnas importa līmeni laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad pasākumi nebija spēkā, kā arī ar to, ka Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
4.6.2.3. Rentabilitāte un naudas plūsma
10. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Rentabilitāte
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami uzlabojās 2010./2011.-2011./2012. gadā. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atkal sāka ciest zaudējumus.
(90)
Rentabilitātes uzlabošanās nepārprotami bija saistīta ar to, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu pārdošanas un ražošanas apjomu, kā arī pārdošanas cenu. Tas, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atsākās zaudējumi, ir skaidrojams ar pārdošanas cenu samazinājumu, ko radīja negaidītais Ķīnas importa pieplūdums pēc tam, kad ES Tiesa atcēla maksājumus.
(91)
Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka ievērojams Ķīnas ražojumu apjoms tika importēts laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad netika piemēroti antidempinga maksājumi. Turklāt tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības cenām, jo īpaši, atņemot antidempinga maksājumu ietekmi. Tas izraisīja vispārēju cenu samazināšanos, kas savukārt radīja būtiskus zaudējumus Savienības ražošanas nozarei.
11. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Naudas plūsma (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Attiecīgajā periodā naudas plūsmas izmaiņas galvenokārt atbilda Savienības ražošanas nozares kopējās rentabilitātes attīstībai saistībā ar krājumu palielināšanās ietekmi, jo īpaši pēdējo divu analizēto gadu laikā.
4.6.2.4. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un izaugsme
12. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Ieguldījumi (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
131
749
75
Ienākums no ieguldījumiem (neto aktīvi)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Attiecīgajā periodā daļa Savienības ražošanas nozares veica ieguldījumus, lai uzturētu un optimizētu esošās ražošanas iekārtas. Ieguldījumu līmenis jo īpaši palielinājās 2011./2012. gadā, ko, visticamāk, veicināja peļņas līmenis šajā periodā un tieši pirms tā. Šos ieguldījumus galvenokārt veica viens Savienības ražotājs, lai nodrošinātu izejvielu piegādes avotu, kas papildinātu esošos avotus, un lai uzlabotu atbilstību vides aizsardzības noteikumiem. Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija vērojama ļoti līdzīga tendence kā rentabilitātes gadījumā.
(94)
Daļa Savienības ražošanas nozares attiecīgajā periodā saskārās ar grūtībām piesaistīt kapitālu, tomēr galu galā spēja pārstrukturēt savu parādu.
4.6.2.5. Algas
13. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
93
91
98
(95)
Vidējais algu līmenis attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabils, savukārt vienības ražošanas izmaksas samazinājās.
4.7. Secinājums
(96)
Zaudējumu analīze liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojās. Antidempinga pasākumu noteikšana 2008. gada beigās ļāva Savienības ražošanas nozarei lēnām, bet stabili atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes un turpināt izmantot savu potenciālu Savienības tirgū. Par to, ka Savienības ražošanas nozare guva labumu no pasākumiem, galvenokārt liecina ražošanas un pārdošanas apjoma palielinājums, jo īpaši peļņas pieaugums.
(97)
Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā situācija mainījās. Pasākumi tika atcelti 2012. gada martā, un imports no Ķīnas ievērojami palielinājās līdz 2012. gada jūnijam, kad importam piemēroja reģistrācijas pienākumu. Importētāji izmantoja antidempinga maksājumu atcelšanu, lai izveidotu krājumus 2011./2012. gadā, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tirgoja šos produktus ES tirgū par pazeminātām cenām. Tas izraisīja būtisku cenu spiedienu ES tirgū, un tādējādi nozares finanšu situācija atkal pasliktinājās. Nozarei nebija citas izvēles kā vien pazemināt cenas, lai saglabātu savu pārdošanas līmeni. Tomēr tas būtiski ietekmēja nozares finanšu stāvokli.
(98)
To, ka Savienības ražošanas nozarei joprojām tiek radīti zaudējumi, visuzskatāmāk apliecina vairāki negatīvi finanšu rādītāji, proti, rentabilitāte un naudas plūsma apvienojumā ar augstu krājumu līmeni un zemu jaudas izlietojumu. Šī situācija kavē jaunus ieguldījumus un izaugsmi.
(99)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apšaubīja konstatējumus par zaudējumiem, pamatojoties uz to, ka pārdošanas apjomi, nodarbinātība un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kā arī viena Savienības ražotāja ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās.
(100)
Tomēr šis apgalvojums ir jānoraida. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu attiecīgo pārbaudāmo ekonomikas rādītāju saraksts nav izsmeļošs, jo viens vai vairāki no šiem faktoriem nevar droši norādīt, kāds lēmums būtu jāpieņem pārbaudē par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Kā izskaidrots 98. apsvērumā, prasītāja ierosinātie rādītāji nebija noteicošie, lai Komisija varētu izdarīt secinājumus par Savienības ražošanas nozares zaudējumus radošo situāciju. Secinājums par zaudējumu turpināšanos drīzāk tika balstīts uz negatīviem finanšu rādītājiem saistībā ar rentabilitāti un naudas plūsmu apvienojumā ar augstu krājumu līmeni un zemu jaudas izlietojumu.
5. ZAUDĒJUMU TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
5.1. Paredzamā importa apjoma ietekme un ietekme uz cenām pasākumu atcelšanas gadījumā
(101)
Ja pasākumi tiktu atcelti, paredzams, ka importa apjoms palielinātos un radītu vēl lielākus zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Šis apgalvojums ir balstīts uz šādiem elementiem.
(102)
Iepriekš minētā analīze (sk. 44. apsvērumu) liecina, ka, lai gan Ķīnas eksporta apjoms uz Savienību ievērojami samazinājās pēc pasākumu ieviešanas 2008. gada beigās, Ķīnas ražotāji joprojām ražo ievērojamu attiecīgā ražojuma apjomu, kura lielākā daļa ir paredzēta eksportam.
(103)
Attiecībā uz plānoto apjomu un cenām ir skaidrs, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Pirmkārt, apjoma ziņā Savienības tirgus ir pasaulē trešais lielākais tirgus, kurā pārdod Ķīnas izcelsmes konservētos mandarīnus. Turklāt notikumi pēc pasākumu atcelšanas liecina par to, ka Ķīnas ražotāji ir spējīgi ātri eksportēt ievērojamu attiecīgā ražojuma daudzumu Savienības tirgū bez nepieciešamības novirzīt tirdzniecību no citiem tirgiem. Visbeidzot, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā iegūtajiem importa datiem, Ķīna uz Savienības tirgu var viegli eksportēt vairāk nekā 60 000 tonnu sezonā, kas atbilst gandrīz 90 % no vidējā Savienības patēriņa attiecīgajā periodā.
(104)
Ja pasākumu atcelšanas rezultātā Ķīna patiešām palielinātu eksportu uz ES, tas, visticamāk, radītu vispārēju cenu samazinājumu ES tirgū vidējā termiņā. ES ražotājiem tas radītu vēl sarežģītāku situāciju, kā tas paskaidrots turpmāk.
(105)
Otrkārt, attiecībā uz cenām Ķīnas datubāze (11) liecina, ka agrāk Ķīna ievērojamus apjomus eksportēja uz valstīm ārpus ES par cenām, kas ir zemākas nekā eksporta cenas uz ES. Pārskata izmeklēšanas periodā eksporta apjomi uz šīm valstīm ārpus ES bija aptuveni 20 000 tonnu, kas veidoja 71 % no kopējā Savienības nozares ražošanas apjoma. Ņemot vērā ES tirgus pievilcību cenu ziņā, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksportētāji, visticamāk, šos apjomus novirzītu uz ienesīgāko Savienības tirgu.
(106)
Turklāt iepriekš minētā analīze (sk. 68. un 69. apsvērumu) liecina, ka pārskata izmeklēšanas periodā Ķīnas imports Savienības tirgū bija par ievērojami zemākām cenām nekā Savienības ražotāju noteiktās cenas, jo īpaši atņemot antidempinga maksājumu ietekmi. Pat ja Ķīnas importa cenas 2011./2012. gadā, kad pasākumi nebija spēkā, pieauga, to līmenis vēl aizvien bija krietni zem ES cenu līmeņa, kā to apliecina Eurostat dati. Pamatojoties uz iepriekš minēto, cenu starpība 2011./2012. gadā bija pielīdzināma starpībai pārskata izmeklēšanas periodā.
(107)
Sagatavotu vai konservētu citrusaugļu tirgū valda liela konkurence cenu ziņā, jo konkurence galvenokārt pamatojas uz cenām. Šo situāciju vēl vairāk saasina tas, ka ražojumi parasti tiek pārdoti salīdzinoši lielos daudzumos. Ja Savienības tirgū ir pieejams lēts imports par dempinga cenām ievērojamos daudzumos, tas tieši ietekmē vispārējo cenu līmeni Savienības tirgū, kas var radīt vispārēju cenu samazinājumu.
(108)
Antidempinga maksājumu atcelšana attiecīgā perioda beigās ir lielisks piemērs tam, kas notiktu gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.
(109)
Sākot no brīža, kad ES Tiesa anulēja pasākumus, līdz brīdim, kad importam piemēroja reģistrācijas pienākumu, Ķīnas importa apjoms ievērojami un strauji palielinājās. Šo lēto importēto ražojumu milzīgais daudzums Savienības tirgū lika Savienības ražotājiem samazināt cenas, lai saglabātu savu pozīciju pārdošanas un ražošanas apjoma ziņā, kā rezultātā ražotāji cieta zaudējumus.
(110)
Šo situāciju radīja antidempinga maksājumu atcelšana importam tikai piecu mēnešu laikposmā. Ietekme uz Savienības ražošanas nozari noteikti būtu vēl nopietnāka, ja pasākumi zaudētu spēku. Ja atkārtoti tiktu importēti ražojumi lielā apjomā par zemām cenām, Savienības ražošanas nozarei radītie zaudējumi, visticamāk, būtu vēl lielāki. Savienības ražotājiem nāktos saskarties ar ražošanas un pārdošanas apjoma kritumu un cenu samazinājumu, kas radītu lielākus zaudējumus. Aprēķins par cenu samazinājumu, pamatojoties uz 4.4.2. punktā sniegtajiem datiem (sk. 68. un 69. apsvērumu), bet atskaitot antidempinga maksājumus, norāda uz cenu samazinājuma līmeni, kas pārsniedz 20 %.
(111)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības ražošanas nozarei netiktu radīti zaudējumi, jo nākotnē būtu sagaidāms mazāks attiecīgā ražojuma importa apjoms. Šis apgalvojums ir balstīts uz šādiem apsvērumiem. Pirmkārt, svaigu augļu iekšzemes patēriņš Ķīnā nākotnē palielināsies, tāpat kā svaigu augļu eksports no Ķīnas uz Krieviju. Otrkārt, sagaidāms, ka palielināsies arī konservētu mandarīnu iekšzemes patēriņš Ķīnā. Treškārt, Eurostat statistikas dati apliecina iepriekšminēto, jo norāda uz attiecīgā ražojuma mazāku importu kopš 2012/.2013. gada sezonas.
(112)
Tomēr minētie apgalvojumi būtu jānoraida šādu iemeslu dēļ:
a)
pirmkārt, pat tad, ja būtu sagaidāms, ka Ķīnas svaigo augļu iekšzemes patēriņš un eksports palielināsies, pamatojoties uz pieejamajiem datiem (12), tiek lēsts, ka līdzīgā apmērā palielināsies arī Ķīnas ražošanas apjoms. Tāpēc tiek secināts, ka svaigu augļu pieejamība Ķīnas konservu ražošanas nozarei 2013./2014. gada sezonā netiks būtiski ietekmēta;
b)
otrkārt, 44. apsvērumā tika secināts, ka konservētu mandarīnu iekšzemes patēriņš Ķīnā ir aptuveni 100 000 tonnu sezonā, un nekas nenorāda uz to, ka šis rādītājs nākotnē palielināsies. Turklāt prasības iesniedzēji nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka patēriņš palielināsies;
c)
attiecībā uz trešo iemeslu jāatgādina, ka zemāku attiecīgā ražojuma importu 2012./2013. gada sezonā (pārskatīšanas izmeklēšanas periodā) var pamatoti izskaidrot ar krājumu veidošanu, kas izriet no milzīgā importa apjoma 2011./2012. gada sezonā pirmo piecu mēnešu laikā pēc pasākumu atcelšanu (sk. 59. apsvērumu).
(113)
Šī pati Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja arī, ka Savienības tirgū pieejamo svaigu augļu lielāki apjomi, kas, iespējams, izriet no Krievijas noteiktā embargo, samazinās šo augļu cenas, tādējādi ļaujot Savienības ražošanas nozarei uzlabot tās konkurētspēju.
(114)
Tomēr šis apgalvojums ir tīri spekulatīvs un nav pamatots ar pierādījumiem. Pat ja izejvielu cenas nākotnē varētu samazināties, to neuzskata par pietiekamu iemeslu, lai nenovērstu importa par dempinga cenām radīto negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Pastāv pamatotas bažas, ka, nesaglabājot minētos pasākumus, imports par dempinga cenām varētu atsākties ievērojamos apjomos un turpinātu radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Tas, iespējams, atņemtu Savienības ražošanas nozarei iespēju pilnībā gūt labumu no pozitīvās ietekmes, ko radītu izejmateriālu cenas iespējamais samazinājums nākotnē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
5.2. Secinājums
(115)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas izcelsmes importam piemērojamo pasākumu atcelšana, visticamāk, turpinātu radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievads
(116)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, izvērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, no vienas puses, Savienības ražošanas nozares intereses un, no otras puses, importētāju un citu iesaistīto personu intereses.
(117)
Tiek atgādināts - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var izvērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(118)
Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par zaudējumus radošā dempinga turpināšanās iespējamību, var secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
6.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(119)
Savienības ražošanas nozare, ko veido pieci ražotāji Spānijas lauku apvidos, palielināja tirgus daļu un spēja paaugstināt attiecīgā ražojuma cenu līdz līmenim, kas attiecīgā perioda laikposmos, kad spēkā bija pasākumi, ļāva atgriezt uzņēmējdarbību rentablā vai bezzaudējumu līmenī. Ražošanas apjoms un nodarbinātības rādītāji uzlabojās līdzīgā veidā. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozare būtu daudz sliktākā situācijā, kā tas aprakstīts iepriekš (zaudējumu atkārtošanās iespējamība), turklāt pārdošanas cenas būtu zemākas un zaudējumi palielinātos vēl vairāk (sk. 110. apsvērumu). Būtu apdraudēti arī jauni ieguldījumi, kas paredzēti, lai konsolidētu uzņēmumus un uzlabotu to konkurētspēju attiecīgo ražojumu tirgū. Pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs un palīdzētu vēl vairāk izmantot tās potenciālu Savienības tirgū, kur valda atjaunota konkurence.
6.3. Importētāju/tirgotāju un mazumtirgotāju intereses
(120)
Kā norādīts 10. apsvērumā, ņemot vērā acīmredzami lielo skaitu nesaistīto importētāju, tika piemērots atlases princips. Importētāji galvenokārt atrodas Vācijā, bet arī citās valstīs, piemēram, Apvienotajā Karalistē, Nīderlandē un Čehijas Republikā.
(121)
Izmeklēšanā sadarbojās divi uzņēmumi, kuri pārskata periodā importēja attiecīgo ražojumu. Šo uzņēmumu kopējie darījumi konservētu citrusaugļu tirdzniecības jomā veidoja 3,8 % no to kopējā apgrozījuma. Pat ja konservētu citrusaugļu tirdzniecība nav visrentablākā saimnieciskā darbība šiem uzņēmējiem, tā ir daļa no viņu uzņēmējdarbības modeļa, saskaņā ar kuru atsevišķiem klientiem (piemēram, lielveikalu ķēdēm) tiek piedāvāts ļoti plašs ražojumu klāsts, lai nodrošinātu vērienīgus līgumus, kur mazāk rentablie ražojumi tiek kompensēti ar citu ražojumu pārdošanu un apjomradītiem ietaupījumiem.
(122)
Šķiet, ka nav nekādu norāžu uz to, ka pasākumu turpināšana ievērojami negatīvi ietekmētu šo divu importētāju darbību. Tie nav atkarīgi no šā ražojuma, savukārt piegādes ķēde tika pielāgota izmaksām saistībā ar antidempinga maksājumiem. Turklāt izmeklēšana liecina, ka līdz ar šiem pasākumiem Savienības tirgus netika slēgts Ķīnas eksportētājiem, jo attiecīgo ražojumu ievērojamā daudzumā importēja visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem.
(123)
Cits importētājs apgalvoja, ka antidempinga maksājumi negatīvi ietekmē viņa īstenoto tirdzniecību ar konservētiem citrusaugļiem. Tā kā šis importētājs neiesniedza pārbaudāmus datus, uzskata, ka antidempinga pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme uz šīm personām neatsver pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.
(124)
Dažas personas norādīja uz ražošanas jaudas trūkumu Savienības ražošanas nozarē. Jāatzīmē, ka maksājumu atcelšana varētu radīt situāciju, kurā alternatīvajam piegādes avotam būtu jāizbeidz sava darbība, atstājot importētājiem tikai vienu piegādes avotu (imports no Ķīnas). Jāatgādina, ka lielveikalu ķēdes un mazumtirgotāji augstu vērtē drošu piegādi saviem uzņēmumiem. Viens no tiem atbalstīja pasākumu turpināšanu, lai saglabātu konkurenci un nodrošinātu vismaz divus piegādes avotus. Turklāt Savienības ražošanas nozare, kas joprojām krietni atpaliek no apmierinoša jaudas izmantošanas līmeņa sasniegšanas, var turpināt piegādi Savienības tirgum, kurā ir atjaunota konkurence. Fakts, ka Savienības ražošanas nozare pašlaik nenodrošina Savienības vajadzības 100 % apmērā, nevar attaisnot ne Ķīnas eksportētāju negodīgo tirdzniecības praksi, nedz arī pasākumu atcelšanu šajā lietā.
(125)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka pasākumu turpināšana nepamatoti ierobežotu tās locekļu komercdarbības normālu norisi, jo ievērojama tās daļa ir saistīta ar attiecīgā ražojuma tirdzniecību. Šajā saistībā jānorāda, ka antidempinga maksājumu mērķis ir novērst negodīgu tirdzniecības praksi, t. i., dempingu, nevis ierobežot komercdarbību. Jāatgādina, ka Komisija nonāca pie secinājuma, ka šajā lietā joprojām ir nepieciešams saglabāt korektīvos pasākumus.
6.4. Lietotāju intereses
(126)
Šīs analīzes vajadzībām lietotāji tika iedalīti divās kategorijās: no vienas puses, mājsaimniecības un, no otras puses, profesionālie/rūpnieciskie lietotāji, kuri darbojas tādās nozarēs kā, piemēram, dzērienu, ievārījumu un jogurtu ražošana vai konditorejas ražojumi un ēdināšana.
(127)
Neviena persona kādā no šīm kategorijām vai persona, kas pārstāv to intereses, nepieteicās un nesadarbojās izmeklēšanā.
(128)
Viens importētājs apgalvoja, ka attiecīgajam produktam piemērotie antidempinga maksājumi ierobežotu konkurenci un tādējādi nav Savienības patērētāju interesēs. Netika iesniegti nekādi pierādījumi, lai pamatotu šo apgalvojumu.
(129)
Ņemot vērā to, ka attiecīgajam ražojumam ir ierobežota nozīme Savienības vidusmēra mājsaimniecības budžetā, nekas neliecina, ka iespējamais patēriņa cenu pieaugums, kas izriet no pasākumu saglabāšanas, var atsvērt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.
(130)
Pat tad, ja nevar apstrīdēt, ka maksājumu turpināšana var abstraktā veidā negatīvi ietekmēt profesionālos/rūpnieciskos lietotājus zemākas peļņās normas izteiksmē, nav pierādījumu tam, ka ar attiecīgo ražojumu saistītās izmaksas (salīdzinājumā ar kopējām izmaksām) ir būtiskas. Tādējādi jebkāda negatīva ietekme, kas saistīta ar pasākumu turpināšanu un kas attiecas uz šo lietotāju kategoriju, nebūtu nesamērīga.
6.5. Piegādātāju intereses
(131)
Abi svaigu augļu individuālie piegādātāji Savienības ražošanas nozarei un viena šādu piegādātāju apvienība norādīja, ka pasākumi ir to interesēs un būtu lietderīgi arī attiecībā uz jauniem ieguldījumiem un darba vietām. Augļi, kurus pārdod Savienības ražotājiem, ir nozīmīgs papildu ienākumu avots piegādātājiem, un bez tiem attiecīgajos Spānijas reģionos varētu rasties ievērojami traucējumi lauksaimniecības nozarē. Tiek lēsts, ka tiktu ietekmēti vairāk nekā 2 000 kooperatīvu biedru tikai Valensijas reģionā vien. Attiecībā uz sezonālo darbu, tostarp augļu ievākšanu, transportēšanu un uzglabāšanu, tiek lēsts, ka Valensijas un Mursijas reģionā kopumā tiktu ietekmētas vismaz 2 500 personas.
(132)
No Spānijas piegādātāju apvienības sniegtajiem datiem izriet, ka gadījumā, ja Ķīnas imports pārsniegtu 60 000 tonnu, kas jau ir noticis divas reizes sākotnējās izmeklēšanas laikā, piegādātāji nevarētu pārdot visu sacumu apjomu Savienības konservu ražošanas nozarei.
(133)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka piegādātāji varēja rēķināties ar subsīdijām, lai realizētu augļu apjomus, ko nebija iespējams eksportēt Krievijas noteiktā embargo dēļ. Tomēr prasības iesniedzējs nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu par subsīdijām. Turklāt iespējamās subsīdijas būtu pieejamas tikai attiecībā uz nepārdotajiem augļiem, kas paredzēti eksportam uz Krieviju, taču ne tiem, kas nav pārdoti Savienības ražošanas nozarei saistībā ar zaudējumiem, ko radīja pasākumu atcelšana. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
6.6. Secinājums
(134)
Izmeklēšana apliecināja, ka pastāvošie antidempinga pasākumi nav slēguši Savienības tirgu Ķīnas importam un ir veicinājuši Savienības ražošanas nozares atgūšanos. Tā kā šis atgūšanās process notiek joprojām, pasākumu turpināšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. Ja pasākumus ļautu atcelt, šis atgūšanās process apstātos, rentablie cenu līmeņi kļūtu nesasniedzami un Savienības ražošanas nozarei rastos lieli zaudējumi. Turklāt tiktu apdraudēts papildu ienākumu avots daudzu kooperatīvu locekļiem un sezonas strādniekiem vairākos lauku apgabalos, kur ir maz citu darba iespēju.
(135)
Pieejamie dati liecina, ka esošie pasākumi nav radījuši būtisku negatīvu ietekmi uz to importētāju Savienībā ekonomisko situāciju, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Ņemot vērā pieejamos datus, par būtisku nevar uzskatīt arī pasākumu ietekmi uz pārējām personām, kuras pieteicās, vai uz importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem un mazumtirgotājiem. Iespējamais cenu kāpums, kas varētu rasties antidempinga pasākumu turpināšanas rezultātā, šķiet, nebūtu nesamērīgs salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares ieguvumiem, kas gūti, novēršot importa par dempinga cenām izraisītos tirdzniecības traucējumus.
(136)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
7. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(137)
Visām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tika nolemts saglabāt esošos pasākumus. Turklāt pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā šīm personām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.
(138)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu dažu Ķīnas izcelsmes konservētu augļu importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus.
(139)
Dažas personas apgalvoja, ka pasākumi ar kvantitatīvu elementu (kvotu sistēma) ir vēlamāki par antidempinga pasākumiem. Šo apgalvojumu nevar apstiprināt, jo saskaņā ar pamatregulu pasākumu veidu termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā nevar mainīt. Minētais apgalvojums nevar arī likt apšaubīt šajā izmeklēšanā iegūtos secinājumus, proti, ka ir izpildītas prasības antidempinga pasākumu saglabāšanai.
(140)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja vēlāk tas nomaina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (13). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(141)
Atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja atzinumu nesniedza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums importētiem sagatavotiem vai konservētiem mandarīniem (arī tandžerīniem un sacumām), klementīniem, vilkingiem un citiem tamlīdzīgiem citrusaugļu hibrīdiem bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, kuri definēti KN pozīcijā 2008, kuri patlaban atbilst KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (Taric kodi 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 un 2008309069) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma summa, ko piemēro 1. punktā aprakstītajiem un turpmāk minētajos uzņēmumos ražotajiem ražojumiem, ir šāda:
Uzņēmums
EUR/tonna ražojuma neto svara
Taric papildu kods
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un tā saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, kā noteikts pielikumā
499,6
A889
Visi pārējie uzņēmumi
531,2
A999
2. pants
1. Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir tikušas bojātas un tāpēc cena, kas par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek sadalīta, lai atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (15) 145. pantam varētu noteikt muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekš minēto 1. pantu, samazina atbilstīgi sadalītās samaksātās vai maksājamās cenas procentuālajai attiecībai.
2. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
3. pants
Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme EUR 499,6 par tonnu neto ražojuma svara, ja jaunais ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:
a)
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim) un sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;
b)
nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un
c)
pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 10. decembrī