РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 512/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 за създаване на Европейската агенция за ГНСС
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
От комбинираните разпоредби на член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и на член 2 от Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4) следва, че Европейската агенция за ГНСС (по-нататък „Агенцията“) трябва да обезпечава акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация („системите“), като за целта въвежда процедури за сигурност и следи за прилагането им, както и за изпълнението на одитите на сигурността.
(2)
Системите са определени в член 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013. Това са сложни системи и изграждането и функционирането им включват редица заинтересовани страни с различни функции. Във връзка с това е от особено важно значение класифицираната информация на ЕС да се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS („програмите“), в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС, и член 17 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, който гарантира равностойно ниво на защита на класифицираната информация на ЕС, да се прилага по целесъобразност за всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите.
(3)
Заинтересованите страни, които участват в процеса на акредитация на сигурността и са засегнати от него, са държавите членки, Комисията, съответните агенции на Съюза, Европейската космическа агенция (ЕКА) и страните, които участват в Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (5).
(4)
Като се имат предвид спецификата и сложността на системите, различните органи, които участват в тяхното изграждане, и разнообразието на потенциалните потребители, акредитацията на сигурността следва да се улесни чрез подходяща форма на консултация с всички заинтересовани страни, като националните органи в държавите членки и трети държави, които управляват мрежи, свързани със системата, създадена по програмата „Галилео“ за предоставяне на публично регулирани услуги, с други съответни органи в държавите членки, с ЕКА или, ако това е предвидено в международно споразумение, с трети държави, в които са разположени наземните станции на системите.
(5)
За да се осигури правилното изпълнение на задачите, свързани с акредитацията на сигурността, от решаващо значение е Комисията да предостави цялата информация, необходима за изпълнението на тези задачи. Освен това е важно дейностите по акредитация на сигурността да бъдат координирани с работата на органите, натоварени с управлението на програмите в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, и другите субекти, отговарящи за прилагането на разпоредбите, свързани със сигурността.
(6)
Подходът на оценка и управление на риска, който следва да се прилага, трябва да следва най-добрите практики. Той следва да включва прилагането на мерки за сигурност в съответствие с концепцията за защита в дълбочина. Той следва да отчита вероятността от настъпване на дадена опасност или събитие, което носи заплаха. Освен това той следва да бъде пропорционален, уместен, икономически изгоден, като взема предвид разходите по изпълнението на мерките за смекчаване на риска, сравнени с последващите ползи от сигурността. Защитата в дълбочина има за цел да засили сигурността на системите посредством прилагането на технически и нетехнически мерки за сигурност, организирани под формата на многослойна защита.
(7)
Разработването, включително съответните свързани с него научноизследователски дейности, и производството на приемници за публично регулирани услуги или свързани с тези услуги модули за сигурност са особено чувствителни дейности. Ето защо е особено важно да бъдат установени процедури за издаване на разрешения на производителите на приемници за публично регулирани услуги и на модули за сигурност за тези услуги.
(8)
Освен това като се има предвид потенциално големият брой мрежи и оборудване, свързани със системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“, по-специално за използването на публично регулирани услуги, в стратегията за акредитация на сигурността следва да бъдат определени принципите за акредитацията на сигурността на тези мрежи и оборудване с цел да се осигури хомогенността на тази акредитация, без да се засяга компетентността на националните органи на държавите членки, притежаващи компетенции по въпросите на сигурността. Прилагането на тези принципи би дало възможност за последователно управление на риска и би намалило необходимостта от разрастване на всички дейности по смекчаване на рисковете на системно равнище, което би имало отрицателно въздействие върху разходите, графика, резултатите и предоставянето на услуги.
(9)
Продуктите и мерките, осигуряващи защита срещу електромагнитни излъчвания (т.е. срещу електронно подслушване), и криптографските продукти, използвани за обезпечаване сигурността на системите, следва да се оценяват и одобряват от националните субекти, компетентни по въпросите на сигурността на държавата, в която е установено предприятието, произвеждащо такива продукти. Във връзка с криптографските продукти тази оценка и одобрението следва да бъдат допълнени в съответствие с принципите, съдържащи се в точки 26 - 30 от приложение IV към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (6). Органът, отговорен за акредитацията на сигурността на системите, следва да потвърждава подбора на тези одобрени продукти и мерки, като взема предвид общите изисквания за сигурност на системите.
(10)
Регламент (ЕС) № 912/2010, и по-специално глава III от него формулира условията, при които Агенцията изпълнява поверената ѝ задача за акредитация на сигурността на системите. В тях по-специално се предвижда, като принципен подход, че решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията и от органите, които отговарят за изпълнението на програмите, и че органът по акредитация на сигурността на системите следва да е самостоятелен орган в рамките на Агенцията, който взема решения по независим начин.
(11)
Съгласно посочения принцип с Регламент (ЕС) № 912/2010 се създава Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който наред с Административния съвет и с изпълнителния директор е един от трите органа на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите, поверени на Агенцията във връзка с акредитацията на сигурността, и има право да взема, от името на Агенцията, решенията за акредитация в областта на сигурността. Той следва да приеме свой процедурен правилник и да назначи свой председател.
(12)
Като се има предвид, че Комисията, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, трябва да обезпечи сигурността на програмите, включително сигурността на системите и на тяхното функциониране, дейностите на Съвета за акредитация на сигурността следва да се ограничават до дейности по акредитация на сигурността на системите и следва да не засягат задачите и отговорностите на Комисията. Това следва да важи особено по отношение на задачите и отговорностите на Комисията съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), включително за приемането на всякакви документи, свързани със сигурността, посредством делегиран акт, акт за изпълнение или по друг начин в съответствие с тези членове. Без да се засягат тези задачи и отговорности на Комисията, в рамките на своите специфични експертни познания Съветът за акредитация на сигурността следва все пак да има право, в своята област на компетентност, да консултира Комисията при съставянето на проектотекстовете на актовете, посочени в тези членове.
(13)
Следва да се гарантира, че дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, се извършват, без да се засягат националната компетентност и правомощията на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
(14)
По отношение на сигурността термините „одити“ и „изпитвания“ могат да включват оценки, инспекции, прегледи, одити и изпитвания във връзка със сигурността.
(15)
За да изпълнява всички свои дейности ефикасно и ефективно, Съветът за акредитация на сигурността следва да разполага с възможността да създава подходящи подчинени органи, действащи съгласно неговите инструкции. По-специално той следва да създаде група, която да го подпомага в изготвянето на неговите решения.
(16)
Следва да бъде създадена група от експерти от държавите членки под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността, която да изпълнява задачите на Орган за разпределение на криптографски материали (CDA), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС. Тази група следва да бъде създадена на временен принцип за осигуряване на приемствеността при управлението на въпросите за сигурността на комуникациите по време на фазата на разгръщане на програмата „Галилео“. В дългосрочен план следва да бъде приложено устойчиво решение за изпълнението на такива оперативни задачи, когато създадената по програмата „Галилео“ система е изцяло в експлоатация.
(17)
Регламент (ЕС) № 1285/2013 определя договореностите за публичното управление на програмите в периода 2014 - 2020 г. С него общата отговорност за програмите се предоставя на Комисията. Освен това с регламента се разширява обхватът на задачите, възложени на Агенцията, и се предвижда по-специално Агенцията да играе важна роля в експлоатацията на системите и извличането на максимални социално-икономически ползи от тях.
(18)
В този нов контекст е важно да се направи необходимото Съветът за акредитация на сигурността да е в състояние да изпълнява поверената му задача по напълно независим начин, по-специално спрямо другите органи и дейности на Агенцията, и да се избягват всякакви конфликти на интереси. Поради това е много важно да се направи още по-отчетливо разделение вътре в самата Агенция между дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, и останалите изпълнявани от Агенцията дейности, като управлението на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, приноса за пазарната реализация на системите, както и всички дейности, които Комисията може да повери на Агенцията чрез делегиране, по-специално дейностите, свързани с експлоатацията на системите. За тази цел Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията следва да извършват своята работа по начин, който осигурява тяхната самостоятелност и независимост по отношение на останалите дейности на Агенцията. До 1 януари 2014 г. в Агенцията следва да бъде извършено реално и ефективно структурно разделение между различните изпълнявани от нея дейности. Вътрешните правила на Агенцията относно персонала следва също да осигуряват самостоятелността и независимостта на служителите, занимаващи се с дейности по акредитация на сигурността, спрямо служителите, които извършват други дейности на Агенцията.
(19)
По тази причина Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде изменен с цел най-вече да се засилят самостоятелността и правомощията на Съвета за акредитация на сигурността и на неговия председател и в най-общ смисъл тази самостоятелност и тези правомощия да бъдат уеднаквени със самостоятелността и правомощията на административния съвет и на изпълнителния директор, като същевременно бъде предвидено задължение за сътрудничество между различните органи на Агенцията.
(20)
При назначаването на членовете на тези съвети и при избирането на техните председатели и заместник-председатели, когато е целесъобразно, следва да се взема предвид значението на балансираното представителство на мъжете и жените. Освен това следва да се вземат под внимание и съответните управленски, административни и бюджетни умения.
(21)
Именно Съветът за акредитация на сигурността, а не административният съвет следва да подготвя и одобрява онази част от работните програми на Агенцията, в която се описват оперативните дейности, свързани с акредитацията на сигурността на системите, както и частта от годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, свързана с дейностите по акредитация на сигурността на системите. Той следва да ги изпраща своевременно на административния съвет, за да бъдат включени в работната програма и в годишния доклад на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността следва също така да упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател.
(22)
По отношение на дейностите по акредитация на сигурността е желателно на председателя на Съвета за акредитация на сигурността да бъде поверена роля, сходна с упражняваната от изпълнителния директор по отношение на останалите дейности на Агенцията. Следователно освен правомощията по представителство на Агенцията, вече предвидени в Регламент (ЕС) № 912/2010, председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва да управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността и да гарантира изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която е свързана с акредитацията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва също така - по покана на Европейския парламент или на Съвета - да представя отчет за изпълнението на задачите на Съвета за акредитация на сигурността и да прави изявление пред тях.
(23)
Следва да бъдат установени подходящи процедури, за да се гарантира, че процесът на акредитация на сигурността няма да бъде засегнат и може да продължи да се извършва без прекъсване, в случай че Административният съвет не одобри работните програми на Агенцията.
(24)
Като се има предвид участието на редица трети държави и потенциалното участие на международни организации в програмите, включително по въпроси на сигурността, следва да се предвиди изрична разпоредба, даваща възможност на представители на международни организации и на трети държави, по-специално Швейцария, с която следва да се сключи споразумение за сътрудничество (8), да участват по изключение и при определени условия в работата на Съвета за акредитация на сигурността. Тези условия следва да бъдат определени в международно споразумение в съответствие с член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), което да бъде сключено със Съюза, като се отчитат въпросите на сигурността, и по-специално защитата на класифицираната информация на ЕС. Споразумението за сътрудничество за спътникова навигация между Европейския съюз и неговите държави членки и Кралство Норвегия (9), както и протоколи 31 и 37 към Споразумението за ЕИП вече предоставят рамка за участието на Норвегия. Като се имат предвид неговите специфични експертни познания, от Съвета за акредитация на сигурността следва да могат да се искат становища от областта на неговата компетентност преди или по време на преговорите по такива международни споразумения.
(25)
Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде приведен в съответствие с принципите, включени в общия подход на Европейския парламент, Съвета и Комисията за децентрализираните агенции, който беше приет от трите институции съответно на 5 юли, 26 юни и 12 юни 2012 г., по-специално що се отнася до правилата за приемане на решенията на Административния съвет, до продължителността на мандата на членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, както и на техните председатели, до наличието на многогодишна работна програма, до правомощията на Административния съвет по отношение на управлението на персонала, до оценката и преразглеждането на регламента, до превенцията и управлението на конфликти на интереси и до боравенето с некласифицирана чувствителна информация. Процесът на приемане на многогодишната работна програма следва да се осъществява при пълно съответствие с принципите на лоялно сътрудничество и като се вземат предвид времевите ограничения, свързани с тази работна програма.
(26)
По отношение на превенцията и управлението на конфликти на интереси е от особена важност Агенцията да си създаде и да поддържа репутация на безпристрастност, почтеност и високи професионални стандарти. Не бива да се допускат никакви основателни причини да се подозира, че е възможно решенията да бъдат повлияни от интереси, които са в конфликт с ролята на Агенцията като орган, служещ на Съюза като цяло, или от частни интереси или връзки на който и да било член на персонала на Агенцията, командирован национален експерт или наблюдател, или на който и да било член на Административния съвет или на Съвета за акредитация на сигурността и които създават или могат потенциално да създадат конфликт с правилното изпълнение на официалните задължения на въпросното лице. Ето защо Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността следва да приемат подробни правила във връзка с конфликта на интереси, които да се отнасят до цялата Агенция. Тези правила следва да са съобразени с препоръките, направени от Сметната палата в нейния Специален доклад № 15 от 2012 г., който беше изготвен по искане на Европейския парламент, както и необходимостта да се избягват конфликти на интереси между членовете на Административния съвет и Съвета за акредитация на сигурността.
(27)
За да се осигури прозрачното функциониране на Агенцията, нейният процедурен правилник следва да бъде публикуван. Въпреки това, посредством режим на изключения, някои публични и частни интереси следва да бъдат обект на защита. За да се осигури гладката работа на програмите, многогодишните и годишните работни програми, както и годишният доклад следва да бъдат възможно най-подробни. В резултат на това те може да съдържат материали, които са чувствителни от гледна точка на сигурността или договорните отношения. Следователно би било уместно да се публикува само резюме на тези документи. В интерес на прозрачността тези резюмета следва обаче да бъдат възможно най-пълни.
(28)
Освен това следва да се подчертае, че работните програми на Агенцията следва да се създават на основата на процес на управление на изпълнението, включително показатели за изпълнение, за ефективна и ефикасна оценка на постигнатите резултати.
(29)
Работните програми на Агенцията следва да съдържат и планиране на ресурсите, включително на човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност, и като се има предвид фактът, че разходите, свързани с новите нужди от персонал на Агенцията, следва да бъдат частично компенсирани с подходящо съкращаване на щатното разписание на Комисията през същия период, т.е. от 2014 до 2020 г.
(30)
Без да се засягат политическото решение относно седалищата на агенциите на Съюза, стремежът към добро географско разпределение и целите, определени от държавите членки по отношение на седалищата на новите агенции, съдържащи се в заключенията на представителите на държавите членки, заседаващи на равнище държавни и правителствени ръководители на 13 декември 2003 г., и припомнени в заключенията на Европейския съвет от юни 2008 г., в процеса на вземане на решение за избора на местоположение за местните служби на Агенцията следва да бъдат взети предвид обективни критерии. Тези критерии включват достъп до помещенията, наличие на подходяща образователна инфраструктура за обучение на децата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, достъп до пазара на труда, системата за социална сигурност и здравните услуги за семействата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, както и разходите по изпълнението и оперативните разходи.
(31)
Посредством специални договорености приемащите държави следва да осигурят необходимите условия за гладкото функциониране на Агенцията, като подходящи образователни и транспортни структури.
(32)
С Решение 2010/803/ЕС (10) представителите на правителствата на държавите членки решиха седалището на Агенцията да бъде в Прага. Приемното споразумение между Чешката република и Агенцията беше сключено на 16 декември 2011 г. и влезе в сила на 9 август 2012 г. Счита се, че това приемно споразумение и другите специални договорености изпълняват изискванията на Регламент (ЕС) № 912/2010.
(33)
Финансовите интереси на Съюза трябва да бъдат защитени чрез пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, по-специално чрез предотвратяване и откриване на нередностите, извършване на проучвания, възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или използвани средства, а при необходимост - чрез прилагането на санкции.
(34)
Като се има предвид, че в член 8 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 се предвижда възможността държавите членки да предоставят допълнителни средства за финансирането на някои елементи от програмите, на Агенцията следва да бъде разрешено да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки, когато това е целесъобразно за изпълнението на задачите ѝ.
(35)
Агенцията следва да прилага правилата за сигурност на Комисията относно сигурността на класифицираната информация на ЕС. Освен това тя следва да може да установи правила за боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези правила следва да се прилагат само когато такава информация се обработва от Агенцията. Терминът некласифицирана, но чувствителна информация е информация или материали, които Агенцията следва да защитава поради правни задължения, залегнали в Договорите, и/или поради чувствителността на информацията или материалите. Той включва, но не се ограничава до информация или материали, които попадат в обхвата на задължението за опазване на професионална тайна, посочено в член 339 от ДФЕС, информация, свързана с въпросите, посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11), или информация от обхвата на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(36)
Поради това Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 912/2010 се изменя, както следва:
1)
Членове 2 - 8 се заменят със следното:
„Член 2
Задачи
Задачите на Агенцията са определени в член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13).
Член 3
Органи
1. Органите на Агенцията са:
а)
административният съвет;
б)
изпълнителният директор;
в)
съветът за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съветът за акредитация на сигурността“).
2. Органите на агенцията изпълняват задачите си, както е предвидено съответно в членове 6, 8 и 11.
3. Административният съвет и изпълнителният директор, Съветът за акредитация на сигурността и неговият председател си сътрудничат, за да обезпечат функционирането на Агенцията и координацията между нейните органи съгласно реда и условията, определени във вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите.
Член 4
Правно положение, местни управления
1. Агенцията е орган на Съюза. Тя има юридическа правосубектност.
2. Във всяка една от държавите членки Агенцията се ползва с най-широката правосубектност, предоставяна на юридическите лица съгласно законодателството. По-специално тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства.
3. Агенцията може да взема решения относно установяването на местни управления в държавите членки с тяхно съгласие, както и в трети държави, участващи в работата на Агенцията в съответствие с член 23.
4. Изборът на седалище за местните управления се прави въз основа на обективни критерии, предназначени да осигурят доброто функциониране на Агенцията.
Разпоредбите относно установяването и функционирането на Агенцията в приемащите държави членки и в приемащите трети държави, както и относно преимуществата, предоставяни от тях на изпълнителния директор, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността и на персонала на Агенцията и членовете на техните семейства, са предмет на специални договорености между Агенцията и посочените държави членки и трети държави. Специалните договорености се одобряват от Административния съвет.
5. Чрез специфичните договорености, посочени в параграф 4, приемащите държави членки и приемащите трети държави предоставят необходимите условия за правилното функциониране на Агенцията.
6. При спазване на член 11а, параграф 1, буква е) Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 5
Административен съвет
1. Създава се Административен съвет, който да изпълнява задачите, изброени в член 6.
2. Административният съвет се състои от:
а)
по един представител, назначен от всяка държава членка;
б)
четирима представители, назначени от Комисията;
в)
един представител без право на глас, назначен от Европейския парламент.
Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността се назначават въз основа на степента на техния съответен опит и експертните им познания.
Мандатът на членовете на Административния съвет е четири години с възможност за еднократно подновяване. Европейският парламент, Комисията и държавите членки се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Административния съвет.
Председателят или заместник-председателят на Съвета за акредитация на сигурността, представител на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („ВП“) и представител на Европейската космическа агенция („ЕКА“) се поканват за участие в заседанията на Административния съвет като наблюдатели при условията, определени в процедурния правилник на Административния съвет.
3. Когато е целесъобразно, участието на представители на трети държави или международни организации и условията за такова участие се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Административния съвет.
4. Административният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е две години, може да бъден подновяван еднократно и всеки мандат изтича, когато лицето престане да бъде член на Административния съвет.
Административният съвет има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата.
5. Заседанията на Административния съвет се свикват от неговия председател.
По принцип изпълнителният директор участва в разискванията, освен в случаите, когато председателят реши друго.
Административният съвет провежда редовно заседание два пъти годишно. Освен това той заседава по инициатива на председателя или по искане на най-малко една трета от членовете си.
Административният съвет има правото да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да представлява интерес. При спазване на процедурния правилник членовете на Административния съвет могат да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
Секретариатът на Административния съвет се осигурява от Агенцията.
6. Освен когато в настоящия регламент не е предвидено друго, Административният съвет взема своите решения с абсолютно мнозинство на членовете си с право на глас.
За избора и освобождаването от длъжност на председателя и на заместник-председателя на Административния съвет, както е посочено в параграф 4, и за приемането на бюджета и на работните програми е необходимо мнозинство от две трети от всички членове с право на глас.
7. Всеки представител на държава членка и на Комисията разполага с един глас. Изпълнителният директор не участва в гласуването. Решенията, основани на член 6, параграф 2, букви а) и б) и параграф 5, с изключение на тези по въпросите от обхвата на глава III, не могат да се приемат без положителен вот от страна на представителите на Комисията.
В процедурния правилник на Административния съвет подробно са уредени разпоредбите за гласуване, по-специално условията, съгласно които даден член може да действа от името на друг член.
Член 6
Задачи на Административния съвет
1. Административният съвет гарантира, че Агенцията изпълнява поверената ѝ работа при условията, установени в настоящия регламент, и взема всички необходими решения за тази цел, без да се засягат компетенциите, поверени на Съвета за акредитация на сигурността във връзка с дейностите по глава III.
2. Освен това Административният съвет:
а)
приема в срок до 30 юни на първата година от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функционирането на Европейския съюз, многогодишната работна програма на Агенцията за периода от обхвата на многогодишната финансова рамка, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква а), и след като получи становището на Комисията. Извършва се консултация с Европейския парламент по тази многогодишна работна програма, при условие че целта на консултацията е обмен на мнения и резултатите от нея не са обвързващи за Агенцията;
б)
до 15 ноември всяка година приема работната програма на Агенцията за следващата година, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква б), и след като получи становището на Комисията;
в)
изпълнява функциите по отношение на бюджета, предвидени в член 13, параграфи 5, 6, 10 и 11 и в член 14, параграф 5;
г)
осигурява функционирането на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, посочен в член 14, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
д)
приема правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (14) в съответствие с член 21 от настоящия регламент;
е)
одобрява договореностите, посочени в член 23, параграф 2, след консултация със Съвета за акредитация на сигурността по онези разпоредби на тези договорености, които се отнасят до акредитацията на сигурността;
ж)
приема техническите процедури, необходими за изпълнение на своите задачи;
з)
приема годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, след като включи в него без изменения частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в), и в срок до 1 юли го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата;
и)
гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от оценките и одитите по член 26, както и тези, произтичащи от разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и от всички вътрешни или външни одитни доклади, и изпраща на бюджетния орган всяка информация, отнасяща се до резултатите от процедурите по оценка;
й)
дава становища на изпълнителния директор по споразуменията за делегиране, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, преди тяхното подписване;
к)
на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
л)
по предложение на изпълнителния директор одобрява стратегия за борба с измамите;
м)
когато е необходимо, на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява организационните структури на Агенцията;
н)
приема и публикува свой процедурен правилник.
3. По отношение на персонала на Агенцията Административният съвет упражнява правомощията на орган по назначаването и на органа, компетентен да сключва договори, предоставени съответно съгласно Правилника за длъжностните лица на Европейския Съюз (15) („Правилник за длъжностните лица“)и Условията за работа на другите служители („правомощия на органа по назначаването“).
Въз основа на член 2, параграф 1 от Правилника за длъжностните лица и член 6 от Условията за работа на другите служители на Съюза и съгласно процедурата, предвидена в член 110 от същия правилник, Административният съвет взема решение за делегиране на съответните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор и определя условията, при които делегираните правомощия могат да бъдат оттеглени. Изпълнителният директор докладва на Административния съвет за упражняването на тези делегирани правомощия. Изпълнителният директор има правото от своя страна да делегира тези правомощия на други лица.
Ако изключителни обстоятелства го налагат, при прилагането на втората алинея на настоящия параграф Административният съвет може с решение временно да оттегли делегираните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор, както и тези, които той е делегирал вторично, и да ги упражнява пряко или да ги делегира на някой от членовете си или на член на персонала, различен от изпълнителния директор.
Чрез дерогация от втора алинея обаче Административният съвет е длъжен да делегира на председателя на Съвета за акредитация на сигурността правомощията по първа алинея във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите по глава III, както и във връзка с дисциплинарните мерки, които е необходимо да бъдат предприети по отношение на този персонал.
Административният съвет определя правилата за прилагане на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители в съответствие с процедурата, предвидена в член 110 от Правилника. Във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите съгласно разпоредбите на глава III, както и с дисциплинарните мерки, които трябва да се предприемат спрямо него, той предварително се консултира със Съвета за акредитация на сигурността и надлежно взема предвид неговите съображения.
Освен това той приема решение за определяне на правилата за командироването на национални експерти в Агенцията. Преди приемането на това решение Административният съвет се консултира със Съвета за акредитация на сигурността във връзка с командироването на национални експерти, които вземат участие в дейностите по акредитация на сигурността, посочени в глава III, и надлежно взема предвид неговите съображения.
4. Административният съвет назначава изпълнителния директор и може да продължи или да прекрати неговия мандат в съответствие с член 15б, параграфи 3 и 4.
5. Административният съвет упражнява дисциплинарен контрол над изпълнителния директор по отношение на неговата работа, по-специално що се отнася до въпросите, свързани със сигурността, които са от компетентността на Агенцията, с изключение на дейностите, предприети в съответствие с глава III.
Член 7
Изпълнителен директор
Агенцията се управлява от изпълнителния ѝ директор, който осъществява функциите си под ръководството на Административния съвет, без да се засягат правомощията, предоставени на Съвета за акредитация на сигурността и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността, съответно с членове 11 и 11а.
Без да се засягат правомощията на Комисията и на Административния съвет, изпълнителният директор е независим при изпълнението на функциите си и не може да търси или приема инструкции от нито едно правителство или друг орган.
Член 8
Функции на изпълнителния директор
Изпълнителният директор изпълнява следните функции:
а)
отговаря за представителството на Агенцията, с изключение на дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с глави II и III, и подписва споразуменията за делегиране на правомощия, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, в съответствие с член 6, параграф 2, буква й) от настоящия регламент;
б)
изготвя работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, и ги представя на Административния съвет в съответствие с член 6, параграф 2, буква к) от настоящия регламент и подписва договореностите след одобрение от Административния съвет;
в)
подготвя работата на Административния съвет и участва в работата на Административния съвет без право на глас, при спазване на разпоредбите на член 5, параграф 5, втора алинея;
г)
изпълнява решенията на Административния съвет;
д)
изготвя многогодишните и годишните работни програми на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение, с изключение на частите, изготвени и приети от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, букви а) и б);
е)
изпълнява многогодишните и годишните работни програми, с изключение на частите, които се изпълняват от председателя на Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11а, параграф 1, буква б);
ж)
за всяко заседание на Административния съвет изготвя доклад за напредъка по изпълнението на годишната работна програма и при необходимост - на многогодишната работна програма, в който включва, без изменения, частта, изготвена от председателя на Съвета за акредитация на сигурността, в съответствие с член 11а, параграф 1, буква г);
з)
изготвя годишния доклад относно дейностите и перспективите на Агенцията, с изключение на раздела, който се изготвя и одобрява от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в) по отношение на дейностите, обхванати в глава III, и го представя на Административния съвет за одобрение;
и)
взема всички необходими мерки, включително приемането на вътрешни административни указания и публикуването на съобщения с цел обезпечаване на функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент;
й)
съставя проекторазчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията в съответствие с член 13 и изпълнява бюджета в съответствие с член 14;
к)
взема необходимите мерки, за да гарантира, че Агенцията в качеството си на оператор на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“ може да изпълнява указанията, дадени в съответствие със Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (16), както и ролята си, посочена в член 6 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17);
л)
осигурява обмена на цялата необходима информация, по-специално по отношение на сигурността, между органите на Агенцията, посочени в член 3, параграф 1 от настоящия регламент;
м)
съобщава на Комисията становището на Агенцията за техническите и оперативните характеристики, необходими за осъществяване развитието на системите, посочено в член 12, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, включително за определянето на процедурите за приемане и преглед, както и научноизследователските дейности в подкрепа на това развитие;
н)
изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността по въпросите, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III от настоящия регламент, организационните структури на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение;
о)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията правомощията по член 6, параграф 3, първа алинея, доколкото тези правомощия са му делегирани по силата на втора алинея от него;
п)
приема след одобрение от Административния съвет необходимите мерки за установяване на местни управления в държавите членки или в трети държави в съответствие с член 4, параграф 3;
р)
гарантира, че на Съвета за акредитация на сигурността, на органите, посочени в член 11, параграф 11, и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността са осигурени секретариат и всички ресурси, необходими за правилното им функциониране;
с)
изготвя план за действие, за да гарантира предприемането на последващи действия във връзка с констатациите и препоръките от оценките и одитите по член 26, с изключение на частта от плана за действие, свързана с дейностите по глава III, и представя на Комисията шестмесечен доклад за постигнатия напредък, след като включи, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността, който се изпраща и до Административния съвет за информация;
т)
взема следните мерки за защита на финансовите интереси на Съюза:
i)
взема превантивни мерки срещу измами, корупция и всяка друга незаконна дейност, както и ефикасни мерки за контрол;
ii)
при установяването на нередности събира неправомерно платените суми и когато е уместно, налага ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции;
у)
изготвя стратегия на Агенцията за борба с измамите, която е съобразена с риска от измами, като се взема предвид анализът за икономическата ефективност на предвидените за изпълнение мерки, и която отчита констатациите и препоръките от разследванията на OLAF, и я представя на Административния съвет за одобрение.
2)
Вмъква се следният член:
„Член 8а
Работни програми и годишен доклад
1. В многогодишната работна програма на Агенцията, посочена в член 6, параграф 2, буква а), се предвиждат действията, които Агенцията трябва да изпълнява в периода, обхванат от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функциониране на Европейския съюз, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. В тази програма се определя цялостното стратегическо планиране, включително цели, етапи, очаквани резултати и показатели за изпълнение, както и планиране на ресурсите, включително човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност. В нея се вземат предвид оценките и одитите, посочени в член 26 от настоящия регламент. За сведение в многогодишната работна програма се описва също прехвърлянето на задачи, делегирано на Агенцията от Комисията, включително задачите по управление на програмите, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
2. Годишната работна програма, посочена в член 6, параграф 2, буква б) от настоящия регламент, е на базата на многогодишната работна програма. В нея се предвиждат действията, които Агенцията да изпълнява през следващата година, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. Годишната работна програма включва подробни цели и очаквани резултати, в това число и показатели за изпълнение. В нея е указано ясно кои задачи са добавени, променени или заличени в сравнение с предходната финансова година, както и промените в показателите за изпълнение и целевите им стойности. В програмата се посочват също човешките и финансовите ресурси, предназначени за всяка дейност. За сведение в нея се включват задачите, които Комисията чрез споразумение за делегиране съгласно изискванията е делегирала на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
3. След приемането им от Административния съвет изпълнителният директор изпраща многогодишната и годишната работна програма на Европейския парламент, Съвета, Комисията и държавите членки и публикува резюме от тях.
4. В годишния доклад, посочен в член 8, буква з) от настоящия регламент, се включва информация за:
а)
изпълнението на многогодишната и годишната работна програма, включително с оглед на показателите за изпълнение;
б)
изпълнението на бюджета и на плана за политиката за персонала;
в)
системите за управление и вътрешен контрол на Агенцията и напредъка във въвеждането на системите и техниките за управление на проекти, посочени в член 11, буква д) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
г)
всички мерки за подобряване на резултатите на Агенцията от екологична гледна точка;
д)
констатациите от вътрешния и външния одит и последващите действия във връзка с препоръките от одита и с препоръката за освобождаване от отговорност;
е)
декларацията за достоверност на изпълнителния директор.
Публикува се резюме на годишния доклад.“
3)
В член 9 параграф 1 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 винаги когато сигурността на Съюза или на държавите членки може да бъде засегната от функционирането на системите, се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС.“
4)
Членове 10 и 11 се заменят със следното:
„Член 10
Общи принципи
Дейностите по акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи, посочени в настоящата глава, се извършват в съответствие със следните принципи:
а)
дейностите и решенията за акредитация на сигурността се предприемат в контекста на колективна отговорност за сигурността на Съюза и на държавите членки;
б)
полагат се усилия за вземане на решенията с консенсус;
в)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват чрез използване на подход на оценка и управление на риска, като се отчитат рисковете за сигурността на европейските ГНСС системи, както и въздействието по отношение на разходите и графика, произтичащо от всяка мярка за смекчаване на рисковете, като се има предвид целта да не се понижава общото ниво на сигурност на системите;
г)
решенията за акредитация на сигурността се изготвят и вземат от специалисти с необходимата квалификация в областта на акредитацията на сложни системи, които са проучени за надеждност за подходящо равнище на достъп до класифицирана информация и действат обективно;
д)
полагат се усилия да се проведат консултации с всички заинтересовани участници, които имат интереси в областта на сигурността;
е)
дейностите по акредитация на сигурността се изпълняват от съответните заинтересовани страни съгласно стратегия за акредитация на сигурността, без да се засяга ролята на Европейската комисия, определена в Регламент (ЕС) № 1285/2013;
ж)
при спазване на определения в приложимата стратегия за акредитация на сигурността процес решенията за акредитация на сигурността се основават на местни решения за акредитация на сигурността, взети от съответните национални органи по акредитация на сигурността на държавите членки;
з)
чрез непрекъснат, прозрачен и напълно разбираем процес на наблюдение се гарантира, че са известни рисковете, свързани със сигурността на европейските ГНСС системи, че мерките за сигурност са определени по такъв начин, че тези рискове да се сведат до приемливо ниво, с оглед на нуждите на Съюза и неговите държави членки по отношение на сигурността и за гладката работа на програмите, както и че тези мерки се прилагат в съответствие с концепцията за „защита в дълбочина“. Ефективността на тези мерки подлежи на постоянна оценка. Този процес, свързан с оценката и управлението на риска, свързан със сигурността, се осъществява като повтарящ се процес съвместно от заинтересованите страни по програмите;
и)
решенията за акредитация на сигурността се вземат по напълно независим начин, включително от Комисията и от другите образувания, които отговарят за изпълнението на програмите и за предоставянето на услугите, както и от изпълнителния директор и от Административния съвет на Агенцията;
й)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват при надлежно отчитане на необходимостта от подходяща координация между Комисията и органите, отговорни за прилагането на разпоредбите за сигурност;
к)
класифицираната информация на ЕС се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите, в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени съответно в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС.
Член 11
Съвет за акредитация на сигурността
1. Създава се Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който изпълнява задачите, посочени в настоящия член.
2. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите си, без да се засяга отговорността, възложена на Комисията по силата на Регламент (ЕС) № 1285/2013, по-специално по въпроси, свързани със сигурността, и без да се засяга компетентността на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
3. По отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като орган за акредитация на сигурността, Съветът за акредитация на сигурността отговаря за:
а)
определянето и одобряването на стратегия за акредитация на сигурността, в която се посочват:
i)
обхватът на дейностите, необходими за осъществяването и поддържането на акредитацията на европейските ГНСС системи и тяхната потенциална свързаност с други системи;
ii)
процесът на акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи със степен на задълбоченост, съответстваща на необходимата степен на надеждност, и в който ясно се посочват условията за одобрение; този процес се извършва при спазване на съответните изисквания, по-специално посочените в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
iii)
ролята на съответните заинтересовани страни, свързани с процеса на акредитация;
iv)
график на акредитациите, съобразен с етапите на програмите, по-специално по отношение на разгръщането на инфраструктурата, предоставянето на услуги и развитието;
v)
принципите на акредитацията на сигурността за мрежи и оборудване за публично регулирани услуги, свързани със системите, създадени по програма „Галилео“, която трябва да бъде извършвана от националните органи на държавите членки, компетентни по въпроси, свързани със сигурността;
б)
вземането на решения за акредитация на сигурността, по-специално за одобрение на изстрелването на спътници, разрешение за експлоатация на системите в различните им конфигурации и за различните услуги до и включително сигнала в космическото пространство, и разрешение за експлоатация на наземните станции. По отношение на мрежите и оборудването за публично регулирани услуги, свързани със системата, създадена по програма „Галилео“, Съветът за акредитация на сигурността взема решения единствено относно даването на разрешение на органи да разработват и произвеждат приемниците за публично регулирани услуги или свързаните с тези услуги модули за сигурност, като взема предвид становището на националните органи, компетентни по въпросите на сигурността, и свързаните със сигурността рискове като цяло;
в)
разглеждането и с изключение на документите, които Комисията трябва да приеме по силата на член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС - одобряването на цялата документация, свързана с акредитацията на сигурността;
г)
в рамките на неговата компетентност, даването на консултации на Комисията при съставянето на проектотекстове на актовете, посочени в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС, включително за установяването на оперативни процедури за сигурност (SecOps), и предоставянето на документ със заключителната му позиция;
д)
разглеждането и одобрението на оценката на свързания със сигурността риск, разработена съгласно мониторинговия процес по член 10, буква з), като взема предвид съответствието на документите по буква в) от настоящия параграф с тези, разработени съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС; сътрудничеството с Комисията за определяне на мерки за намаляване на риска;
е)
проверката на прилагането на мерките за сигурност по отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като предприема или спонсорира оценки, проверки или прегледи на сигурността, в съответствие с член 12, буква б) от настоящия регламент;
ж)
потвърждаването на избора на одобрени продукти и мерки, осигуряващи защита срещу електронно подслушване (Tempest) и на одобрени криптографски продукти, използвани за обезпечаване на сигурността на европейските ГНСС системи;
з)
одобряването или, когато е целесъобразно, участието съвместно със съответния орган, компетентен по въпросите на сигурността, в одобряването на свързаността на европейските ГНСС системи с други системи;
и)
съгласуването със съответната държава членка на модела за контрол на достъпа, посочен в член 12, буква в);
й)
въз основа на докладите за риска, посочени в параграф 11 от настоящия член, информирането на Комисията относно извършената от него оценка на риска и предоставянето на консултации на Комисията относно вариантите за третиране на остатъчния риск за дадено решение за акредитация на сигурността;
к)
при конкретно искане от страна на Съвета, подпомагането на Съвета, в тясна връзка с Комисията, при изпълнение на Съвместно действие 2004/552/ОВППС;
л)
извършването на консултациите, които са необходими за изпълнение на задачите му.
4. Съветът за акредитация на сигурността също:
а)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 1 многогодишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в многогодишната работна програма;
б)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 2 годишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в работната програма;
в)
изготвя и одобрява онази част от посочения в член 6, параграф 2, буква з) годишен доклад, която е свързана с дейностите и перспективите на Агенцията, предвидени в настоящата глава, както и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности и перспективи, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в годишния доклад;
г)
приема и публикува своя процедурен правилник.
5. Комисията постоянно информира Съвета за акредитация на сигурността относно въздействието на предстоящите решения на Съвета за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите, както и относно прилагането на плановете за третиране на остатъчния риск. Съветът за акредитация на сигурността взема под внимание всяко подобно становище на Комисията.
6. Решенията на Съвета за акредитация на сигурността се адресират до Комисията.
7. Съветът за акредитация на сигурността се състои от по един представител от всяка държава членка, представител на Комисията и представител на ВП. Държавите членки, Комисията и ВП се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Съвета за акредитация на сигурността. Мандатът на членовете на Съвета за акредитация на сигурността е четири години, с възможност за подновяване. Представител на ЕКА се поканва да участва като наблюдател в заседанията на Съвета за акредитация на сигурността. По изключение на тези заседания могат да се канят като наблюдатели и представители на трети държави или международни организации, когато въпросите засягат пряко тези трети държави или международни организации. Договорености за участие на представители на трети държави или международни организации и условията за него се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността.
8. Съветът за акредитация на сигурността избира председател и заместник-председател измежду своите членове с мнозинство от две трети от всички членове с право на глас. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си.
Съветът за акредитация на сигурността има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата. Той приема решението за освобождаване с мнозинство от две трети.
Мандатът на председателя и заместник-председателя на Съвета за акредитация на сигурността е две години, с възможност за еднократно подновяване. Мандатът на всяко лице приключва, когато то престане да бъде член на Съвета за акредитация на сигурността.
9. На Съвета за акредитация на сигурността се предоставя достъп до всички необходими човешки и материални ресурси, за да може той да изпълнява подходящи функции на административна поддръжка, а така също и за да може, заедно с органите, посочени в параграф 11, да изпълнява независимо задачите си, по-специално при работата с досиета, започването и наблюдението на начина на прилагане на процедурите за сигурност и извършването на одити на сигурността на системите, подготовката на решения и организирането на заседания. Той разполага също така с достъп до всяка информация, полезна за изпълнението на задачите му и с която разполага Агенцията, без да се засягат принципите на самостоятелност и независимост, посочени в член 10, буква и).
10. Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията работят по начин, който гарантира самостоятелност и независимост спрямо останалите извършвани от Агенцията дейности, по-специално спрямо оперативните дейности, свързани с експлоатацията на системите в съответствие с целите на програмата. За тази цел в рамките на Агенцията се създава ефективно организационно звено между персонала, който се занимава с обхванатите в настоящата глава дейности, и останалия персонал на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността незабавно уведомява изпълнителния директор, Административния съвет и Комисията за всички обстоятелства, които биха могли да нарушат неговата автономия и независимост. В случай че не може да бъде намерено решение в рамките на Агенцията, Комисията оценява ситуацията, като се консултира със засегнатите страни. Въз основа на резултатите от тази оценка Комисията взема подходящи смекчаващи мерки, които Агенцията трябва да приложи, и уведомява за това Европейския парламент и Съвета.
11. Съветът за акредитация на сигурността създава специални подчинени органи, които действат под негово ръководство, за разглеждане на конкретни въпроси. По-специално като гарантира необходимата непрекъснатост на работата, той създава група, която да осъществява прегледи и изпитвания във връзка с анализа на сигурността, за да изготви съответните доклади за риска с цел подпомагане на Съвета за акредитация на сигурността при подготовката на неговите решения. Съветът за акредитация на сигурността може да създава и разпуска експертни групи, които да допринасят за работата на въпросната група.
12. Без да се засягат компетентността на държавите членки и задачата на Агенцията, посочена в член 14, параграф 1, буква а), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, по време на фазата на разгръщането на програмата „Галилео“ под надзора на Съвета за акредитация на сигурността се създава група от експерти на държавите членки, за да изпълнява задачите на Органа за разпределение на криптографски материали (ОРКМ), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС, по-специално с цел:
i)
управление на кодовете на полетите и на други кодове, необходими за функционирането на системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“;
ii)
проверка на създаването и изпълнението на процедурите за отчитане, защитено обработване, съхраняване и разпространение на ключовете за публично регулираните услуги.
13. Ако не може да бъде постигнат консенсус в съответствие с общите принципи, посочени в член 10 от настоящия регламент, Съветът за акредитация на сигурността взема решения въз основа на гласуване с мнозинство, както е предвидено в член 16 от Договора за Европейския съюз и без да се накърняват разпоредбите на член 9 от настоящия регламент. Представителят на Комисията и представителят на върховния представител не гласуват. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността подписва решенията, приети от Съвета за акредитация на сигурността, от името на Съвета за акредитация на сигурността.
14. Комисията информира Европейския парламент и Съвета без неоснователно забавяне относно въздействието на взетите решения за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите. Ако Комисията прецени, че дадено решение, взето от Съвета за акредитация на сигурността, може да има значително въздействие върху правилното провеждане на програмите, например по отношение на разходите, графика или резултатите, тя незабавно уведомява Европейския парламент и Съвета.
15. Като взема предвид становищата на Европейския парламент и на Съвета, които следва да бъдат изразявани в срок от един месец, Комисията може да приема всякакви подходящи мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013.
16. Административният съвет периодично се информира за напредъка на работата на Съвета за акредитация на сигурността.
17. В работния график на Съвета за акредитация на сигурността се спазва годишната работна програма, посочена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.“
5)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Функции на председателя на Съвета за акредитация на сигурността
1. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява следните функции:
а)
управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността;
б)
под контрола на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява частта от многогодишните и годишните работни програми на Агенцията, която попада в обхвата на настоящата глава;
в)
сътрудничи на изпълнителния директор с цел оказване на помощ при изготвянето на проекта за щатното разписание, посочено в член 13, параграф 3, и на организационните структури на Агенцията;
г)
изготвя раздела от посочения в член 8, буква ж) доклад за напредъка, който е свързана с оперативните дейности по настоящата глава, и го изпраща своевременно на Съвета за акредитация на сигурността и на изпълнителния директор, за да бъде включен в доклада за напредъка;
д)
изготвя раздела от годишния доклад и от плана за действие, посочени в член 8, букви з) и с) съответно, който се отнася за оперативните дейности, обхванати от настоящата глава, и го изпраща своевременно на изпълнителния директор;
е)
представлява Агенцията във връзка с дейностите и решенията, обхванати от настоящата глава;
ж)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията, участващ в дейностите по настоящата глава, правомощията, предвидени в член 6, параграф 3, първа алинея, които са му делегирани в съответствие с член 6, параграф 3, четвърта алинея.
2. По отношение на дейностите, обхванати в настоящата глава, Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми.“
6)
В член 12 буква б) се заменя със следното:
„б)
предоставят на надлежно упълномощени лица, назначени от Съвета за акредитация на сигурността, със съгласието и под надзора на националните органи, компетентни по въпроси на сигурността, разрешение за достъп до всякаква класифицирана информация и до всички свързани със сигурността на системите райони и/или обекти в тяхна юрисдикция, в съответствие със законовите и подзаконовите разпоредби на съответната държава и без каквато и да било дискриминация на основание гражданство срещу граждани на държавите членки, включително за целите на одити и изпитвания на сигурността съгласно решенията на Съвета за акредитация на сигурността и на процеса на наблюдение на рисковете за сигурността, посочен в член 10, буква з). Тези одити и изпитвания се извършват в съответствие със следните принципи:
i)
подчертава се значението на сигурността и ефективното управление на риска в рамките на проверяваните единици;
ii)
препоръчват се мерки за противодействие с цел намаляване на конкретните последствия при загуба на поверителност, интегритет или наличност на класифицирана информация.“
7)
Член 13 се изменя, както следва:
а)
параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. За дейностите по глава III изпълнителният директор изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, проект за прогнозен разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година, като разграничава ясно елементите на проекта за прогнозен разчет, които са свързани с дейности по акредитация на сигурността и с останалите дейности на Агенцията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността може да изготви писмено становище по проекта, а изпълнителният директор изпраща проекта за прогнозен разчет и становището по него на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, заедно с проект за щатното разписание.“;
б)
параграфи 5 и 6 се заменят със следното:
„5. Всяка година за дейностите по глава III Административният съвет изготвя, на базата на проекта на прогнозния разчет за приходите и разходите и в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година.
6. До 31 март Административния съвет изпраща прогнозния разчет, в който е включен проект за щатно разписание, заедно с временната годишна работна програма до Комисията и до третите държави или международните организации, с които Съюзът е сключил споразумения в съответствие с член 23, параграф 1.“
8)
В член 14 параграф 10 се заменя със следното:
„10. По препоръка на Съвета, дадена с квалифицирано мнозинство, преди 30 април на година N + 2 Европейският парламент освобождава от отговорност изпълнителния директор за изпълнението на бюджета за година N, с изключение на тази част от изпълнението на бюджета, която произтича от задачите, поверени при необходимост на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, за която се прилага процедурата, предвидена в членове 164 и 165 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (18).
9)
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IVа
ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ
Член 15а
Персонал
1. По отношение на персонала, нает от Агенцията, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз, Условията за работа на другите служители и правилата, съвместно приети от институциите на Съюза за целите на прилагането на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители.
2. Персоналът на Агенцията се състои от назначени от нея служители във връзка с необходимостта да изпълняват нейните задачи. Те имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващи на нивото на класификация на информацията, с която боравят.
3. Вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите, гарантират самостоятелността и независимостта на персонала, упражняващ дейностите по акредитация на сигурността, спрямо персонала, упражняващ останалите дейности на Агенцията, в съответствие с член 10, буква и).
Член 15б
Назначаване и мандат изпълнителния директор
1. Изпълнителният директор се наема на работа като срочно нает служител на Агенцията в съответствие с член 2, буква а) от Условията за работа на другите служители.
2. Изпълнителният директор се назначава от Административния съвет въз основа на своите качества и доказани административни и управленски умения, както и съответната компетентност и опит, от списък от кандидати, предложени от Комисията въз основа на общ конкурс, проведен при условията на прозрачност след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз или на други места.
Преди да бъде назначен, кандидатът, избран от Управителния съвет, се поканва при първа възможност да направи изявление пред Европейския парламент и да отговори на въпросите, зададени от негови членове.
При сключването на договора с изпълнителния директор Агенцията се представлява от председателя на Административния съвет.
Административният съвет приема решението за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от две трети от членовете си.
3. Мандатът на изпълнителния директор е пет години. В края на мандата Комисията прави оценка на резултатите от работата на изпълнителния директор, като взема предвид бъдещите задачи на Агенцията и предизвикателства, пред които тя се изправя.
По предложение на Комисията, в което се взема предвид оценката, посочена в първа алинея, Административният съвет може еднократно да продължи мандата на изпълнителния директор за срок до четири години.
Решението за продължаване на мандата на изпълнителния директор се приема с мнозинство от две трети от членовете на Административния съвет.
Изпълнителен директор, чийто мандат е бил продължен, не може след това да участва в процедура за подбор за същия пост.
Административният съвет информира Европейския парламент за намерението си да продължи мандата на изпълнителния директор. Преди продължаването изпълнителният директор може да бъде поканен да направи изявление пред съответните комисии на Европейския парламент и да отговори на въпросите на членовете.
4. Административният съвет може да освободи изпълнителния директор по предложение на Комисията или на една трета от своите членове, с решение, което се приема с мнозинство от две трети от членовете на съвета.
5. Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Този обмен на мнения не засяга въпроси, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III.
Член 15в
Командировани национални експерти
Агенцията може също така да ползва услугите на командировани национални експерти. Тези експерти имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващ на нивото на класификация на информацията, с която боравят. Правилникът за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители не се прилагат за такъв персонал.“
10)
Членове 16 и 17 се заменят със следното:
„Член 16
Предотвратяване на измами
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и всякакви други незаконни дейности за Агенцията се прилага без ограничения Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (19). За тази цел Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (20), и издава съответните разпоредби, приложими по отношение на персонала на Агенцията и командированите национални експерти, като използва образеца за решение, съдържащ се в приложението към посоченото споразумение.
2. Сметната палата има правомощия да упражнява контрол върху получателите на финансиране от Агенцията, както и върху изпълнителите и подизпълнителите, които са получили средства от Съюза чрез Агенцията, въз основа на представени ѝ документи или чрез проверки на място.
3. По силата на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или договорите, сключени от Агенцията, OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 и на Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (21), с цел борба срещу измамите, корупцията и всяка друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза.
4. Без да се засягат разпоредбите на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, в споразуменията за сътрудничество, сключвани от Агенцията с трети държави или с международни организации, договорите и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, сключвани от Агенцията с трети страни, както и решенията за финансиране, взети от Агенцията, се предвижда изрично правото на Сметната палата и OLAF да провеждат инспекции и разследвания в съответствие с предоставените им правомощия.
Член 17
Привилегии и имунитети
По отношение на Агенцията и нейния персонал, посочен в член 15а, се прилага Протокол № 7 за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функциониране на Европейския съюз.
11)
Член 18 се заличава.
12)
Членове 22 и 23 се заменят със следното:
„Член 22
Правила за сигурност във връзка със защитата на класифицирана или чувствителна информация
1. Агенцията прилага правилата за сигурност на Комисията във връзка със защитата на класифицираната информация на ЕС.
2. Агенцията може да включи във вътрешните си правила разпоредби относно боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези разпоредби засягат, наред с другото, обмена, обработката и съхранението на тази информация.
Член 22а
Конфликт на интереси
1. Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели правят декларация за ангажименти и декларация за интереси, в която се заявява отсъствието или съществуването на преки или косвени интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост. Тези декларации са точни и пълни. Те се изготвят в писмена форма при встъпване на лицата в длъжност и се подновяват всяка година. Декларациите се актуализират, когато е необходимо, особено в случай че настъпят значителни промени в личното положение на засегнатите лица.
2. Преди всяко събрание, в което участват, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели и външните експерти, участващи в ad hoc работни групи, декларират точно и пълно отсъствието или съществуването на интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост по отношение на някоя от точките в дневния ред, и се въздържат от участие в обсъждането и гласуването по тези точки.
3. В процедурния си правилник Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността установяват практическите разпоредби относно правилото за декларацията за интереси, посочена в параграфи 1 и 2, и за предотвратяването и управлението на конфликти на интереси.
Член 23
Участие на трети държави и международни организации
1. Работата на Агенцията е отворена за участие на трети държави и международни организации. Това участие и условията за осъществяването му се определят в споразумение между Съюза и третата държава или международната организация в съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
2. Съгласно съответните разпоредби на тези споразумения се разработват практически договорености за участието на трети държави или международни организации в работата на Агенцията, включително договорености, свързани с участието в инициативите, предприети от Агенцията, финансовите вноски и персонала.
Член 23а
Възлагане на обществени поръчки съвместно с държавите членки
За изпълнение на задачите си Агенцията има право да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки в съответствие с Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (22).
13)
Член 26 се заменя със следното:
„Член 26
Преразглеждане, оценка и одит
1. До 31 декември 2016 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва оценка на Агенцията, отнасяща се по-специално до въздействието от нейната дейност, до нейната ефективност, правилно функциониране, методи на работа, нужди и до използването на поверените ѝ ресурси. Оценката включва по-специално разглеждането на евентуални промени в обхвата или характера на задачите на Агенцията и на финансовото отражение на тези промени. В нея се разглежда прилагането на политиката на Агенцията по отношение на конфликта на интереси и се отразяват всички обстоятелства, които може да са нарушили независимостта или автономията на Съвета за акредитация на сигурността.
2. Комисията изпраща доклада от оценката и заключенията си на Европейския парламент и на Съвета, както и на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността на Агенцията. Резултатите от оценката се огласяват.
3. Всяка втора оценка съдържа преглед на отчетеното от Агенцията с оглед на нейните цели и задачи. Комисията, когато е уместно, може да предложи настоящият регламент да бъде отменен, ако счита, че запазването на Агенцията вече не е обосновано във връзка с определените ѝ цели и задачи.
4. По искане на Административния съвет или на Комисията могат да се извършат външни одити на работата на Агенцията.“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 512/2014
(2014. gada 16. aprīlis),
ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru
EIROPAS PARLAMENTS UN PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
No 14. panta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1285/2013 (3), lasot to kopā ar 2. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 912/2010 (4), izriet, ka Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūrai (“Aģentūra”) ir jānodrošina Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu (“sistēmas”) drošības akreditācija un ka šajā nolūkā tai jāuzsāk un jāpārrauga drošības procedūru īstenošana un sistēmas drošības pārbaužu izpilde.
(2)
Sistēmas ir definētas 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1285/2013. Tās ir kompleksas sistēmas, un to izveide un darbība saistīta ar dažādām ieinteresētajām personām ar dažādām lomām. Šajā ziņā ir svarīgi, lai visas ieinteresētās personas, kas iesaistītas Galileo un EGNOS programmu (“programmas”) īstenošanā, ar ES klasificēto informāciju rīkotos un aizsargātu to saskaņā ar pamatprincipiem un minimuma standartiem, kas izklāstīti Komisijas un Padomes drošības noteikumos par ES klasificētas informācijas aizsardzību, un lai 17. pants Regulā (ES) Nr. 1285/2013, kas garantē ekvivalentu aizsardzības līmeni ES klasificētai informācijai, tiktu attiecīgā gadījumā piemērots visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas programmu īstenošanā.
(3)
Drošības akreditācijas procesā iesaistītās un šī procesa skartās ieinteresētās personas ir dalībvalstis, Komisija, attiecīgās Savienības aģentūras, Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) un Padomes Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP (5) iesaistītie dalībnieki.
(4)
Ņemot vērā sistēmu īpatnības un sarežģītību, dažādas to īstenošanā iesaistītās struktūras un dažādus potenciālos lietotājus, drošības akreditācija būtu jāveic, pienācīgi konsultējoties ar visām attiecīgajām personām, piemēram, ar dalībvalstu un trešo valstu iestādēm, kas uztur ar tādas sistēmas saistīto tīklu darbību, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu nolūkā sniegt publiski regulētu pakalpojumu, ar citām attiecīgajām dalībvalstu iestādēm, ar EKA vai, ja tas paredzēts starptautiskā nolīgumā, ar trešām valstīm, kurās atrodas sistēmu zemes stacijas.
(5)
Lai dotu iespēju pienācīgi veikt pienākumus, kas saistīti ar drošības akreditāciju, ir būtiski, lai Komisija sniegtu visu informāciju, kas nepieciešama šo pienākumu veikšanai. Ir arī svarīgi, lai drošības akreditācijas darbības būtu koordinētas ar tādu struktūru darbu, kas atbild par programmu pārvaldību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013, un ar citu tādu vienību darbībām, kas atbild par noteikumu piemērošanu drošības jomā.
(6)
Riska novērtējums un piemērojamā vadības pieeja būtu jāveic saskaņā ar paraugpraksi. Tajā būtu jāietver piemērojamie drošības pasākumi atbilstīgi padziļinātas aizsardzības koncepcijai. Būtu jāņem vērā riska vai apdraudējuma gadījuma īstenošanās varbūtība. Tai vajadzētu arī būt samērīgai, pienācīgai un izmaksu ziņā efektīvai, ņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar tādu pasākumu īstenošanu, ar kuriem mazina risku, kas saistīts ar eventuālo ieguvumu drošības ziņā. Padziļinātas aizsardzības mērķis ir stiprināt sistēmu drošību, īstenojot tehniskus un netehniskus drošības pasākumus, kas strukturēti vairākos aizsardzības līmeņos.
(7)
PRS uztvērēju un PRS drošības moduļu izstrāde, tostarp attiecīgās ar to saistītās pētniecības darbības, un ražošana ir jo īpaši sensitīvas darbības. Tāpēc ir svarīgi izveidot procedūras, lai sniegtu atļaujas ražotājiem, kas ražo PRS uztvērējus un PRS drošības moduļus.
(8)
Turklāt, ņemot vērā potenciāli lielo skaitu tīklu un ierīču, kuras varētu būt savienotas ar sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, jo īpaši PRS vajadzībām, attiecībā uz šiem tīkliem un iekārtām drošības akreditācijas stratēģijā būtu jānosaka augsta līmeņa drošības akreditācijas principi, lai nodrošinātu akreditācijas viendabīgumu, neskarot to dalībvalstu iestāžu kompetences, kurām ir kompetence drošības jautājumos. Minēto principu piemērošana ļautu saskaņoti veikt riska pārvaldību un samazinātu vajadzību pastiprināt visas riska mazināšanas darbības sistēmas līmenī, kas negatīvi ietekmētu izmaksas, grafiku, rezultātus un pakalpojumu sniegšanu.
(9)
Produkti un pasākumi, kas aizsargā pret elektromagnētiskajām emisijām (t.i., pret elektronisku noklausīšanos), un kriptogrāfijas produkti, ko izmanto, lai sniegtu drošību sistēmām, būtu jāizvērtē un jāapstiprina valstu iestādēm, kurām ir kompetence drošības jautājumos valstī, kur uzņēmums, kas ražo šādus produktus, veic uzņēmējdarbību. Attiecībā uz kriptogrāfijas produktiem minētais izvērtējums un apstiprinājums būtu jāpapildina saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Padomes Lēmuma 2013/488/ES (6) IV pielikuma 26. līdz 30. punktā. Iestādei, kas atbild par sistēmu drošības akreditāciju, būtu jāatzīst minēto apstiprināto produktu un pasākumu atlase, ņemot vērā sistēmu vispārējās drošības prasības.
(10)
Regulā (ES) Nr. 912/2010 un it īpaši tās III nodaļā ir izskaidroti nosacījumi, ar kādiem Aģentūra izpilda savu pienākumu attiecībā uz sistēmu drošības akreditāciju. Atbilstoši šim principam tajos it īpaši ir paredzēts, ka drošības akreditācijas lēmumus pieņem neatkarīgi no Komisijas un neatkarīgi no struktūrām, kas atbild par programmu īstenošanu, un ka tādējādi sistēmu drošības akreditācijas struktūrvienībai vajadzētu būt neatkarīgai struktūrai Aģentūras struktūrā, kas lēmumus pieņem neatkarīgi.
(11)
Piemērojot šo principu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 tiek izveidota Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padome (“Drošības akreditācijas padome”), kura, līdzās Administratīvajai padomei un izpilddirektoram, veido vienu no trim Aģentūras struktūrām. Drošības akreditācijas padome veic Aģentūrai uzticētos uzdevumus attiecībā uz drošības akreditāciju un ir tiesīga Aģentūras vārdā pieņemt lēmumus saistībā ar drošības akreditāciju. Tai būtu jāpieņem savs reglaments un jāieceļ savs priekšsēdētājs.
(12)
Ņemot vērā to, ka Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013 ir jānodrošina programmu drošība, tostarp sistēmu un to darbības drošība, Drošības akreditācijas padomes darbības būtu jāierobežo ar sistēmu drošības akreditācijas darbībām un tām nebūtu jāskar Komisijas uzdevumi un pienākumi. Tam būtu jo īpaši jāattiecas uz Komisijas uzdevumiem un pienākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 13. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1104/2011/ES (7) 8. pantu, tostarp jebkuru ar drošību saistītu dokumentu pieņemšanu ar deleģēto aktu, īstenošanas aktu vai citādi saskaņā ar minētajiem pantiem. Neskarot minētos Komisijas uzdevumus un pienākumus, ņemot vērā tās īpašās ekspertu zināšanas, Drošības akreditācijas padomei vajadzētu būt tiesībām savas kompetences jomā sniegt padomus Komisijai par tekstu projektu izstrādi attiecībā uz aktiem, kas minēti nosauktajos pantos.
(13)
Būtu jānodrošina, ka ar drošības akreditāciju saistītās darbības tiek veiktas, neskarot dalībvalstu kompetenci un prerogatīvas saistībā ar drošības akreditāciju.
(14)
Termini “revīzijas” un “pārbaudes” drošības jomā var ietvert drošības novērtējumus, inspekcijas, izvērtējumus, revīzijas un pārbaudes.
(15)
Lai visas darbības īstenotu efektīvi un iedarbīgi, Drošības akreditācijas padomei būtu jāspēj izveidot attiecīgas pakļautas struktūras, kuras īstenotu padomes rīkojumus. Tai jo īpaši būtu jāizveido grupa, kas palīdzēs tās lēmumu sagatavošanā.
(16)
Drošības akreditācijas padomes uzraudzībā būtu jāizveido dalībvalstu ekspertu grupa, lai veiktu kriptogrāfijas izplatīšanas iestādes (KII) pienākumus attiecībā uz ES kriptogrāfijas materiālu pārvaldību. Minētā grupa būtu jāizveido uz laiku, lai nodrošinātu komunikāciju drošības jautājumu pārvaldības pēctecību Galileo programmas īstenošanas stadijā. Ilgtspējīgs risinājums šādu operatīvo pienākumu veikšanai būtu jāpiemēro ilgtermiņā, kad saskaņā ar Galileo programmu izveidotā sistēma sāks darboties pilnībā.
(17)
Regula (ES) Nr. 1285/2013 nosaka shēmu, pēc kādas programmu publiskā pārvaldība notiks laikā no 2014. līdz 2020. gadam. Ar to kopējā atbildība par programmām tiek uzticēta Komisijai. Turklāt tā paplašina Aģentūrai uzticēto pienākumu loku un paredz, jo īpaši, ka Aģentūrai var būt būtiska loma sistēmu ekspluatācijā un sociālekonomisko ieguvumu palielināšanā.
(18)
Šajos jaunajos apstākļos ir svarīgi nodrošināt to, lai Drošības akreditācijas padome varētu pilnīgi neatkarīgi veikt tai uzticētos uzdevumus, it īpaši attiecībā pret citām Aģentūras struktūrām un darbībām, un izvairīties no jebkādiem interešu konfliktiem. Tādēļ ir būtiski Aģentūrā nošķirt darbības, kas saistītas ar drošības akreditāciju, no citām darbībām, tādām kā Galileo drošības uzraudzības centra pārvaldība, dalība sistēmu komercializācijā un citām darbībām, kuras Komisija varētu deleģēt Aģentūrai, it īpaši saistībā ar sistēmu ekspluatāciju. Šajā nolūkā Drošības akreditācijas padomei un tās kontrolē esošajam Aģentūras personālam būtu jāveic to darbs tādā veidā, kas nodrošina to autonomiju un neatkarību attiecībā pret citām Aģentūras darbībām. Līdz 2014. gada 1. janvārim Aģentūrā būtu jāveic pārliecinoša un efektīva strukturālā nodalīšana. Aģentūras iekšējos personāla noteikumos būtu arī jānodrošina autonomija un neatkarība personālam, kas veic drošības akreditācijas darbības attiecībā pret citām Aģentūras darbībām.
(19)
Tādēļ būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 912/2010, lai palielinātu Drošības akreditācijas padomes un tās priekšsēdētāja autonomiju un pilnvaras un lielā mērā pielīdzinātu šo autonomiju un pilnvaras Aģentūras Administratīvās padomes un izpilddirektora autonomijai un pilnvarām, vienlaikus nosakot, ka Aģentūras dažādajām struktūrām ir savā starpā jāsadarbojas.
(20)
Ieceļot padomju locekļus un izvēlot priekšsēdētājus un priekšsēdētāja vietniekus, attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. Turklāt būtu jāņem vērā arī attiecīgās vadīšanas, administratīvās un budžeta prasmes.
(21)
Ir jāpanāk, lai nevis Administratīvā padome, bet gan Drošības akreditācijas padome sagatavotu un apstiprinātu Aģentūras darba programmas daļu, kas attiecas uz operatīvajām darbībām, kuras saistītas ar sistēmu drošības akreditāciju, kā arī Aģentūras gada ziņojuma daļu, kas attiecas uz tām Aģentūras darbībām un attīstības virzieniem, kas saistīti ar sistēmu drošības akreditācijas darbībām. Tai tās būtu savlaikus jāiesniedz Administratīvajai padomei, lai tās varētu iekļaut Aģentūras darba programmā un gada ziņojumā. Tāpat tai būtu jāīsteno sava priekšsēdētāja disciplinārā uzraudzība.
(22)
Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājam attiecībā uz drošības akreditācijas darbībām būtu vēlams piešķirt līdzīgu lomu, kāda izpilddirektoram ir attiecībā uz citām Aģentūras darbībām. Tā papildus Aģentūras pārstāvēšanas funkcijai, kas jau ir noteikta Regulā (ES) Nr. 912/2010, Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājam būtu Drošības akreditācijas padomes vadībā jāvada drošības akreditācijas darbības un jānodrošina ar akreditāciju saistītās Aģentūras darba programmu daļas īstenošana. Tāpat Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājam būtu pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes uzaicinājuma jāiesniedz ziņojums par Drošības akreditācijas padomes uzdevumu izpildi un tiem jāsniedz deklarācija.
(23)
Būtu jāparedz pienācīgas procedūras gadījumam, ja Administratīvā padome neapstiprinātu aģentūras darba programmas, lai nodrošinātu, ka netiek skarts drošības akreditācijas process, un ka to var veikt nepārtraukti.
(24)
Ņemot vērā to, ka Eiropas GNSS programmās, tostarp drošības jautājumos, ir iesaistītas vairākas trešās valstis un, iespējams, iesaistīsies starptautiskas organizācijas, būtu skaidri jāparedz, ka starptautisko organizāciju un trešo valstu, jo īpaši Šveices, ar ko būtu jānoslēdz sadarbības līgums (8), pārstāvji var piedalīties, izņēmuma kārtā un saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, Drošības akreditācijas padomes darbā. Šādi nosacījumi būtu jāprecizē starptautiskā nolīgumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu, kas tiktu noslēgts ar Savienību, ņemot vērā drošības jautājumus un jo īpaši - ES klasificētās informācijas aizsardzību. Sadarbības nolīgums par satelītu navigāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti, kā arī EEZ nolīguma 31. un 37. protokols, jau paredz Norvēģijas dalības statusu (9). Ņemot vērā tās īpašās ekspertu zināšanas, būtu jābūt iespējamam ar Drošības akreditācijas padomi konsultēties tās kompetences ietvaros pirms šādu starptautisku nolīgumu sarunām vai to laikā.
(25)
Turklāt Regula (ES) Nr. 912/2010 būtu jāsaskaņo ar principiem, kas ietverti Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā pieejā decentralizētajām aģentūrām, kuru trīs iestādes pieņēma attiecīgi 2012. gada 5. jūlijā, 26. jūnijā un 12. jūnijā, it īpaši attiecībā uz Administratīvās padomes lēmumu pieņemšanas noteikumiem, Administratīvās padomes un Drošības akreditācijas padomes locekļu, kā arī to priekšsēdētāju pilnvaru termiņu, daudzgadu darba programmu, Administratīvās padomes pilnvarām attiecībā uz personālvadību, minētās regulas izvērtēšanu un pārskatīšanu, interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību un sensitīvas, kaut gan neklasificētas informācijas apstrādi. Daudzgadu darba programmas pieņemšanas process būtu jāveic, pilnībā ievērojot lojālas sadarbības principus un ņemot vērā laika ierobežojumus, kas saistīti ar šādu darba programmu.
(26)
Attiecībā uz interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību ir būtiski, lai Aģentūra nostiprinātu un saglabātu reputāciju, ka tā darbojas objektīvi, godprātīgi un atbilstoši augstiem profesionāliem standartiem. Nedrīkstētu būt neviena pamatota iemesla aizdomām, ka lēmumus varētu ietekmēt intereses, kas ir pretrunā Aģentūras kā iestādes, kas darbojas visas Savienības labā, uzdevumam, vai privātas intereses vai kāda Aģentūras darbinieka vai norīkotā valsts eksperta vai novērotāja, vai kāda Administratīvās padomes vai Drošības akreditācijas padomes locekļa piederība, vai kas rada vai var radīt situāciju, kas ir pretrunā attiecīgās personas oficiālo pienākumu pienācīgai izpildei. Tādēļ Administratīvajai padomei un Drošības akreditācijas padomei būtu jāpieņem vispārēji noteikumi par interešu konfliktiem, kas attiecas uz Aģentūru kopumā. Šajos noteikumos būtu jāņem vērā Revīzijas palātas ieteikumi, kas izklāstīti tās 2012. gada Īpašajā ziņojumā Nr. 15, kas tika sagatavots pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma, un nepieciešamības izvairīties no interešu konfliktiem starp Administratīvās padomes un Drošības akreditācijas padomes locekļiem.
(27)
Lai nodrošinātu Aģentūras darbības pārredzamību, tās reglaments būtu jāpublicē. Tomēr konkrētas sabiedrības un privātās intereses būtu jāaizsargā, nosakot izņēmumus. Lai nodrošinātu programmu raitu darbību, daudzgadu un gada darba programmām un gada pārskatam vajadzētu būt maksimāli detalizētiem. Tā rezultātā tie varētu ietvert materiālus, kas ir sensitīvi no drošības vai līgumattiecību viedokļa. Līdz ar to būtu piemēroti publicēt tikai šo dokumentu kopsavilkumu. Pārredzamības interesēs šiem kopsavilkumiem tomēr vajadzētu būt pēc iespējas pilnīgākiem.
(28)
Jāuzsver arī, ka Aģentūras darba programmas būtu jāizveido, pamatojoties uz izpildes pārvaldības procesu, tostarp izpildes rādītājiem, lai varētu efektīvi novērtēt sasniegtos rezultātus.
(29)
Aģentūras darba programmās būtu jāparedz arī resursu plānojums, ietverot cilvēkresursus un finanšu resursus, kas piešķirti katrai darbībai, un ņemot vērā to, ka izdevumi, kas saistīti ar Aģentūras jaunajām personāla vajadzībām, būtu daļēji jāsedz ar attiecīgu samazinājumu Komisijas štatu sarakstos attiecībā uz to pašu laikposmu, t. i., no 2014. līdz 2020. gadam.
(30)
Neskarot politisko lēmumu par Savienības aģentūru mītnes vietu saskaņā ar vēlamo ģeogrāfisko izplatību un mērķiem, ko dalībvalstis noteikušas attiecībā uz jauno aģentūras mītnes vietu, kā paredzēts 2003. gada 13. decembra valsts vai valdību vadītāju līmenī sanākušo dalībvalstu pārstāvju secinājumos un atgādināts 2008. gada jūnija Eiropadomes secinājumos, pieņemot lēmumu par Aģentūras vietējo biroju atrašanās vietu, būtu jāņem vērā objektīvi kritēriji. Minētie kritēriji ietver telpu pieejamību, piemērotu izglītības infrastruktūru personāla un norīkoto valstu ekspertu bērniem, piekļuvi nodarbinātības tirgum, sociālās nodrošināšanas sistēmu un veselības aprūpi personāla un norīkoto valstu ekspertu ģimenēm, kā arī īstenošanas un darbības izmaksas.
(31)
Uzņēmējvalstīm ar īpašiem pasākumiem būtu jānodrošina nepieciešamie nosacījumi Aģentūras raitai darbībai, piemēram, pienācīga izglītība un transporta iespējas.
(32)
Ar Lēmumu 2010/803/ES (10) dalībvalstu valdību vadītāji nolēma, ka Aģentūras mītne būs Prāgā. Uzņēmējvalsts līgums starp Čehijas Republiku un Aģentūru tika noslēgts 2011. gada 16. decembrī un stājās spēkā 2012. gada 9. augustā. Tiek uzskatīts, ka uzņēmējvalsts nolīgums un citi īpašie pasākumi atbilst prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 912/2010.
(33)
Visā izdevumu cikla laikā Savienības finansiālās intereses aizsargā ar samērīgiem pasākumiem, proti, atklājot un novēršot pārkāpumus, veicot aptaujas, atgūstot zaudētos līdzekļus, kas nepamatoti izmaksāti vai nepareizi izlietoti, un vajadzības gadījumā piemērojot sankcijas.
(34)
Tā kā Regulas (ES) Nr. 1285/2013 8. pantā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja ieguldīt papildu līdzekļus, lai finansētu noteiktas programmas daļas, būtu jāatļauj Aģentūrai slēgt līgumus kopīgi ar dalībvalstīm, ja tas ir nepieciešams tās pienākumu izpildei.
(35)
Attiecībā uz ES klasificētās informācijas aizsardzību Aģentūrai būtu jāpiemēro Komisijas noteikumi drošības jomā. Būtu arī jāvar paredzēt noteikumus tādas informācijas apstrādei, kas nav klasificēta, bet ir sensitīva. Šiem noteikumiem būtu jāattiecas uz šādas informācijas apstrādi, ko veic tikai Aģentūra. Neklasificēta, bet sensitīva informācija ir informācija vai materiāli, kas Aģentūrai būtu jāaizsargā saistībā ar Līgumos noteiktu juridisku pienākumu un/vai tās sensitivitātes dēļ. Tā ietver, bet neaprobežojas ar informāciju un materiāliem, uz ko attiecas dienesta noslēpuma pienākums, kā noteikts LESD 339. pantā, informāciju, kas saistīta ar jautājumiem, kas minēti 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (11) vai informāciju, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (12).
(36)
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 912/2010,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 912/2010 groza šādi:
1)
regulas 2. līdz 8. pantu aizstāj ar šādiem:
“2. pants
Uzdevumi
Aģentūras uzdevumi ir izklāstīti 14. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1285/2013 (13).
3. pants
Struktūras
1. Aģentūras struktūras ir:
a)
Administratīvā padome;
b)
izpilddirektors,
c)
Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padome (“Drošības akreditācijas padome”).
2. Aģentūras struktūras pilda to uzdevumus, kas noteikti attiecīgi 6., 8. un 11. pantā.
3. Administratīvā padome un izpilddirektors, Drošības akreditācijas padome un tās priekšsēdētājs sadarbojas, lai nodrošinātu Aģentūras darbību un tās struktūru koordināciju saskaņā ar Aģentūras iekšējos noteikumos paredzētajām procedūrām, tādām kā Administratīvās padomes reglaments, Drošības akreditācijas padomes reglaments, Aģentūrai piemērojamais finanšu reglaments, Civildienesta noteikumu piemērošanas noteikumi un dokumentu piekļuves noteikumi.
4. pants
Juridiskais statuss, vietējie biroji
1. Aģentūra ir Savienības struktūra. Tā ir tiesību subjekts.
2. Katrā no dalībvalstīm Aģentūrai ir visplašākā rīcībspēja, kas tiesībās paredzēta juridiskām personām. Tā var, jo īpaši, iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu un būt puse tiesas procesā.
3. Aģentūra var nolemt izveidot vietējos birojus dalībvalstīs, ja tās devušas savu piekrišanu, vai trešās valstīs, kas piedalās Aģentūras darbā, saskaņā ar 23. pantu.
4. Šo biroju atrašanās vietas izvēli veic, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kas noteikti, lai nodrošinātu Aģentūras raitu darbību.
Uz noteikumiem par Aģentūras izveidošanu un darbību uzņēmējdalībvalstīs un trešās uzņēmējvalstīs, kā arī par priekšrocībām, kuras trešās valstis piešķir izpilddirektoram, Administratīvās padomes un Drošības akreditācijas padomes locekļiem un Aģentūras personālam un viņu ģimenes locekļiem, attiecas īpašas vienošanās, ko Aģentūra ir noslēgusi ar minētajām valstīm. Šīs īpašās vienošanās apstiprina Administratīvā padome.
5. Izmantojot 4. punktā minētās īpašās vienošanās, uzņēmējdalībvalstis un trešās uzņēmējvalstis nodrošina vajadzīgos apstākļus, lai Aģentūra varētu raiti darboties.
6. Ievērojot 11.a panta 1. punkta f) apakšpunktu, Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors.
5. pants
Administratīvā padome
1. Ar šo izveido Administratīvo padomi, kas pilda 6. pantā uzskaitītos uzdevumus.
2. Administratīvajā padomē ir:
a)
pa vienam pārstāvim, ko ieceļ katra dalībvalsts;
b)
četri Komisijas iecelti pārstāvji;
c)
viens Eiropas Parlamenta iecelts pārstāvis, kurš balsošanā nepiedalās.
Administratīvās padomes un Drošības akreditācijas padomes locekļus ieceļ, pamatojoties uz attiecīgo pieredzi un eksperta zināšanām.
Administratīvās padomes locekļu amata pilnvaru laiks ir četri gadi, un tas ir atjaunināms vienu reizi. Eiropas Parlaments, Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju rotāciju Administratīvajā padomē.
Saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Administratīvās padomes reglamentā, Administratīvās padomes sanāksmēs novērotāju statusā ir aicināti piedalīties Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs, Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) pārstāvis un Eiropas Kosmosa aģentūras (“EKA”) pārstāvis.
3. Vajadzības gadījumā trešo valstu vai starptautisku organizāciju pārstāvju dalība un tās nosacījumi tiek noteikti 23. panta 1. punktā minētajos nolīgumos un atbilst Administratīvās padomes reglamentam.
4. Administratīvā padome no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski ieņem priekšsēdētāja vietu, ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru laiks ir divi gadi, tas ir atjaunināms vienu reizi un amatu pilnvaru laiks beidzas, kad minētā persona pārstāj būt Administratīvās padomes loceklis.
Administratīvā padome ir tiesīga atlaist priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai viņus abus.
5. Administratīvās padomes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs.
Izpilddirektors parasti piedalās apspriedēs, ja vien priekšsēdētājs nav pieņēmis citādu lēmumu.
Administratīvā padome sanāk uz tās parasto sanāksmi divreiz gadā. Administratīvā padome sanāk arī tad, ja to ierosina priekšsēdētājs vai ja to lūdz vismaz viena trešdaļa padomes locekļu.
Administratīvā padome var aicināt piedalīties savās sanāksmēs novērotāja statusā jebkuru personu, kuras viedoklis var to interesēt. Administratīvās padomes locekļiem saskaņā ar tās reglamentu var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.
Administratīvās padomes sekretariāta funkcijas nodrošina Aģentūra.
6. Ja šajā regulā nav paredzēts citādi, Administratīvā padome pieņem lēmumus ar savu balsstiesīgo locekļu absolūto balsu vairākumu.
Lai ievēlētu un atlaistu Administratīvās padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kā minēts 4. punktā, un lai pieņemtu budžetu un darba programmas, ir nepieciešams divu trešdaļu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākums.
7. Katram dalībvalsts un Komisijas pārstāvim ir viena balss. Izpilddirektors balsošanā nepiedalās. Lēmumus, kas pamatojas uz 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 6. panta 5. punktu, izņemot jautājumus, uz kuriem attiecas III nodaļa, nevar pieņemt bez Komisijas pārstāvju pozitīva balsojuma.
Administratīvās padomes reglamentā paredz sīkāk izstrādātus balsošanas noteikumus, jo īpaši nosacījumus, atbilstīgi kuriem loceklis var pārstāvēt kādu citu locekli.
6. pants
Administratīvās padomes uzdevumi
1. Administratīvā padome nodrošina, ka Aģentūra pilda tai uzticētos uzdevumus atbilstīgi šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem un tālab pieņem visus vajadzīgos lēmumus, neskarot kompetences, kas piešķirtas Drošības akreditācijas padomei attiecībā uz darbībām, kuras izriet no III nodaļas.
2. Turklāt Administratīvā padome īsteno šādus uzdevumus:
a)
vēlākais līdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantā paredzētās daudzgadu finanšu shēmas pirmā gada 30. jūnijam un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras daudzgadu darba programmu laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas ilgumam, vispirms tajā bez izmaiņām iekļaujot daļu, kuru Drošības akreditācijas padome ir izstrādājusi saskaņā ar 11. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Attiecībā uz minēto daudzgadu darba programmu notiek konsultācijas ar Eiropas Parlamentu ar nosacījumu, ka konsultāciju mērķis ir viedokļu apmaiņa un rezultāts Aģentūrai nav saistošs;
b)
līdz katra gada 15. novembrim un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras darba programmu nākamajam gadam, vispirms tajā bez izmaiņām iekļaujot daļu, kuru Drošības akreditācijas padome ir izstrādājusi saskaņā ar 11. panta 4. punkta b) apakšpunktu;
c)
pilda savus uzdevumus attiecībā uz Aģentūras budžetu, kā paredzēts 13. panta 5., 6., 10. un 11. punktā un 14. panta 5. punktā;
d)
nodrošina Galileo drošības uzraudzības centra darbību, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā;
e)
pieņem procedūras Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (14) īstenošanai saskaņā ar šīs regulas 21. pantu;
f)
apspriedusies ar Drošības akreditācijas padomi par tiem noteikumiem, kuri attiecas uz drošības akreditāciju, apstiprina nolīgumus, kas minēti 23. panta 2. punktā;
g)
pieņem tehniskas procedūras; kas vajadzīgas tās uzdevumu izpildei;
h)
pieņem gada ziņojumu par Aģentūras darbību un plāniem, vispirms bez izmaiņām iekļaujot tajā daļu, kuru saskaņā ar 11. panta 4. punkta c) apakšpunktu izstrādā Drošības akreditācijas padome, un līdz katra gada 1. jūlijam nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai;
i)
nodrošina, ka atbilstīgi tiek izpildīti secinājumi un ieteikumi, kas izriet no izvērtējumiem un revīzijām, kuras minētas 26. pantā, kā arī no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktajām izmeklēšanām un visiem iekšējiem un ārējiem revīzijas ziņojumiem, un ka budžeta lēmējinstitūcijai tiek nodota visa informācija, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru iznākumu;
j)
ar to konsultējas izpilddirektors, pirms parakstīt deleģēšanas nolīgumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 2. punktā;
k)
balstoties uz izpilddirektora priekšlikumu, apstiprina darba vienošanās starp Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 4. punktā;
l)
balstoties uz izpilddirektora priekšlikumu, apstiprina stratēģiju krāpšanas apkarošanai;
m)
vajadzības gadījumā un balstoties uz izpilddirektora priekšlikumiem, apstiprina Aģentūras organizatoriskās struktūras;
n)
pieņem un publicē savu reglamentu.
3. Attiecībā uz Aģentūras personālu Administratīvā padome īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem (15) (“Civildienesta noteikumi”) un pilnvaras slēgt darba līgumus saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”).
Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Civildienesta noteikumu 110. pantā, Administratīvā padome pieņem lēmumu, kas pamatots ar Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu, attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģējot izpilddirektoram un definējot nosacījumus šāda pilnvaru deleģējuma apturēšanai. Izpilddirektors ziņo Administratīvajai padomei par minēto deleģēto pilnvaru īstenošanu. Izpilddirektors ir pilnvarots šīs pilnvaras deleģēt pakārtoti.
Piemērojot šā punkta otro daļu, īpašu izņēmuma apstākļu dēļ Administratīvā padome ar lēmumu var uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un izpilddirektora pakārtoti deleģētās pilnvaras un izpildīt tās pati vai deleģēt vienam no padomes locekļiem vai citam darbiniekam, kas nav izpilddirektors.
Tomēr, atkāpjoties no šā punkta otrās daļas, ja darbinieki ir saistīti ar III nodaļā norādītajām darbībām, tad attiecībā uz viņu pieņemšanu darbā, novērtēšanu un pārklasificēšanu, kā arī attiecībā uz disciplinārajiem pasākumiem, kas piemērojami šādiem darbiniekiem, Administratīvajai padomei ir pienākums deleģēt Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājam šā punkta pirmajā daļā paredzētās pilnvaras.
Administratīvā padome saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantā paredzēto procedūru nosaka Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus. Ja darbinieki ir saistīti ar III nodaļā norādītajām darbībām, tad attiecībā uz viņu pieņemšanu darbā, novērtēšanu un pārklasificēšanu, kā arī attiecībā uz disciplinārajiem pasākumiem, kas piemērojami minētajiem darbiniekiem, Administratīvā padome iepriekš konsultējas ar Drošības padomi un pienācīgi ņem vērā tās apsvērumus.
Tā arī pieņem lēmumu, ar ko paredz noteikumus attiecībā uz valstu ekspertu norīkošanu darbā uz Aģentūru. Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Administratīvā padome apspriežas ar Drošības akreditācijas padomi par to valsts ekspertu norīkošanu, kuri iesaistīti III nodaļā minētajās drošības akreditācijas darbībās, un pienācīgi ņem vērā tās apsvērumus.
4. Administratīvā padome saskaņā ar 15.b panta 3. un 4. punktu ieceļ izpilddirektoru un var pagarināt vai pārtraukt izpilddirektora amata pilnvaru laiku.
5. Administratīvā padome īsteno izpilddirektora disciplināro uzraudzību saistībā ar viņa darba rezultātiem, jo īpaši attiecībā uz drošības jautājumiem, kas ir Aģentūras kompetencē, izņemot attiecībā uz darbībām, kas veiktas saskaņā ar III nodaļu.
7. pants
Izpilddirektors
Aģentūru pārvalda tās izpilddirektors, kurš savus pienākumus veic Administratīvās padomes uzraudzībā, neskarot pilnvaras, kas saskaņā ar attiecīgi 11. un 11.a pantu noteiktas Drošības akreditācijas padomei un Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājam.
Neskarot Komisijas un Administratīvās padomes pilnvaras, izpilddirektors, pildot savus pienākumus, ir neatkarīgs un neprasa un nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras norādījumus.
8. pants
Izpilddirektora uzdevumi
Izpilddirektors veic šādus uzdevumus:
a)
pārstāv Aģentūru, izņemot darbības un lēmumus, ko tā veic saskaņā ar II un III nodaļu; un saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punkta j) apakšpunktu paraksta deleģēšanas nolīgumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14.panta 2. punktā;
b)
izstrādā darba vienošanās starp aģentūru un EKA, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 4. punktā, un iesniedz tās Administratīvajai padomei saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punkta k) apakšpunktu, un paraksta tās pēc tam, kad saņemts Administratīvās padomes apstiprinājums;
c)
sagatavo Administratīvās padomes darbu un piedalās Administratīvās padomes darbā bez balsstiesībām, ievērojot 5. panta 5. punkta otrās daļas noteikumus;
d)
īsteno Administratīvās padomes lēmumus;
e)
sagatavo Aģentūras daudzgadu un gada darba programmu un to iesniedz Administratīvajai padomei apstiprināšanai, izņemot programmu daļas, ko sagatavojusi un pieņēmusi Drošības akreditācijas padome saskaņā ar 11. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu;
f)
īsteno daudzgadu un gada darba programmu, izņemot programmu daļas, ko īstenojis Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs saskaņā ar 11.a panta 1. punkta b) apakšpunktu;
g)
izstrādā progresa ziņojumu par gada darba programmas un, attiecīgā gadījumā, daudzgadu darba programmas īstenošanu katrai Administratīvās padomes sanāksmei, bez izmaiņām iekļaujot sadaļu, ko sagatavojis Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs saskaņā ar 11.a panta 1. punkta d) apakšpunktu;
h)
sagatavo gada ziņojumu par Aģentūras darbībām un plāniem, izņemot daļu, ko sagatavojusi un apstiprinājusi Drošības akreditācijas padome saskaņā ar 11. panta 4. punkta c) apakšpunktu par darbībām, kas izriet no III nodaļas, un iesniedz to Administratīvajai padomei apstiprināšanai;
i)
veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un publicē paziņojumus, lai nodrošinātu Aģentūras darbību saskaņā ar šo regulu;
j)
izstrādā Aģentūras ieņēmumu un izdevumu provizorisku tāmes projektu saskaņā ar 13. pantu un nodrošina budžeta izpildi saskaņā ar 14. pantu;
k)
nodrošina, ka Aģentūra kā Galileo drošības uzraudzības centra operators spēj reaģēt uz norādījumiem, kas noteikti Padomes Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP (16), un pildīt uzdevumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1104/2011/ES (17) 6. pantā;
l)
nodrošina, ka starp šīs regulas 3. panta 1. punktā minētajām Aģentūras struktūrām notiek visas attiecīgās informācijas aprite, jo īpaši saistībā ar drošību;
m)
paziņo Komisijai Aģentūras viedokli par tehniskām un darbības specifikācijām, kas vajadzīgas, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1285/2013 12. panta 3. punkta d) apakšpunktā minēto sistēmu attīstību, ietverot pieņemšanas un pārskatīšanas procedūru definīcijas, un pētniecības darbības šīs attīstības veicināšanai;
n)
attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar drošības akreditācijas darbībām, kas izriet no šīs regulas III nodaļas, ciešā sadarbībā ar Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētāju sagatavo Aģentūras organizatorisko struktūru un iesniedz to Administratīvajai padomei apstiprināšanai;
o)
attiecībā uz Aģentūras darbiniekiem īsteno pilnvaras, kas noteiktas 6. panta 3. punkta pirmajā daļā, ciktāl minētās pilnvaras ir piešķirtas atbilstoši tā otrajai daļai;
p)
iepriekš saņemot Administratīvās padomes apstiprinājumu, pieņem pasākumus, kas vajadzīgi vietējo biroju izveidei dalībvalstīs vai trešās valstīs, kā noteikts 4. panta 3. punktā;
q)
nodrošina, ka Drošības akreditācijas padomei, 11. panta 11. punktā minētajām struktūrām un Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājam ir pieejams sekretariāts un visi pienācīgai darbībai vajadzīgie resursi;
r)
izstrādā rīcības plānu, lai nodrošinātu 26. pantā minēto izvērtējumu un revīziju konstatējumu un ieteikumu izpildi, izņemot rīcības plāna daļu par darbībām, uz ko attiecas III nodaļa, un Komisijai divas reizes gadā iesniedz progresa ziņojumu, tajā bez izmaiņām iekļaujot Drošības akreditācijas padomes izstrādātu daļu, kuru informatīvā nolūkā iesniedz arī Administratīvajai padomei;
s)
veic šādus pasākumus Savienības finansiālo interešu aizsardzībai:
i)
preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju vai citām prettiesiskām darbībām, kā arī efektīvus kontroles pasākumus;
ii)
ja ir atklāts pārkāpums, atgūst prettiesiski samaksātās summas un vajadzības gadījumā piemēro iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus administratīvus sodus;
t)
izstrādā Aģentūras stratēģiju krāpšanas apkarošanai, kura ir samērīga ar krāpšanas risku, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi un secinājumus un ieteikumus, kas izriet no OLAF veiktajām izmeklēšanām, un iesniedz to Administratīvajai padomei apstiprināšanai.
2)
iekļauj šādu pantu:
“8.a pants
Darba programmas un gada ziņojums
1. Aģentūras daudzgadu darba programmā, kas minēta 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir paredzētas darbības, kuras Aģentūra īstenos laikposmā, uz kuru attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantā paredzētā daudzgadu finanšu shēma, tostarp darbības, kas saistītas ar starptautiskajām attiecībām un komunikāciju, par kurām tā ir atbildīga. Minētajā programmā ir noteikta vispārējā stratēģiskā plānošana, tostarp mērķi, atskaites punkti, gaidāmie rezultāti un snieguma rādītāji, un resursu plānošana, tostarp to cilvēkresursu un finanšu resursu, kas piesaistīti katrai darbībai. Tajā ņem vērā šīs regulas 26. pantā minētos novērtējumus un revīzijas. Informācijas nolūkā daudzgadu darba programmā tiek iekļauts arī apraksts par to, kā notiek to uzdevumu nodošana, ko Aģentūrai uzticējusi veikt Komisija, tostarp programmu pārvaldības uzdevumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 2. punktā.
2. Gada darba programmu, kas minēta šīs regulas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā, izstrādā, pamatojoties uz daudzgadu darba programmu. Tajā paredzētas darbības, kuras Aģentūrai jāīsteno nākamā gada laikā, tostarp darbības, kas saistītas ar starptautiskajām attiecībām un komunikāciju, par kurām tā ir atbildīga. Gada darba programmā ietver sīki izstrādātus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp izpildes rādītājus. Tajā skaidri norāda uzdevumus, kuri ir pievienoti, mainīti vai svītroti salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu un izmaiņas izpildes rādītājos un to mērķu vērtībās. Programmā tiek noteikti arī cilvēkresursi un finanšu resursi, kas piesaistīti katrai darbībai. Informācijas nolūkā tajā iekļauj uzdevumus, ko Komisija vajadzības gadījumā ir uzticējusi veikt Aģentūrai, pamatojoties uz deleģēšanas nolīgumu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 2. punktu.
3. Izpilddirektors pēc tam, kad Administratīvā padome apstiprinājusi daudzgadu un gada darba programmas, nosūta tās Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm un publicē to kopsavilkumu.
4. Šīs regulas 8. panta h) punktā minētajā gada ziņojumā iekļauj informāciju par:
a)
daudzgadu un gada darba programmu īstenošanu, tostarp izpildes rādītājiem;
b)
budžeta un personāla politikas plāna īstenošanu;
c)
Aģentūras pārvaldi un iekšējām kontroles sistēmām, un panākumiem, kas gūti, īstenojot Regulas (ES) Nr. 1285/2013 11. panta e) punktā minētās projektu pārvaldības sistēmas un paņēmienus;
d)
jebkuriem pasākumiem ar mērķi uzlabot Aģentūras ekoloģiskos raksturlielumus;
e)
iekšējās un ārējās revīzijas secinājumiem un turpmākiem pasākumiem pēc revīziju ieteikumiem un budžeta izpildes ieteikumiem;
f)
izpilddirektora ticamības deklarāciju.
Gada ziņojuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu.”;
3)
regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1285/2013 16. pantam, ja sistēmu izmantošana var ietekmēt Savienības vai dalībvalstu drošību, piemēro procedūras, kas norādītas Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP.”;
4)
regulas 10. un 11. pantu aizstāj ar šādiem:
“10. pants
Vispārējie principi
Šajā nodaļā minētās drošības akreditācijas darbības Eiropas GNSS sistēmām veic saskaņā ar šādiem principiem:
a)
drošības akreditācijas darbības veic un lēmumus pieņem saistībā ar kolektīvu atbildību par Savienības un dalībvalstu drošību;
b)
tiek pieliktas pūles lēmumus pieņemt ar konsensu;
c)
drošības akreditācijas darbības tiek veiktas, izmantojot riska novērtējuma un pārvaldības pieeju, apsverot riskus Eiropas GNSS sistēmu drošībai, kā arī ietekmi uz tādu pasākumu izmaksām vai grafiku, ar ko mazina risku, ņemot vērā mērķi nesamazināt sistēmu vispārējo drošības līmeni;
d)
drošības akreditācijas lēmumus sagatavo un pieņem speciālisti, kuriem ir pienācīga kvalifikācija sarežģītu sistēmu akreditācijas jomā, kuriem ir atbilstīgs drošības pielaides līmenis un kuri darbojas objektīvi;
e)
tiek pieliktas pūles, lai konsultētos ar visām attiecīgajām pusēm, kas ir ieinteresētas drošības jautājumos;
f)
visas ieinteresētās personas veic drošības akreditācijas darbības atbilstīgi drošības akreditācijas stratēģijai, neskarot Eiropas Komisijas uzdevumus, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1285/2013;
g)
drošības akreditācijas lēmumus atbilstīgi attiecīgajā drošības akreditācijas stratēģijā noteiktajam procesam pamato ar vietējiem drošības akreditācijas lēmumiem, ko pieņēmušas dalībvalstu attiecīgās valsts drošības akreditācijas iestādes;
h)
pastāvīgs, pārredzams un pilnībā izprotams pārraudzības process nodrošina, ka drošības riski saistībā ar Eiropas GNSS sistēmām ir zināmi, ka ir definēti drošības pasākumi nolūkā samazināt šos riskus līdz pieņemam līmenim, ņemot vērā Savienības un tās dalībvalstu drošības vajadzības un lai nodrošinātu programmu pareizu darbību, un ka minētos pasākumus piemēro atbilstīgi padziļinātas aizsardzības koncepcijai. Šādu pasākumu efektivitāti nepārtraukti izvērtē. Procesu saistībā ar drošības riska novērtējumu un pārvaldību veic kā atkārtotu procesu kopīgi ar programmās ieinteresētajām personām;
i)
drošības akreditācijas lēmumus pieņem pilnīgi neatkarīgi, tostarp no Komisijas un citām struktūrām, kas atbildīgas par programmu īstenošanu un pakalpojumu sniegšanu, kā arī neatkarīgi no Aģentūras izpilddirektora un Administratīvās padomes;
j)
drošības akreditācijas darbības veic, pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību pēc pienācīgas koordinācijas starp Komisiju un iestādēm, kas atbild par drošības noteikumu īstenošanu;
k)
visas ieinteresētās personas, kas piedalās programmu īstenošanā, apstrādā un aizsargā ES klasificēto informāciju saskaņā ar pamatprincipiem un minimālajiem standartiem, kas izklāstīti attiecīgajos Padomes un Komisijas drošības noteikumos par ES klasificētās informācijas aizsardzību.
11. pants
Drošības akreditācijas padome
1. Ar šo tiek izveidota Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padome (“Drošības akreditācijas padome”) nolūkā veikt šajā pantā uzskaitītos uzdevumus.
2. Drošības akreditācijas padome veic savus pienākumus, neskarot atbildību, ko tai uzticējusi Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013, jo īpaši saistībā ar drošības jautājumiem, un neskarot dalībvalstu kompetences saistībā ar drošības akreditāciju.
3. Kā drošības akreditācijas iestāde Drošības akreditācijas padome attiecībā uz Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditāciju ir atbildīga par to, lai:
a)
noteiktu un apstiprinātu drošības akreditācijas stratēģiju, kurā izklāsta:
i)
to darbību apmēru, kuras vajadzīgas, lai veiktu un uzturētu akreditāciju Eiropas GNSS sistēmām un to iespējamiem starpsavienojumiem ar citām sistēmām;
ii)
Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditācijas procesu tik sīkā izklāstā, kā to prasa aizsardzības līmenis, un skaidri norādot apstiprināšanas nosacījumus; minēto procesu veic saskaņā ar attiecīgajām prasībām, jo īpaši tām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1285/2013 13. pantā;
iii)
akreditācijas procesā iesaistīto attiecīgo ieinteresēto personu uzdevumus;
iv)
akreditācijas grafiku, kas atbilst programmu posmiem, jo īpaši attiecībā uz infrastruktūras izvietošanu, pakalpojuma sniegšanu un attīstību;
v)
tādas drošības akreditācijas principus attiecībā uz tīkliem, kas savienoti ar sistēmām, kas izveidotas saskaņā ar Galileo programmu, un šīm sistēmām pievienoto PRS aprīkojumu, kuru veiks dalībvalstu vienības, kurām ir kompetence drošības jautājumos;
b)
ieņemtu drošības akreditēšanas lēmumus, jo īpaši saistībā ar satelītu palaišanas apstiprināšanu, atļauju ekspluatēt sistēmas to dažādās konfigurācijās un attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem līdz brīdim, kad tiek saņemts signāls no kosmosa, un signāla no kosmosa saņemšanas brīdī, atļauju ekspluatēt zemes stacijas. Attiecībā uz tīkliem un ar sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, saistīto PRS aprīkojumu Drošības akreditācijas padome pieņem lēmumus vienīgi par atļauju struktūrām izstrādāt un ražot PRS uztvērējus vai PRS drošības moduļus, ņemot vērā padomus, ko sniedz valstu vienības, kas ir kompetentas drošības jautājumos, un vispārējos drošības riskus;
c)
izskatītu un, izņemot dokumentus, ko Komisija pieņems saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 13. pantu un Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 8. pantu, apstiprinātu visu dokumentāciju, kas saistīta ar drošības akreditāciju;
d)
savā kompetences jomā sniegtu padomu Komisijai, izstrādājot projektus Regulas (ES) Nr. 1285/2013 13. pantā un Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 8. pantā minētajiem tiesību aktiem, tostarp izstrādājot drošības darba procedūras (SecOps), un sniegtu paziņojumu ar noslēdzošo nostāju;
e)
izskatītu un apstiprinātu drošības riska novērtējumu, kas izstrādāts saskaņā ar 10. panta h) punktā minētajiem pārraudzības procesiem, ņemot vērā atbilstību šā punkta c) apakšpunktā minētajiem dokumentiem un dokumentiem, kuri izstrādāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 13. pantu un Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 8. pantu; sadarbotos ar Komisiju riska mazināšanas pasākumu noteikšanā;
f)
pārbaudītu drošības pasākumu īstenošanu saistībā ar Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditēšanu, veicot vai atbalstot drošības novērtējumus, pārbaudes vai izskatīšanu atbilstīgi šīs regulas 12. panta b) punktam;
g)
apstiprinātu tādu produktu un pasākumu, ar kuriem aizsargā pret elektronisku noklausīšanos (TEMPEST), un tādu apstiprinātu kriptogrāfijas produktu atlasi, ko izmanto, lai nodrošinātu Eiropas GNSS sistēmu drošību;
h)
apstiprinātu Eiropas GNSS sistēmu starpsavienojumus ar citām sistēmām vai attiecīgā gadījumā piedalītos to apstiprināšanā kopā ar atbilstīgu vienību, kas ir kompetenta drošības jautājumos;
i)
ar attiecīgo dalībvalsti vienotos par 12. panta c) punktā minēto piekļuves kontroles standartu;
j)
pamatojoties uz šā panta 11. punktā minētajiem apdraudējuma ziņojumiem, attiecībā uz konkrētu drošības akreditācijas lēmumu informētu Komisiju par tās veikto riska novērtējumu un sniegtu Komisijai ieteikumus par iespējām novērst atlikušos apdraudējumus;
k)
ciešā sadarbībā ar Komisiju pēc īpaša Padomes pieprasījuma palīdzētu Padomei īstenot Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP;
l)
veiktu konsultācijas, kas nepieciešamas šo uzdevumu izpildei.
4. Drošības akreditācijas padome pilda arī šādus uzdevumus:
a)
sagatavo un apstiprina 8.a panta 1. punktā minētās daudzgadu darba programmas daļu, kura attiecas uz operatīvajām darbībām, kas izriet no šīs nodaļas, un uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas nepieciešami minēto darbību izpildei, un laikus iesniedz to Administratīvajai padomei, lai šī daļa tiktu iekļauta daudzgadu darba programmā;
b)
sagatavo un apstiprina 8.a panta 2. punktā minētās gada darba programmas daļu, kura attiecas uz operatīvajām darbībām, kas izriet no šīs nodaļas, un uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas nepieciešami minēto darbību izpildei, un laikus iesniedz to Administratīvajai padomei, lai šī daļa tiktu iekļauta gada darba programmā;
c)
sagatavo un apstiprina 6. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētā gada ziņojuma daļu, kas attiecas uz Aģentūras darbībām un plāniem, kas izriet no šīs nodaļas, kā arī uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas nepieciešami minēto darbību un plānu izpildei, un laikus iesniedz to Administratīvajai padomei, lai šī daļa tiktu iekļauta gada ziņojumā;
d)
pieņem un publicē savu reglamentu.
5. Komisija pastāvīgi informē Drošības akreditācijas padomi par to, kā Drošības akreditācijas padomes paredzētie lēmumi ietekmētu programmu pareizu izpildi, un par atlikušo apdraudējumu novēršanas plānu īstenošanu. Drošības akreditācijas padome ņem vērā ikvienu šādu Komisijas atzinumu.
6. Drošības akreditācijas padomes lēmumi tiek adresēti Komisijai.
7. Drošības akreditācijas padomē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, Komisijas pārstāvis un AP pārstāvis. Dalībvalstis, Komisija un AP cenšas ierobežot savu pārstāvju rotāciju Drošības akreditācijas padomē. Drošības akreditācijas padomes locekļu amata pilnvaru laiks ir četri gadi, un tas ir atjaunināms. EKA pārstāvi aicina piedalīties Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs novērotāja statusā. Izņēmuma kārtā trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvji var tikt aicināti piedalīties sanāksmēs kā novērotāji, ja tiek izskatītas lietas, kas tieši skar trešās valstis vai starptautiskās organizācijas. Šāda trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju dalība un šīs dalības nosacījumi tiek noteikti 23. panta 1. punktā minētajos nolīgumos un atbilst Drošības akreditācijas padomes reglamentam.
8. Drošības akreditācijas padome no sava vidus ieceļ priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ar divu trešdaļu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski ieņem priekšsēdētāja vietu, ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus.
Drošības akreditācijas padome ir tiesīga atlaist priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai viņus abus. Lēmumu par atlaišanu pieņem ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu.
Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru laiks ir divi gadi, un tas ir atjaunināms vienu reizi. Katras personas amata pilnvaru laiks beidzas, ja tā zaudē savu Drošības akreditācijas padomes locekļa statusu.
9. Drošības akreditācijas padomes rīcībā ir visi nepieciešamie cilvēkresursi un materiālie resursi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstīgas administratīva atbalsta funkcijas un lai kopā ar 11. punktā minētajām struktūrām tā varētu neatkarīgi veikt savus uzdevumus - jo īpaši izskatot lietas, uzsākot drošības procedūras un pārraugot to īstenošanu un veicot sistēmas drošības auditu, gatavojot lēmumus un organizējot sanāksmes. Tāpat tai ir piekļuve visai Aģentūras rīcībā esošajai informācijai, kas nepieciešama tās uzdevumu izpildei, neskarot 10. panta i) punktā minētos autonomijas un neatkarības principus.
10. Drošības akreditācijas padome un tās rīcībā nodotais Aģentūras personāls darbu veic tādā veidā, kas garantē autonomiju un neatkarību no citām Aģentūras darbībām, it īpaši operatīvajām darbībām, kas saistītas ar sistēmu ekspluatāciju, atbilstīgi programmas mērķiem. Lai to panāktu, Aģentūrā izveido efektīvu organizatorisko sadalījumu starp darbiniekiem, kas ir iesaistīti no šīs nodaļas izrietošajās darbībās, un pārējiem Aģentūras darbiniekiem. Drošības akreditācijas padome nekavējoties informē izpilddirektoru, Administratīvo padomi un Komisiju par apstākļiem, kas vārētu ierobežot tās autonomiju un neatkarību. Ja risinājumu nevar atrast Aģentūrā, Komisija izskata šo situāciju, apspriežoties ar attiecīgām pusēm. Pamatojoties uz minētās izskatīšanas rezultātu, Komisija paredz atbilstošus riska mazināšanas pasākumus, kas jāīsteno Aģentūrai, un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
11. Drošības akreditācijas padome izveido īpašas tai pakļautas struktūras konkrētu jautājumu risināšanai saskaņā ar padomes rīkojumiem. Nodrošinot darba nepieciešamo nepārtrauktību, tā jo īpaši izveido grupu, kas veic drošības analīzes izskatīšanu un pārbaudes, lai sagatavotu attiecīgus apdraudējumu ziņojumus, kas palīdzētu Drošības akreditācijas padomei sagatavot tās lēmumus. Drošības akreditācijas padome var izveidot un atlaist ekspertu grupas, kas palīdz minētās grupas darbā.
12. Neskarot dalībvalstu kompetenci un aģentūras uzdevumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, Galileo programmas izvēršanas posmā izveido dalībvalstu ekspertu grupu, kas atrodas Drošības akreditācijas padomes uzraudzībā un veic kriptogrāfijas izplatīšanas iestādes (CDA) pienākumus saistībā ar ES kriptogrāfiskā materiāla pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz:
i)
lidojumu kodu un citu tādu kodu pārvaldīšanu, kas vajadzīgi, lai darbotos saskaņā ar Galileo programmu izveidotā sistēma;
ii)
tādu procedūru izveides un izpildes apstiprināšanu, ko izmanto PRS kodu uzskaitīšanai, drošai apstrādei, glabāšanai un izplatīšanai.
13. Ja nevar panākt konsensu saskaņā ar šīs regulas 10. pantā minētajiem vispārējiem principiem, Drošības akreditācijas padome savus lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 16. pantā, un neskarot šīs regulas 9. pantu. Komisijas pārstāvis un AP pārstāvis balsojumā nepiedalās. Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs Drošības akreditācijas padomes vārdā paraksta tās pieņemtos lēmumus.
14. Komisija bez nepamatotas kavēšanās informē Eiropas Parlamentu un Padomi par drošības akreditācijas lēmumu pieņemšanas ietekmi uz programmu pienācīgu izpildi. Ja Komisija uzskata, ka Drošības akreditācijas padomes lēmums var būtiski ietekmēt programmu pareizu īstenošanu, piemēram, saistībā ar izmaksām, grafiku vai izpildi, tā nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
15. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes viedokli, ko dara zināmu viena mēneša laikā, Komisija var pieņemt jebkādus piemērotus pasākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013.
16. Administratīvo padomi periodiski informē par Drošības akreditācijas padomes darba virzību.
17. Drošības akreditācijas padomes darba grafikā ņem vērā gada darba programmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1285/2013 27. pantā.”;
5)
iekļauj šādu pantu:
“11.a pants
Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētāja uzdevumi
1. Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs pilda šādus uzdevumus:
a)
Drošības akreditācijas padomes vadībā pārvalda drošības akreditācijas darbības;
b)
Drošības akreditācijas padomes uzraudzībā īsteno tās Aģentūras daudzgadu un gada darba programmu daļas, kas izriet no šīs nodaļas;
c)
sadarbojas ar izpilddirektoru, lai palīdzētu izveidot 13. panta 3. punktā minēto štatu saraksta projektu, un ar Aģentūras organizatoriskajām struktūrām;
d)
sagatavo daļu no 8. panta g) punktā minētā progresa ziņojuma par operatīvajām darbībām, kas izriet no šīs nodaļas, un laikus iesniedz to Drošības akreditācijas padomei un izpilddirektoram, lai šo daļu varētu iekļaut progresa ziņojumā;
e)
sagatavo daļu no attiecīgi 8. panta h) un r) punktā minētā gada ziņojuma un rīcības plāna par operatīvajām darbībām, kas izriet no šīs nodaļas, un laikus iesniedz šo daļu izpilddirektoram;
f)
pārstāv Aģentūru darbībās un lēmumos, kas izriet no šīs nodaļas;
g)
attiecībā uz Aģentūras darbiniekiem, kas ir iesaistīti darbībās, kuras izriet no šīs nodaļas, īsteno pilnvaras, kas noteiktas 6. panta 3. punkta pirmajā daļā un kas priekšsēdētājam ir piešķirtas atbilstoši 6. panta 3. punkta ceturtajai daļai.
2. Attiecībā uz darbībām, kas izriet no šīs nodaļas, Eiropas Parlaments un Padome var aicināt Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētāju ierasties uz viedokļu apmaiņu par Aģentūras darbu un plāniem, tostarp par daudzgadu un gada darba programmām.”;
6)
regulas 12. panta b) punktu aizstāj ar šādu:
“b)
ļauj Drošības akreditācijas padomes ieceltām atbilstīgi pilnvarotām personām ar valsts vienību, kas ir kompetentas drošības jautājumos, piekrišanu un viņu pakļautībā piekļūt visai informācijai un objektiem un/vai vietām, kas saistītas ar to sistēmu drošību, kas ir viņu jurisdikcijā, saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem un nediskriminējot pēc dalībvalstu valstspiederīgo valstspiederības, tostarp drošības revīziju un pārbaužu vajadzībām, kā par to nolēmusi Drošības akreditācijas padome, un 10. panta h) punktā minētā drošības riska pārraudzības procesa vajadzībām. Minētās revīzijas un pārbaudes tiek veiktas saskaņā ar šādiem principiem:
i)
tiek uzsvērts, cik svarīga ir drošība un iedarbīga riska pārvaldība pārbaudāmajās vienībās;
ii)
konkrētos gadījumos tiek ieteikti pretpasākumi, lai mazinātu sekas, ko radījusi klasificētas informācijas konfidencialitātes, integritātes vai piekļuves režīma neievērošana”;
7)
regulas 13. pantu groza šādi:
a)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Izpilddirektors, ar Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētāju cieši saskaņojot darbības, kas izriet no III nodaļas, sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, skaidri norādot dalījumu starp tiem tāmes projekta elementiem, kas attiecas uz drošības akreditācijas darbībām, un pārējām Aģentūras darbībām. Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs par minēto projektu var rakstīt paziņojumu, un izpilddirektors gan tāmes projektu, gan minēto paziņojumu nosūta Administratīvajai padomei un Drošības akreditācijas padomei kopā ar štatu saraksta projektu.”;
b)
panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:
“5. Ņemot par pamatu ieņēmumu un izdevumu provizorisku tāmes projektu, Administratīvā padome, ar Drošības akreditācijas padomi cieši saskaņojot darbības, kas izriet no III nodaļas, katru gadu sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam.
6. Administratīvā padome šo tāmi, kas ietver štatu saraksta projektu un provizorisko gada darba programmu, līdz 31. martam nosūta Komisijai un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ar kurām Savienība ir noslēgusi nolīgumus saskaņā ar 23. panta 1. punktu.”;
8)
regulas 14. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
“10. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, ko tā pieņēmusi ar kvalificētu balsu vairākumu, pirms N + 2. gada 30. aprīļa izpilddirektoram dod N gada budžeta izpildes apstiprinājumu, izņemot to budžeta īstenošanas daļu, kas attiecas uz uzdevumiem, kuri attiecīgā gadījumā uzticēti Aģentūrai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. panta 2. punktu, un kurai piemēro procedūru, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (18) 164. un 165. pantā.
9)
iekļauj šādu nodaļu:
“IVa NODAĻA
CILVĒKRESURSI
15.a pants
Personāls
1. Uz Aģentūras darbiniekiem attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi, Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, ko Savienības iestādes kopīgi pieņēmušas Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības piemērošanai.
2. Aģentūras personāls sastāv no darbiniekiem, kurus Aģentūra ir pieņēmusi darbā, lai pildītu savus uzdevumus. Viņiem ir drošības pielaides, kas atbilst tās pakāpes klasificētajai informācijai, kuru viņi izskata.
3. Aģentūras iekšējie noteikumi, tādi kā Administratīvās padomes reglaments, Drošības akreditācijas padomes reglaments, Aģentūrai piemērojamie finanšu noteikumi, Civildienesta noteikumu piemērošanas noteikumi un dokumentu piekļuves noteikumi, garantē darbinieku, kuri īsteno drošības akreditācijas darbības, autonomiju un neatkarību no darbiniekiem, kuri īsteno citas Aģentūras darbības, atbilstoši 10. panta i) punktam.
15.b pants
Izpilddirektora iecelšana un amata pilnvaru laiks
1. Izpilddirektoru pieņem darbā kā Aģentūras pagaidu darbinieku saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktu.
2. Izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi attiecīgajās jomās un izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta, - pirms tam notiek atklāts konkurss, ko rīko pēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai citur publicēta aicinājuma pieteikties.
Administratīvās padomes izvēlēto kandidātu var tiklīdz iespējams aicināt sniegt paziņojumu Eiropas Parlamentam un atbildēt uz deputātu jautājumiem.
Lai noslēgtu līgumu ar izpilddirektoru, Aģentūru pārstāv Administratīvās padomes priekšsēdētājs.
Lēmumu par izpilddirektora iecelšanu Administratīvā padome pieņem ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu.
3. Izpilddirektora amata pilnvaru laiks ir pieci gadi. Šā amatu pilnvaru laika beigās Komisija veic izpilddirektora darbības izvērtējumu, ņemot vērā Aģentūras nākotnes uzdevumus un problēmas.
Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā pirmajā daļā minēto izvērtējumu, Administratīvā padome var vienu reizi pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru laiku ne vairāk kā uz četriem gadiem.
Lēmumu par izpilddirektora amata pilnvaru laika pagarināšanu pieņem ar divu trešdaļu Administratīvā padomes locekļu balsu vairākumu.
Izpilddirektors, kura amata pilnvaru laiks ir pagarināts, nedrīkst pēc tam piedalīties atlases procedūrā, kas attiecas uz šo amata vietu.
Administratīvā padome informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru laiku. Pirms šādas pilnvaru laika pagarināšanas izpilddirektoru var uzaicināt sniegt paziņojumu attiecīgajās Eiropas Parlamenta komitejās un atbildēt uz deputātu jautājumiem.
4. Izpilddirektoru no amata var atcelt Administratīvā padome, pamatojoties uz priekšlikumu, ko izteikusi Komisija vai trešdaļa Administratīvās padomes locekļu, ar lēmumu, kas pieņemts ar divu trešdaļu Administratīvās padomes locekļu balsu vairākumu.
5. Eiropas Parlaments un Padome var aicināt izpilddirektoru ierasties uz viedokļu apmaiņu par Aģentūras darbu un plāniem, tostarp par daudzgadu un gada darba programmu. Minētajā viedokļu apmaiņā netiek skatīti jautājumi par drošības akreditācijas darbībām, kas izriet no III nodaļas.
15.c pants
Valstu norīkotie eksperti
Aģentūra var arī izmantot valstu ekspertus. Šādiem ekspertiem ir drošības pielaides, kas atbilst tās pakāpes klasificētajai informācijai, kuru viņi izskata. Uz šādiem darbiniekiem neattiecas Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.”;
10)
regulas 16. un 17. pantu aizstāj ar šādiem:
“16. pants
Krāpšanas novēršana
1. Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkuras citas nelikumīgas darbības, Aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (19). Šai nolūkā Aģentūra pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (20), un pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami Aģentūras personālam un norīkotajiem valsts ekspertiem, šim nolūkam izmantojot lēmuma paraugu, kas sniegts minētā nolīguma pielikumā.
2. Revīzijas palātai, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem vai veicot pārbaudes uz vietas, ir tiesības pārbaudīt Aģentūras finansējuma saņēmējus, kā arī līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ar Aģentūras starpniecību ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
3. Attiecībā uz Aģentūras piešķirtajām dotācijām vai noslēgtajiem līgumiem OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp kontroles un pārbaudes uz vietas atbilstoši Regulai (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Padomes Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (21), lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas prettiesiskas darbības, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm.
4. Neskarot šā panta 1., 2. un 3. punktu, Aģentūras sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm vai ar starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos, ko Aģentūra noslēgusi ar trešām personām, un visos Aģentūras pieņemtajos finansēšanas lēmumos ir iekļauti noteikumi, kuros nepārprotami ir noteiktas Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas pārbaudes un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgajām kompetencēm.
17. pants
Privilēģijas un imunitāte
Uz Aģentūru un tās darbiniekiem, kas minēti 15.a pantā, attiecas Protokols Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.
11)
regulas 18. pantu svītro;
12)
regulas 22. un 23. pantu aizstāj ar šādiem:
“22. pants
Drošības noteikumi par klasificētas vai sensitīvas informācijas aizsardzību
1. Attiecībā uz ES klasificētās informācijas aizsardzību Aģentūra piemēro Komisijas drošības noteikumus.
2. Aģentūra savos iekšējos noteikumos var paredzēt nosacījumus neklasificētas, bet sensitīvas informācijas apstrādei. Ar šādiem noteikumiem cita starpā reglamentē tās apmaiņu, apstrādi un glabāšanu.
22.a pants
Interešu konflikts
1. Administratīvās padomes un Drošības akreditācijas padomes locekļi, izpilddirektors, kā arī valstu norīkotie eksperti un novērotāji iesniedz saistību deklarāciju un interešu deklarāciju, kurā ir norādīts, vai pastāv vai arī nepastāv kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību. Minētās deklarācijas ir precīzas un pilnīgas. Tās iesniedz rakstiski, sākot pildīt amata pienākumus, un tās ik gadu atjaunina. Vajadzības gadījumā tās atjaunina, jo īpaši, ja attiecīgi ir mainījusies attiecīgo personu personīgā situācija.
2. Pirms katras sanāksmes, kurā viņi paredz piedalīties, Administratīvās padomes un Drošības akreditācijas padomes locekļi, izpilddirektors, kā arī valstu norīkotie eksperti un novērotāji un ārējie eksperti, kas piedalās ad hoc darba grupās, precīzi un pilnīgi deklarē, vai pastāv vai arī nepastāv kādas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību attiecībā uz jebkuriem darba kārtības punktiem, un atturas no dalības diskusijās un balsojumā par šādiem punktiem.
3. Administratīvā padome un Drošības akreditācijas padome savā iekšējā reglamentā paredz praktiskus noteikumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto interešu deklarācijas noteikumu un attiecībā uz interešu konflikta novēršanu un pārvaldību.
23. pants
Trešo valstu un starptautisko organizāciju dalība
1. Aģentūra ir pieejama trešo valstu un starptautisko organizāciju dalībai. Šāda dalība un tās nosacījumi tiek noteikti nolīgumā starp Savienību un attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā paredzēto procedūru.
2. Saskaņā ar šo nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem izstrādā praktisku kārtību, kādā veidā trešās valstis vai starptautiskās organizācijas piedalās Aģentūras darbā, tostarp kārtību šo valstu dalībai Aģentūras iniciatīvās, finanšu iemaksās un personāla sastāvā.
23.a pants
Kopīgu publisko iepirkumu īstenošana ar dalībvalstīm
Lai pildītu savus uzdevumus, Aģentūrai ir atļauts līguma slēgšanas tiesības piešķirt kopā ar dalībvalstīm saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (22).
13)
regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:
“26. pants
Pārskatīšana, izvērtēšana un revīzija
1. Līdz 2016. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija novērtē Aģentūru, it īpaši attiecībā uz tās ietekmi, efektivitāti, pareizu darbību, darba metodēm, tās vajadzībām un tai uzticēto resursu izlietojumu. Izvērtēšanā jo īpaši vērtē iespējamas izmaiņas Aģentūras uzdevumu apjomā vai būtībā un to finanšu ietekmi. Tajā pievēršas tam, kā tiek piemērota Aģentūras politika attiecībā uz interešu konfliktu, un tajā arī tiek atspoguļoti apstākļi, kas varētu būt ierobežojuši Drošības akreditācijas padomes neatkarību un autonomiju.
2. Komisija ziņojumu par novērtējumu un savus secinājumus iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Aģentūras Administratīvajai padomei un Drošības akreditācijas padomei. Izvērtēšanas rezultāti tiek publiskoti.
3. Katrā otrajā izvērtēšanas reizē tiek veikta Aģentūras bilances pārbaude attiecībā uz tās mērķiem un uzdevumiem. Ja Komisija uzskata, ka Aģentūras pastāvēšana vairs neatbilst tai noteiktajiem mērķiem un uzdevumiem, tā vajadzības gadījumā var ierosināt atcelt šo regulu.
4. Pēc Administratīvās padomes vai Komisijas lūguma var veikt ārējas revīzijas par Aģentūras darbības rādītājiem.”
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2014. gada 16. aprīlī