РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 360/2014
(2014. gada 9. aprīlis),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) pabeigšanas ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tāda ferosilīcija (“FeSi”) importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90 un kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), Ēģiptē, Kazahstānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Krievijā (“galīgie antidempinga pasākumi”).
(2)
Pasākumus noteica kā procentuālo nodokli 31,2 % apmērā importam no ĶTR (izņemot Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) un Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., (29,0 %)), 18,0 % apmērā importam no Ēģiptes (izņemot Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %)), 33,9 % apmērā importam no Kazahstānas, 5,4 % apmērā importam no bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un 22,7 % apmērā importam no Krievijas (izņemot Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %)).
(3)
Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1297/2009 (3) atcēla antidempinga maksājumus, kas bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes FeSi importam tika noteikti ar Regulu (EK) Nr. 172/2008.
(4)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 30. novembrī saņēma pieprasījumu par daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, ko bija iesniedzis ražotājs eksportētājs no Krievijas - uzņēmums Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant - un tā saistītais uzņēmums Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (turpmāk kopā saukti “Krievijas grupa”). Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 60/2012 (4) beidza daļējo starpposma pārskatīšanu, pamatojoties uz nepietiekamiem pierādījumiem par apstākļu maiņas ilglaicīgumu. Proti, Krievijas grupa nebija pierādījusi, ka tās cenu noteikšanas prakse ir uzskatāma par ilglaicīgu. Tāpēc Krievijas grupai sākotnējā izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība netika grozīta. Krievijas grupas piedāvātās saistības tika noraidītas šo pašu iemeslu dēļ.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(5)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2012. gada 28. novembrī saņēma pieprasījumu par minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Euroalliages (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā FeSi ražošanas apjoma.
(6)
Pieprasījums attiecās uz šādām divām valstīm: ĶTR un Krievija.
(7)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(8)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 28. februārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(9)
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(10)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus ĶTR un Krievijā, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētāju valstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(11)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(12)
Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(13)
Ņemot vērā, ka tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju un pauda savu vēlmi sadarboties ar Komisiju, attiecībā uz ĶTR eksportētājiem ražotājiem tika nolemts neveidot izlasi. Pēc anketas jautājumu saņemšanas ražotājs eksportētājs nolēma turpmāk nesadarboties. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR.
(14)
Krievijas gadījumā visi zināmie Krievijas ražotāji, proti, Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK un Krievijas grupa, tika aicināti sadarboties izmeklēšanā. Tikai Krievijas grupa sadarbojās ar Komisiju pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā.
(15)
No nesaistītajiem importētājiem netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Savienībā.
(16)
Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza seši no septiņiem zināmajiem FeSi ražotājiem Savienībā. Ņemot vērā samērā nelielo Savienības ražotāju skaitu, pārskatīšanas izmeklēšanā netika paredzēta atlase.
(17)
Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madride, Spānija,
Ferropem - Šamberī, Francija,
HUTA LAZISKA S.A. - Laziška Gorne, Polija,
OFZ a.s. - Istebne, Slovākija,
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slovēnija,
VARGON ALLOYS A.B. - Vargēna, Zviedrija;
b)
lietotāji Savienībā:
Aperam SA - Luksemburga,
Ugitech - Užīna, Francija;
c)
ražotājs eksportētājs Krievijā:
Krievijas grupa:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (“JSC CHEMK”) - Čeļabinksa, Krievija,
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (“JSC KF”) - Novokuzņecka, Krievija,
RFA International LP (“RFAI”) - Mišavaka, ASV;
d)
ražotāji analogajā valstī:
Elkem ASA - Oslo, Norvēģija,
FESIL Rana Metall AS - Tronheima, Norvēģija,
Finnfjord AS - Finsnesa, Norvēģija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(18)
Attiecīgais ražojums ir ferosilīcijs, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90 un kā izcelsme ir ĶTR un Krievijā.
(19)
FeSi ražo elektriskā loka krāsnīs, reducējot kvarcu ar oglekli saturošu ražojumu palīdzību. Tas ir energoietilpīgs process. FeSi pārdod gabalu, graudu vai pulvera veidā, un tam var būt atšķirīga kvalitāte atkarībā no silīcija un piemaisījumu (piemēram, alumīnija) satura. FeSi ar silīcija saturu 70 % un vairāk tiek uzskatīts par augstas tīrības pakāpes ražojumu. Ja silīcija sastāvs pārsniedz 55 % un ir mazāks par 70 %, tas ir vidējas tīrības pakāpes ražojums, bet, ja silīcija saturs ir mazāks par 55 %, tas ir zemas tīrības pakāpes ražojums. Attiecīgo ražojumu galvenokārt izmanto kā dezoksidētāju un sakausējumu komponentu dzelzs un tērauda nozarē.
2. Līdzīgais ražojums
(20)
Tika konstatēts, ka FeSi, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un FeSi, ko ražo un pārdod Norvēģijā (“analogajā valstī”) - tā kā ĶTR ir valsts, kurā nav tirgus ekonomikas un kura netika ņemta vērā šīs izmeklēšanas gaitā - un Krievijā, ir tādas pašas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un galvenie izmantošanas veidi kā FeSi, ko ražo ĶTR un Krievijā un pārdod eksportam uz Savienību. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pēc esošo pasākumu termiņa beigām dempings no abām attiecīgajām valstīm varētu turpināties vai atkārtoties.
IMPORTS NO ĶTR
1. Iepriekšējas piezīmes
(22)
Kā minēts iepriekš 13. apsvērumā, ražotāji eksportētāji no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi, ņemot vērā sadarbības trūkumu no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kopējās analīzes, tostarp dempinga aprēķina, pamatā ir pieejamie fakti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
(23)
Tāpēc dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat dati un Ķīnas eksporta dati) un citu publiski pieejamu informāciju.
(24)
Sadarbības trūkums ietekmēja dažādo ražojumu veidu normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu. Kā paskaidrots turpmāk 30. apsvērumā, tika uzskatīts par lietderīgu normālo vērtību un eksporta cenu noteikt globālā mērogā, proti, pamatojoties uz vienu atsevišķu ražojumu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
(25)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu gadījumos, kad apstākļi nebija mainījušies, tika pielietota sākotnējā izmeklēšanā dempinga noteikšanai izmantotā metodoloģija.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(26)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par Komisijas priekšlikumu Norvēģiju izmantot par trešo valsti ar tirgus ekonomiku, lai attiecībā uz ĶTR noteiktu normālo vērtību. Norvēģija tika izmantota par analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā no nevienas personas par šo aspektu netika saņemtas piezīmes, tika secināts, ka Norvēģija atkal būtu jāizvēlas par analogo valsti, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR.
(27)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Norvēģijas ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo no ĶTR eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai šis kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi.
(28)
Turklāt tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par parastā tirdzniecības apritē veiktu. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem PIP laikā rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū.
(29)
Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma PIP laikā.
2.2. Eksporta cenas noteikšana
(30)
Kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, ražotāji eksportētāji no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju.
(31)
No sākuma informācija par ražojuma, kas klasificēts ar iepriekš 18. apsvērumā minētajiem trīs KN kodiem (proti, izšķirot atšķirīgu kvalitāti), apjomu un importa cenām tika iegūta no Eurostat importa datubāzes. Ņemot vērā to, ka tika uzskatīts par lietderīgu noteikt vidējo eksporta cenu, par KN kodiem 7202 29 10 un 7202291090 iegūtie dati tika pielāgoti ar KN kodu 7202 21 00 klasificētā ražojuma silīcija saturam. Pārskatīšanas pieprasījumā tika ierosināts izmantot šo metodi, lai kopējo importa apjomu noteiktu, balstoties uz FeSi75 kvalitāti. Ar šiem trim KN kodiem klasificētā ražojuma apjoms un importa cenas tika apkopotas un svērtas, lai atspoguļotu vienu vidējo.
(32)
Visbeidzot, lai iegūtu EXW vērtību, šo vidējo importa cenu CIF līmenī koriģēja, atņemot jo īpaši transportēšanas izmaksas. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz samaksāto vai maksājamo cenu, kas uzrādīta Eurostat importa statistikā.
2.3. Salīdzinājums un korekcijas
(33)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Ņemot vērā sadarbības trūkumu no ražotājiem eksportētājiem Ķīnā, jo īpaši tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā muitas eksporta nodokļus, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā minētajiem datiem.
2.4. Dempings PIP laikā
(34)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, dempinga starpība, kas izteikta procentos no cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 165 %.
(35)
Tomēr ir jāatzīmē, ka attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms uz Savienību ir krasi samazinājies pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas un ka iepriekš minētā dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz ierobežota apjoma importu (proti, mazāk nekā 2 500 tonnas PIP laikā).
(36)
Tāpēc pilnīgas analīzes nolūkā tika izpētīta arī Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse trīs vissvarīgākajos ārpus Savienības esošajos tirgos, proti, Japānā, Dienvidkorejā un Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”).
(37)
Šajā nolūkā Ķīnas eksporta dati tika izmantoti, lai noteiktu cenas Ķīnas eksportam uz Japānu, Dienvidkoreju un ASV. Turklāt salīdzinājums ar iepriekš noteikto normālo vērtību liecināja, ka pastāv dempings, kas svārstās no 86 % līdz 92 % atkarībā no galamērķa valsts.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR
(38)
ĶTR ir pasaules lielākā FeSi ražotājvalsts. Tika aplēsts, ka PIP laikā ražošanas jauda bija 10-11 miljoni tonnu gadā. Līdz ar to ĶTR ražošanas nozare darbojās aptuveni 50 % apmērā no tās ražošanas jaudas. Tas nozīmē, ka pašreizējā neizmantotā jauda ir aptuveni 5,5 miljoni tonnu gadā, kas gandrīz septiņas reizes pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā. Neraugoties uz pašreizējo jaudas pārpalikumu un pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja norādīto informāciju, šķiet, ka ražošanas jauda ĶTR turpina palielināties, jo pašlaik tiek būvētas lielākas un efektīvākas krāsnis.
(39)
Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka patēriņa līmenis Ķīnas iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos būtiski palielinātos un tādējādi spētu absorbēt ražošanas pieaugumu, ja tiktu izmantota Ķīnas ražotāju rezerves jauda.
3.2. Savienības tirgus pievilcīgums
(40)
Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2008. gada februārī imports no ĶTR pastāvīgi samazinājās un kļuva pavisam neliels - mazāk nekā 1 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Pēc tam, kad imports 2007. gadā bija sasniedzis augstāko līmeni aptuveni 330 400 tonnu apmērā, 2012. gadā tas samazinājās līdz mazāk nekā 2 500 tonnām. Tomēr, pamatojoties uz novēroto cenu līmeni, ES FeSi tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas eksportam.
(41)
Kā minēts iepriekš, ĶTR ir ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas norāda uz to, ka pastāv spēcīgs stimuls atrast alternatīvus tirgus, kuri varētu absorbēt šo neizmantoto ražošanas jaudu. Tomēr, ņemot vērā vairākus Ķīnas valdības noteiktus eksporta ierobežojumus (proti, eksporta nodoklis 25 % apmērā, neatmaksājams PVN 17 % apmērā un eksporta licences), kopējais Ķīnas eksports ir krities no augstākā rādītāja 1,5 miljoni tonnu 2007. gadā līdz 0,4 miljoniem tonnu 2009. gadā. Tomēr no 2010. gada atkal bija vērojams kopējā eksporta pieaugums - eksporta apjoms palielinājās līdz 0,8 miljoniem tonnu, un attiecībā uz 2013. gadu tas tika lēsts 0,7 miljonu tonnu apmērā. Jaunākie dati norāda uz stabilu eksporta līmeni, kura apjoms ir lielāks par kopējo patēriņu Savienībā.
(42)
Neraugoties uz minētajiem eksporta ierobežojumiem, Ķīnas ražotāji ievērojamu apjomu FeSi eksportēja uz pasaules tirgiem, kuros netika piemēroti importa ierobežojumi (proti, Japānu, Dienvidkoreju un ASV).
(43)
Pirmajā brīdī šķiet, ka Āzijas tirgus varētu būt alternatīva, lai absorbētu daļu no Ķīnas ražošanas pārpalikuma. Tomēr saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja norādīto informāciju, nesenās norises minētajā tirgū var to padarīt mazāk pievilcīgu Ķīnas eksportam.
(44)
Patiesi, Āzijas tirgu nopietni ietekmēs tas, ka Malaizijā ražošanu sāks divas jaunas ferosilīcija rūpnīcas (Pertama Ferroalloys un Sarawak Ferroalloys). Tiek lēsts, ka no 2014. gada Malaizijā saražotā ferosilīcija apjoms gadā palielināsies par 420 000 tonnām un tiks pārdots uz kaimiņvalstīm Dienvidaustrumāzijā, jo īpaši uz Japānu, kurai vajadzīgas 600 000 tonnas ferosilīcija gadā. Malaizijas ražošanas iekārtu saražotais apjoms negatīvi ietekmēs Ķīnas eksportu uz Dienvidaustrumāziju. Turklāt Japānas tērauda ražotāji un Dienvidkorejas tērauda rūpnīcas jau ir noslēgušas nolīgumus par to, ka no jaunajiem ražotājiem Malaizijā ik gadu tiks pirkts ievērojams daudzums ferosilīcija, tādējādi Ķīnas eksportam būs grūtāk iekļūt tirgū.
(45)
Piezīmēs par informācijas izpaušanu ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Malaizijas ražošanas apjoms ir novērtēts par augstu. Pēc pārbaudes šis komentārs tika atzīts par pamatotu, un tāpēc rādītāji par Malaizijas ražošanas apjomu tika laboti uz aptuveni 370 000 tonnām.
(46)
Tāpēc gaidāms, ka Malaizijas papildu ražošanas apjoms palielinās konkurenci šajā jau tā piesātinātajā tirgū, kurā ĶTR un Krievijai pašreiz ir ievērojama tirgus daļa.
(47)
Tas, ka PIP laikā Savienības tirgū bija mazāk Ķīnas ražojumu, galvenokārt ir skaidrojams ar iepriekš 41. apsvērumā minētajiem Ķīnas valdības noteiktajiem eksporta ierobežojumiem.
(48)
Arī cenas ES tirgū varētu kalpot kā pievilcīga iespēja absorbēt Ķīnas ražotāju jaudas pārpalikumu. Patiesi, 2012. gadā vidējā tirgus cena Savienībā bija vismaz tikpat augsta kā Ķīnas ražotāju eksporta cenas galvenajās galamērķa valstīs (Japānu, Dienvidkoreju un ASV), kas vēl vairāk izceļ Savienības tirgus pievilcību situācijā, kad pārdošana uz citiem galamērķiem kļūst sarežģītāka.
(49)
Tādēļ var secināt, ka Eiropas tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaulē, joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(50)
Pieejamā neizmantotā jauda ĶTR un salīdzinoši pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt, ka pastāv risks, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.
(51)
Ņemot vērā pašreizējo un nākotnē iespējamo neizmantoto jaudu ĶTR un to, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē, kā arī Dienvidaustrumāzijā paredzamo spiedienu attiecībā uz Ķīnas eksportu, var secināt, ka tad, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, ĶTR eksportētāji, visticamāk, palielinātu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.
IMPORTS NO KRIEVIJAS
1. Iepriekšējas piezīmes
(52)
Kā minēts iepriekš 14. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viena ražotāju grupa. Tomēr tika konstatēts, ka Krievijas grupa veido ievērojamu daļu no kopējā ražošanas apjoma Krievijā, t. i., aptuveni 78 % no Krievijas kopējā FeSi ražošanas apjoma un lielāko daļu uz Savienību importētā Krievijas izcelsmes FeSi. Tādēļ tika uzskatīts, ka ir jāizmanto Krievijas grupas sniegtā informācija, kas apkopota no citiem avotiem, piemēram, pārskatīšanas pieprasījuma un pieejamās importa tirdzniecības statistikas (no Eurostat), lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.
(53)
Dempinga starpības aprēķināšanai - tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā - Krievijas uzņēmumi JSC CHEMK un JSC KF, kas ietilpst Krievijas grupā, tiek uzskatīti par savstarpēji saistītiem Muitas kodeksa 143. panta (7) nozīmē. Tādēļ attiecībā uz visu grupu kopumā tika aprēķināta atsevišķa dempinga starpība, izmantojot turpmāk aprakstīto metodoloģiju. Pirms noteikt vidējo svērto dempinga starpību visai grupai kopumā, dempinga apjomu aprēķināja katram atsevišķajam ražotājam eksportētājam. Jānorāda, ka šī metodoloģija atšķīrās no sākotnējā izmeklēšanā piemērotās metodoloģijas, saskaņā ar kuru dempingu aprēķināja, summējot ražošanas vienību datus par ražošanu un pārdošanu. Atšķirīgā metodoloģija tika izmantota pabeigtajā starpposma pārskatīšanā. Apstākļu maiņa, kas lika mainīt metodoloģiju, bija grupas korporatīvās struktūras pārmaiņas, dodot iespēju šajā grupā identificēt atsevišķo ražotāju pārdošanas apjomu un ražošanu.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai sadarbībā iesaistīto ražotāju līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai šis kopējais pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību.
(55)
Tika arī pārbaudīts, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkos. Šīs pārbaudes tika veiktas attiecībā uz ražojumu veidiem, ko ražotājs eksportētājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un par ko tika konstatēts, ka tie ir tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdota ražojuma veidu. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja kopējais minētā ražojuma veida apjoms, ko ražotājs eksportētājs pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, bija vismaz 5 % no kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma.
(56)
Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai ražojumu veidu pārdošanu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikta parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, katram eksportētajam ražojuma veidam nosakot PIP laikā neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū.
(57)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no minētā ražojuma veida pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un šā veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību neatkarīgi no tā, vai minētā pārdošana ir vai nav bijusi rentabla.
(58)
Ja šā ražojuma veida rentabli pārdotais apjoms bija 80 % vai mazāk no šā veida kopējā pārdotā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto cenu vienīgi rentabli pārdotajam apjomam PIP laikā.
(59)
Ja konkrētā veida ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots un ja pārdošanas apjoms nebija pietiekami liels, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(60)
Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika noteikti, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, vai pamatojoties uz pieejamiem faktiem.
2.2. Eksporta cenas noteikšana
(61)
PIP laikā Krievijas grupa pārdošanu eksportam uz Savienību veica, izmantojot grupas saistīto uzņēmumu RFAI (saistītais importētājs), kas pildīja visas importa funkcijas saistībā ar precēm, kuras nonāca brīvā apritē Savienībā, proti, saistītā importētāja funkcijas.
(62)
Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām importētos ražojumus pirmo reizi tālākpārdeva neatkarīgam pircējam, tās attiecīgi koriģējot attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās importēšanas un tālākpārdošanas procesā, kā arī ietverot saprātīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normu. Šajā nolūkā izmantoja faktisko tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu procentuālo attiecību un - ja no neatkarīgiem importētājiem nebija pieejama jauna informācija par uzkrāto peļņu - to pašu peļņas likmi kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, 6 %.
(63)
Krievijas grupa apgalvoja, ka RFAI būtu jāuzskata par daļu no vienas saimnieciskās vienības, jo abus uzņēmumus kontrolē un pārvalda vienas un tās pašas personas un tie darbojas kā viena saimnieciskā vienība. Tāpēc, nosakot eksporta cenas, nebūtu jāatskaita RFAI tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa.
(64)
Tas, vai Krievijas grupas un RFAI savstarpējā saistība izpaudās vienas saimnieciskās vienības veidā, nav būtiski saistībā ar 2. panta 9. punktā noteikto korekciju attiecībā uz eksporta cenas aprēķināšanu.
(65)
Tāpēc, tā kā Krievijas grupa pārdošanu eksportam veica, izmantojot saistīto uzņēmumu (RFAI), eksporta cena bija jākoriģē, atskaitot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normu, kā skaidri noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(66)
Ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka pastāv viena saimnieciskā vienība un ka tas liedz veikt korekcijas attiecībā uz tirdzniecības, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tas arī apgalvoja, ka pat tad, ja korekcijas būtu pamatotas, aprēķinātajā eksporta cenā būtu jāietver tikai izmaksas, kas saistītas ar RFAI importu, un nebūtu jāietver visas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas, kuras saistītas ar vienas saimnieciskās vienības veikto eksportu. Visbeidzot, tas informēja, ka šajā gadījumā nepiekrīt konstatējumam par to, ka nepastāv viena saimnieciskā vienība.
(67)
Vienas saimnieciskās vienības pastāvēšanai nav nozīmes saistībā ar eksporta cenas noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam. Ja vien tiek izpildīti pamatregulas 2. panta 1. punktā un 2. panta 9. punktā minētie nosacījumi, kontroles vai integrācijas pakāpe ir mazsvarīga saistībā ar 2. panta 9. punktā minēto korekciju likumības novērtēšanu (8). Pamatregulas 2. panta 9. punktā noteikts, ka Komisijai dažos gadījumos ir jānosaka eksporta cena un jāpielāgo šī noteiktā eksporta cena vairākiem parametriem, tostarp gadījumos, kad personas “šķiet savstarpēji saistītas”. No pamatregulas 2. panta 9. punkta formulējuma ir skaidri saprotams, ka “korekciju veic” (Komisijas pievienots izcēlums). Komisija pārliecinājās, ka RFAI veic visas funkcijas, ko parasti veic saistītais importētājs Savienībā. RFAI tiešām ir cieši iesaistīts grupas starptautiskajā darbībā (atbalsts pircējiem, loģistika un piegāžu plānošana, ražošanas līdzekļu un galveno izejmateriālu iegāde u. c.). Tādējādi tika izpildīts nepieciešamais nosacījums attiecībā uz korekciju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojot veiktās korekcijas. Līdz ar to tiek secināts, ka veiktās korekcijas bija nepieciešamas, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu.
(68)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka no nolēmuma lietā Nikopolsky/Interpipe (9) izriet, ka gadījumā, ja eksportētājs un saistītais tirgotājs ir viena saimnieciskā vienība, eksporta cenas korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nav atļauta. Šis apgalvojums ir nepamatots. Minētais spriedums patiesi attiecas uz korekciju, kura saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veikta attiecībā uz nominālu komisijas maksu, ko saņem tirgotājs, kura funkcijas līdzinās to aģentu funkcijām, kas strādā par komisijas maksu. Līdz ar to šī judikatūra nav būtiska šajā gadījumā, kurā Šveices uzņēmums RFAI veic visas funkcijas, kuras parasti veic saistīts importētājs. Vienas saimnieciskās vienības pastāvēšanai nav tādas pašas ietekmes uz korekcijām atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam kā attiecībā uz apgalvojumā minētajām korekcijām atbilstīgi minētās regulas 2. panta 9. punktam. Turklāt nav rīcības brīvības attiecībā uz to, vai var pieprasīt saprātīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas korekciju. Šāda korekcija ir veicama saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu gadījumā, ja personas ir savstarpēji saistītas.
(69)
Attiecībā uz korekcijas tvērumu prasību par daļējiem tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas atskaitījumiem nevar pieņemt, ja ražotājs eksportētājs nav iesniedzis būtiskus pierādījumus. Korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu ir saistītas ar eksporta cenas noteikšanu visizplatītākajos savstarpējās saiknes gadījumos. Ja kopējās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa tiktu koriģēta tikai daļēji, šādām izmaiņām vajadzētu būt balstītām uz pierādījumiem, ko ražotājs eksportētājs sniegtu saistībā ar izmaksām, jo īpaši saistībā ar to, vai šīs izmaksas ir īpašas izmaksas, kas radušās saistībā ar jebkuru darbību, kuras nav tieši saistīta ar attiecīgā ražojuma importu posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu.
(70)
Krievijas grupa arī apgalvoja, ka, aprēķinot eksporta cenu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 10. punktam, nav jāatskaita antidempinga maksājumi, jo maksājums attiecīgi atspoguļojas tālākpārdošanas cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā.
(71)
Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka attiecīgā ražojuma tālākpārdošanas cenas Savienībā neatspoguļo maksājumu, kas samaksāts par 99 % uzrādīto darījumu. Tādēļ var secināt, ka antidempinga maksājums nav pienācīgi atspoguļots Krievijas grupas tālākpārdošanas cenās. Līdz ar to šo Krievijas grupas apgalvojumu nevarēja pieņemt un antidempinga maksājumu summu atskaitīja, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nosakot eksporta cenu.
2.3. Salīdzinājums un korekcijas
(72)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(73)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu piemērotos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, termināla un pārkraušanas izmaksām, kredīta izmaksām un komisijas maksām.
2.4. Dempings PIP laikā
(74)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra Krievijas grupas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.
(75)
Attiecīgais ražotājs eksportētājs izvirzīja vairākus apgalvojumus par dempinga starpības aprēķināšanu.
(76)
Pirmām kārtām attiecībā uz kvarcīta, ko viens grupas ražošanas uzņēmums iegādājās no otra grupas ražošanas uzņēmuma, izmaksu korekciju tika apstrīdēta peļņas procenta 5 % apmērā pieskaitīšana pārskatītajai iepirkuma cenai. Tas tika argumentēts ar apgalvojumu, ka abi uzņēmumi ir vienas un tās pašas saimnieciskās vienības dalībnieki.
(77)
Lai gan vienas saimnieciskās vienības arguments nav būtisks saistībā ar kvarcīta izmaksu korekciju, tiek atzīts, ka darījumus starp savstarpēji saistītām pusēm var veikt bez peļņas gūšanas. Ja kvarcīts netiek pārdots ārējām personām, nevar pierādīt arī to, ka pastāv jebkāda peļņa. Tādējādi peļņa tika svītrota no koriģētajām kvarcīta izmaksām, un attiecīgi tika pārskatīta dempinga noteikšana.
(78)
Otrais apgalvojums attiecās uz to, ka Komisija piemēro PTO Strīdu izšķiršanas padomes ieteikumus strīdā ar Norvēģiju par lašu lietu. Minētajā lietā tika ieteikts, ka situācijās, kad konkrēta ražojuma tipa pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū nav reprezentatīvi, tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa, kas iegūta no šiem darījumiem, tomēr būtu jāizmanto normālās vērtības noteikšanā. Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jaunās metodoloģijas piemērošana termiņbeigu pārskatīšanā nav atļauta, jo to neliek darīt nekādas būtiskas apstākļu izmaiņas.
(79)
Komisija uzklausīšanā paskaidroja lašu lietas kolēģijas noteikto metodoloģiju ražotājam eksportētājam, kas šajā kolēģijas ieteikumā joprojām saskatīja pamatregulas 2. panta 4. un 6. punkta pārkāpumu. Tomēr Komisijas pienākums ir saskaņā ar tās PTO saistībām īstenot šādus nolēmumus. Šāda metodoloģija ietekmē visas lietas, ne tikai izmeklēšanas, kas uzsāktas, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu.
(80)
Pamatojoties uz trešo apgalvojumu, Komisija izdarīja labojumus tajos gadījumos, kuros viena grupas ražotāja eksportētāja izmaksas tika salīdzinātas ar konkrēta otra ražotāja eksportētāja veiktu pārdošanu.
(81)
Komisija arī apstiprina, ka apgrozījumam ir koriģētas ar tām pašām pielaidēm kā ražošanas izmaksām, piemēram, saistībā ar transporta, apdrošināšanas un apstrādes izmaksām, lai veiktu rentabilitātes pārbaudi, un iepakošanas izmaksām, lai noteiktu dempinga starpību.
(82)
Ceturtajā apgalvojumā ražotājs eksportētājs norāda, ka spēkā esošais antidempinga maksājums tika nepamatoti atņemts no eksporta cenas. Lai to pamatotu, tika norādīts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta pārdošanas cenas bija vairāk nekā par 100 % augstākas nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā, tādējādi, kā apgalvots, pierādot, ka antidempinga maksājums bija iekļauts eksporta cenās. Turklāt dažus ievedmuitas nodokļus un antidempinga maksājumus nebūtu bijis jāatņem, jo tie, kā apgalvots, esot bijuši priekšapsamaksāti un attiekušies uz nākamo periodu. Visbeidzot, Komisijai nebūtu bijis jāņem vērā izmaksas par biroju Japānā un Šveices federālie un kantonu ienākuma nodokļi.
(83)
Ražotāja eksportētāja sniegtie pierādījumi nav pārliecinoši, lai pierādītu, ka šajā gadījumā un attiecībā uz šo ražojumu antidempinga maksājums ir bijis pienācīgi atspoguļots eksporta cenā. Gan tālākpārdošanas cenas, gan ražošanas izmaksas ir ievērojami palielinājušās kopš sākotnējās izmeklēšanas. Tāpēc eksporta cenu paaugstināšanos nevar noteikti piedēvēt apgalvotajam maksājuma atspoguļojumam. Lai demonstrētu iesniegto pierādījumu nepārliecinošo raksturu, Komisija eksporta cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzināja ar preču izmaksām, ieskaitot antidempinga maksājumu, no kā izrietēja, ka 99 % eksporta darījumu eksporta cena nav pietiekami augsta, lai segtu antidempinga maksājumu. Visbeidzot, pat ja šis maksājums netiktu atskaitīts, tas nebūtu pietiekami, lai atspēkotu konstatējumu par ievērojama dempinga pastāvēšanu, un tāpat tas neietekmētu secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību. Tādēļ tas nekādi neietekmētu šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas iznākumu.
(84)
Komisija norāda, ka ievedmuitas nodokļu un antidempinga maksājumu priekšapmaksa nav iespējama un ka šādus maksājumus piemēro importēšanas laikā. Turklāt grupa izmantoja muitas noliktavu, kas nozīmē, ka maksājumi bija jāsedz tikai brīdī, kad imports un pārdošana tika faktiski veikta. Turklāt, pamatojoties uz salīdzinājumu ar 2012. gada 31. decembra izmēģinājuma bilanci un revidētajiem kontiem, tika skaidri konstatēts, ka revidenti antidempinga maksājumus, par kuriem apgalvots, ka tie ir priekšapmaksāti, pārkvalificēja uz faktiski apmaksātiem antidempinga maksājumiem kā izdevumus peļņas un zaudējumu pārskatā.
(85)
Japānas biroja izmaksas nebija saistītas ar attiecīgo ražojumu un tāpēc neietekmēja Komisijas veikto aprēķinu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. Visbeidzot, minētos Šveices nodokļus varētu neiekļaut tikai tad, ja tie būtu saistīti ar uzņēmuma ienākuma nodokli, un, vadoties pēc saistībā ar informācijas izpaušanu saņemtās atbildes, šķiet, ka tā arī ir. Tāpēc dempinga aprēķins tika attiecīgi koriģēts.
(86)
Komisija koriģēto procentu likmi par aizdevumu, ko viens grupas uzņēmums Britu Virdžīnu Salās sniedza citam grupas uzņēmumam, pārskatīja, reaģējot uz apgalvojumu, ka šādus aizdevumus var veikt saskaņā ar nosacījumiem, kas ir zemāki par tirgus nosacījumiem, un ka tie būtībā ir lietderīgi tikai tad, ja aizdevuma procentu likme ir zemāka par bankas piedāvāto. Komisija arī apstiprina, ka RFAI peļņas norma tika piemērota attiecībā uz neto rēķina vērtību uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē lietotajā valūtā un nebalstījās uz CIF, pieskaitot atsevišķas izmaksas.
(87)
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un pārskatot aprēķinus saistībā ar pieņemtajiem apgalvojumiem par grupas iekšējo kvarcīta pārdošanu, grupas iekšējo aizdevumu un Šveices federālajiem un kantonu ienākuma nodokļiem, dempinga starpība, kas izteikta procentos no cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, tika pārskatīta un noteikta 43 % apmērā.
(88)
Jāatgādina, ka iepriekš 4. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā tika secināts, ka Krievijas grupas imports laikā no 2009. gada oktobra līdz 2010. gada septembrim tika veikts par dempinga cenām.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(89)
Pēc analīzes par dempinga esamību PIP laikā tika pētīta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība.
3.1. Ražošanas jauda Krievijā
(90)
Krievija ir otrā pasaulē lielākā FeSi ražotāja. Saskaņā ar tirgus izpētes uzņēmuma Metal Expert sniegto informāciju, Krievijā FeSi ražošanas jauda ir aptuveni 900 000 tonnu apmērā. Tas ietver ražošanu krāsnīs, ar ko var saražot ne tikai FeSi, bet arī cita veida ferosakausējumus. Patiesi, divu ražotāju (t. i., JSC CHEMK un Serov Ferroalloy Plant) ražošanas iekārtas ļauj īsā laikā pārslēgties no FeSi ražošanas uz cita veida ferosakausējumu ražošanu. Tomēr pārējo Krievijas ražotāju (t. i., Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK un JSC KF) iekārtās var ražot tikai FeSi.
(91)
Pēc informācijas izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tā sniegtā informācija netika ņemta vērā, aprēķinot ražošanas jaudu Krievijā. Tomēr, kā iepriekš minēts 52. apsvērumā, Krievijas grupas sniegtā informācija tika izmantota kā galvenais avots. Uzņēmuma Metal Expert ziņojumu izmantoja, lai noteiktu pārējo Krievijas ražotāju ražošanas jaudas. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.
(92)
Turklāt šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka JSC CHEMK ražošana tikusi nepareizi novērtēta, jo viņaprāt praktiski esot neiespējami bez būtiskām papildu izmaksām un kavēšanās pārslēgties no viena ferosakausējuma ražošanas uz otru. Tomēr pierādījumi, kas tika atklāti pārbaudē uz vietas JSC CHEMK telpās, liecina, ka JSC CHEMK krāsnis var pārslēgt no viena ferosakausējuma ražošanas uz otru bez iepriekš aprakstītās kavēšanās. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.
(93)
Faktiskais ražošanas apjoms PIP laikā tika lēsts aptuveni 633 000 tonnu apmērā (par pamatu izmantots FeSi75) ar pieejamo neizmantoto jaudu līdz 267 000 tonnām. Izmantojot konservatīvu pieeju un ņemot vērā ražošanas jaudu, kas patērēta, lai saražotu pārējos ferosakausējumus, FeSi ražošanai neizmantotā jauda ir vismaz 120 000 tonnu.
(94)
Krievijas grupa apgalvoja, ka Krievijas neizmantotās jaudas novērtējums bijis nepareizs, jo Komisija nav ņēmusi vērā, ka Krievijas grupa darbojās, izmantojot 95-100 % no tās ražošanas jaudas. Tomēr, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, konservatīva pieeja ir izmantota, arī ņemot vērā faktisko neizmantoto jaudu. Tāpēc apgalvojumu noraida.
(95)
Pamatojoties uz uzņēmuma Metal Expert ziņojumu, lielā, neizmantotā jauda ir skaidrojama ar būtisku iekšzemes pieprasījuma samazinājumu par 50 % laikā no 2002. līdz 2009. gadam; tā saglabājās stabila līdz 2012. gadam. Tādējādi ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu iekšējā tirgū. Tāpēc Krievijas ražotāji ir atkarīgi no eksporta.
3.2. Savienības tirgus pievilcīgums
(96)
Neraugoties uz pašreizējiem pasākumiem, ES tirgus joprojām ir pievilcīgs Krievijas eksportam. PIP laikā novērotais importa līmenis liecina, ka Krievijas importu zināmā mērā ir skāruši noteiktie antidempinga maksājumi, tomēr PIP laikā tā klātbūtne joprojām bija ievērojama.
(97)
Viena persona apgalvoja, ka Eiropas Savienības FeSi tirgus neesot nepievilcīgs tādam globālam piegādātājam kā Krievija un ka esot novērojama importa strauja, vispārēja lejupslīde, kas ir turpinājusies 2012. gadā. Minētā persona apgalvoja, ka šī tendence nākotnē nemainīšoties. Izskatot no Eurostat un saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu apkopotos tirdzniecības datus, tika konstatēts, ka Krievijas importa apjoms bija samērā stabils laikā no 2010. līdz 2012. gadam.
(98)
Turklāt, salīdzinot cenas, kādas ir attiecīgā ražojuma eksportam uz Eiropas Savienību, ar cenām, kādas par FeSi tiek prasītas trešo valstu tirgos, kļūst skaidrs, ka cenas, ko Krievijas grupa piedāvā ES, ir augstākas atkarībā no galamērķa valsts.
(99)
Tādēļ apgalvojums, ka Savienības tirgus nav pievilcīgs Krievijas ražotājiem, ir jānoraida.
(100)
Viena persona apgalvoja, ka Krievijas tirgus kļūst arvien pievilcīgāks, ņemot vērā vairākus plānotos projektos, piemēram, 2014. gada ziemas olimpiskās spēles, kurām būtu jāveicina iekšzemes pieprasījums pēc tērauda un tādējādi jāpalielina FeSi iekšzemes patēriņš. Tomēr vispirms jānorāda, ka šī persona nesniedza jebkādus būtiskus datus vai aplēses par šo projektu ietekmi uz FeSi iekšzemes patēriņu. Jebkurā gadījumā, ja šāda situācija patiesi īstenotos, ietekme būtu bijusi novērojama jau 2012. un 2013. gadā. Tomēr pieejamie dati liecina, ka iekšzemes patēriņš saglabājās nemainīgs. Visbeidzot, šo projektu ietekme jebkurā gadījumā būtu ierobežota un īslaicīga. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Viena persona apgalvoja, ka Krievijas ražošanas jaudas pārpalikums lielā mērā tiek absorbēts ar eksportu uz Āzijas tirgiem un ASV. Patiesi, PIP laikā Krievijas ražotāji uz visu pasauli eksportēja vairāk nekā 73 % saražotā apjoma. Tomēr, kā iepriekš minēts 93. apsvērumā, Krievijā joprojām ir ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kuru rada iekšzemes patēriņa samazinājums, un tas liecina par lielu nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, lai kompensētu zaudējumus no pārdošanas iekšzemes tirgū un absorbētu ražošanas jaudas pārpalikumu.
(101)
Kā iepriekš minēts 44. apsvērumā, Āzijas tirgos palielināsies konkurence, jo Malaizijā tiek būvētas jaunas iekārtas, kas 2014. gadā sāks ražošanu aptuveni 420 000 tonnu apmērā. Šī situācija sarežģīs Krievijas eksportu uz Āzijas tirgu.
(102)
Kā paskaidrots 45. apsvērumā, aplēse par ražošanas apjomu Malaizijā ir samazināta līdz 370 000 tonnām.
(103)
Turklāt ASV, kas ir viens no galvenajiem eksporta tirgiem, Krievijas eksportētāji jau ir iesaistīti antidempinga izmeklēšanā, kurā sūdzībā norādītas būtiskās dempinga starpības.
(104)
Tāpēc Komisija ir secinājusi, ka Krievijas ražotāji eksportētāji ir lielā mērā atkarīgi no eksporta uz trešo valstu tirgiem, kuros būs lielāka konkurence. Tādējādi Savienības tirgus tiem kļūs vēl pievilcīgāks.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(105)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports no Krievijas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā pašreizējo un nākotnē iespējamo neizmantoto jaudu Krievijā un to, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē, kā arī to, ka Dienvidaustrumāzijas tirgū palielināsies jauda, var secināt, ka tad, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, Krievijas eksportētāji, visticamāk, palielinātu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.
5. Secinājums
(106)
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, jāsecina, ka pastāv ievērojams un reāls risks, ka tad, ja pašreizējie pasākumi zaudētu spēku, ĶTR un Krievijas izcelsmes FeSi dempings turpināsies.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(107)
PIP laikā līdzīgo ražojumu ražoja septiņi zināmie Savienības ražotāji. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(108)
Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, seši Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju. Par attiecīgajiem uzņēmumiem tiek lēsts, ka tie veido aptuveni 90 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma, un to situācija tiek uzskatīta par reprezentatīvu visai Savienības ražošanas nozarei.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(109)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz apjomu, ko Savienības ražošanas nozare nesaistīti un saistīti pārdevusi Savienības tirgū, aplēsi attiecībā uz ražotāju, kurš nesadarbojās, (balstoties uz pārskatīšanas pieprasījumu) un Eurostat datiem par importu KN kodu līmenī.
(110)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 40 %. Tomēr jāņem vērā, ka attiecīgā perioda sākuma gads (2009.) bija ļoti slikts gads ekonomikas krīzes negatīvās ietekmes dēļ. Neraugoties uz daļēju atlabšanu pēc 2009. gada, patēriņš Savienībā joprojām nebija sasniedzis sākotnējās izmeklēšanas laikā reģistrēto līmeni, kad patēriņš katru gadu bija lielāks par 850 tūkstošiem tonnu.
1. tabula
Patēriņš
2009
2010
2011
PIP
Patēriņš (tonnas)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indekss (2009 = 100)
100
147
155
140
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
2. Apjoms, cenas un tirgus daļa importam no attiecīgajām valstīm.
(111)
ĶTR un Krievijas importa apjomi un tirgus daļas tika analizētas, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kas apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Ņemot vērā, ka ĶTR importa apjoms ir ļoti zems, imports no attiecīgajām valstīm nav novērtēts kumulatīvi.
a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa
(112)
Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports par dempinga cenām Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir attīstījies šādi:
2. tabula
Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļas
2009
2010
2011
PIP
ĶTR
Importa apjoms (tonnas)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indekss (2009 = 100)
100
171
63
31
Tirgus daļa (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indekss (2009 = 100)
100
116
41
22
Krievija
Importa apjoms (tonnas)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indekss (2009 = 100)
100
72
39
55
Tirgus daļa (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indekss (2009 = 100)
100
49
25
39
Attiecīgās valstis kopā
Importa apjoms (tonnas)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indekss (2009 = 100)
100
82
42
52
Tirgus daļa (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indekss (2009 = 100)
100
56
27
37
Avots: Eurostat.
(113)
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 48 %. Arī tā tirgus daļa samazinājās no 15,2 % 2009. gadā līdz 5,7 % PIP laikā. Šīs tendences rezultātā Ķīnas eksports gandrīz vairs nepastāv Savienības tirgū. Tomēr Krievijas ražotājiem eksportētājiem joprojām ir ievērojama tirgus daļa, tādējādi padarot Krieviju par ceturto lielāko eksportētāju uz Savienību.
b) Importa cena un tās samazinājums
(114)
Tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām. Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa vidējā cena samazinājās par 38 %. Krievijas izcelsmes importa vidējā cena šajā periodā pieauga par 31 %, bet tā joprojām saglabājās zemāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.
3. tabula
Vidējā cena importam par dempinga cenām
2009
2010
2011
PIP
ĶTR
Vidējā cena (EUR/t)
991
1 088
873
611
Indekss (2009 = 100)
100
110
88
62
Krievija
Vidējā cena (EUR/t)
716
776
889
999
Indekss (2009 = 100)
100
108
124
140
Attiecīgās valstis kopā
Vidējā cena (EUR/t)
742
840
887
976
Indekss (2009 = 100)
100
113
119
131
Avots: Eurostat.
(115)
Lai noteiktu cenu samazinājumu PIP laikā, Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar Krievijas ražotāju, kuri sadarbojās, importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar ievedmuitas nodokļiem.
(116)
Tā kā neviens ražotājs eksportētājs no Ķīnas nesadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, cenu samazinājums Ķīnas eksportam tika noteikts, Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī salīdzinot ar Ķīnas eksporta vidējām CIF cenām, kas tika iegūtas no Eurostat un atbilstīgi koriģētas saistībā ar ievedmuitas nodokļiem.
(117)
Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, apgrozījuma PIP laikā, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 6-39 % apmērā Krievijas gadījumā un 46 % apmērā ĶTR gadījumā.
3. Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi
(118)
Attiecīgajā periodā trešo valstu importa apjoms Savienības tirgū palielinājās par 33 %, kas bija patēriņa apjoma pieauguma tendences rezultāts. Tirgus daļa, ko veidoja trešo valstu izcelsmes imports, attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga - aptuveni 70 % apmērā no Savienības patēriņa, nedaudz samazinoties PIP laikā. Tomēr importa ģeogrāfiskās izcelsmes struktūra bija mainīgāka - ievērojami palielinājās Brazīlijas un Norvēģijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļas; šķiet, šīs valstis galvenokārt guva labumu no patēriņa pieauguma.
(119)
Trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 22 %, un tās ievērojami pārsniedz ĶTR un Krievijas izcelsmes importa cenu līmeni.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(120)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienas ražošanas nozares stāvokli.
(121)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli novērtē, pamatojoties uz tādiem rādītājiem kā ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas.
a) Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(122)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms ievērojami palielinājās. Šis pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2009. līdz 2011. gadam, kad ražošanas apjoms palielinājās par 178 %. Pēc tam PIP laikā tas saglabājās stabils. Jāatgādina, ka attiecīgā perioda sākuma gads ekonomikas krīzes dēļ bija ārkārtējs, tādējādi to raksturoja neierasti zems ražošanas līmenis. Patiesi, neraugoties uz nozīmīgu atgūšanos pēc 2009. gada, jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms joprojām nebija atgriezies sākotnējās izmeklēšanas līmenī (2003. gads), kad ražošanas apjoms, kā ziņots, pārsniedza 270 tūkstošus tonnu.
5. tabula
Kopējais Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms
2009
2010
2011
PIP
Ražošanas apjoms (tonnas)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indekss (2009 = 100)
100
237
278
277
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(123)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila, PIP laikā nedaudz palielinoties. Kad produkcijas apjoms 2009.-2011. gadā būtiski palielinājās, jaudas izmantojums kāpa kopumā par 179 %. Šī tendence mainījās PIP laikā, kad jaudas izmantojuma līmenis samazinājās. Tomēr šīs negatīvās pārmaiņas radās nevis no faktiskā ražošanas apjoma samazināšanās, bet no pašas jaudas palielināšanas.
6. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2009
2010
2011
PIP
Ražošanas jauda (tonnas)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indekss (2009 = 100)
100
100
99
108
Jaudas izmantojums (%)
27
64
75
69
Indekss (2009 = 100)
100
237
279
257
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
b) Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums
(124)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (noteikts, pamatojoties uz pārdošanas apjomu gan saistītiem, gan nesaistītiem pircējiem Savienībā) bija saistīts ar patēriņa tendenci laikā no 2009. līdz 2011. gadam. PIP rezultātos tika novērots turpmāks straujš pieaugums, jo šajā gadā Savienības ražošanas nozare nesaistītajiem pircējiem Savienībā pārdeva lielāku apjomu nekā saistītiem pircējiem. Tā iemesls bija izmaiņas viena Savienības ražotāja uzņēmuma struktūrā.
7. tabula
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem
2009
2010
2011
PIP
Apjoms (tonnas)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indekss (2009 = 100)
100
188
204
318
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(125)
Tā kā pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija saistīts ar patēriņa tendenci, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pēc sākotnēja lēciena 2010. gadā saglabājās salīdzinoši nemainīga attiecīgajā periodā, izrādot nelielu pieauguma tendenci.
8. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
2009
2010
2011
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)
14
21
22
25
Indekss (2009 = 100)
100
155
165
187
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat.
(126)
Kā iepriekš minēts 111. apsvērumā, patēriņš Savienībā palielinājās par 40 % laikā no 2009. gada līdz PIP. Savienības ražošanas nozare tajā pašā periodā spēja gūt labumu no šī pieauguma, nedaudz palielinot tās pārdošanas apjomus un tirgus daļu.
c) Nodarbinātība un ražīgums
(127)
Nodarbinātība ar attiecīgo ražojumu saistītajā Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 50 %. Šo strādājošo skaita pieaugumu tajā pašā laikā papildināja vēl lielāks ražīguma pieaugums, ko mēra kā saražoto apjomu (tonnās) uz nodarbināto personu gadā un kas minētajā laika posmā bija 86 %.
9. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2009
2010
2011
PIP
Nodarbināto skaits
701
869
1064
1042
Indekss (2009 = 100)
100
124
152
149
Ražīgums (vienība/darbinieks)
116
222
212
216
Indekss (2009 = 100)
100
191
183
186
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums.
d) Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(128)
Kā iepriekš norādīts 37. un 87. apsvērumā, dempinga starpība importam no attiecīgajām valstīm joprojām ir augsta. Kaitējuma rādītāju analīze sniedza pierādījumus par to, ka ražošanas nozare atgūstas no iepriekšējā dempinga. Tomēr atgūšanās ir sākusies nesen, un PIP laikā Savienības tirgū tika novērots dažādu kaitējuma rādītāju, piemēram, rentabilitātes, naudas plūsmas, ienākumu no ieguldījumiem un ieguldījumu zināms kritums. Turklāt jāatzīmē, ka šī pozitīvā attīstība notiek spēkā esošo antidempinga pasākumu ietekmē. Ja pasākumus atceltu, faktiskās dempinga starpības ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama.
e) Vienas vienības pārdošanas cenas Savienības tirgū un ražošanas izmaksas
(129)
Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējās pārdošanas cenas nesaistītajiem pircējiem Savienībā pieauga par 25 % laikā no 2009. līdz 2011. gadam un tad atkal samazinājās PIP laikā. Šīs cenu svārstības kopumā atspoguļo izejvielu un enerģijas cenu izmaiņas tajā pašā periodā. Līdzīga tendence, proti, palielinājums laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam un samazinājums PIP laikā, ir vērojama saistībā ar trešo valstu, kurām ir lielākā tirgus daļa Savienības tirgū, izcelsmes importa pārdošanas cenām.
10. tabula
Pārdošanas cenas un izmaksas
2009
2010
2011
PIP
Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indekss (2009 = 100)
100
113
125
101
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indekss (2009 = 100)
100
94
112
97
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
f) Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(130)
Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi.
11. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem
2009
2010
2011
PIP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
2,3
27,0
18,3
7,4
Naudas plūsma (EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Ieguldījumi (EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indekss (2009 = 100)
100
79
95
102
Ienākumi no ieguldījumiem (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(131)
Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitāti noteica, izsakot tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā procentos no attiecīgā apgrozījuma. Peļņas procents 2009. gadā bija ļoti zems un dažu Savienības ražotāju gadījumā arī negatīvs, tomēr 2010. gadā tas līdz ar patēriņa un pārdošanas pieaugumu sāka pieaugt. Tomēr jāatzīmē, ka PIP laikā peļņas procents samazinājās, neraugoties uz to, ka Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, pārdošanas apjomi (ņemot vērā arī izmaiņas uzņēmumu struktūrā) saglabājās stabili. Tas rada bažas par ES ražošanas nozares peļņas procenta turpmāko attīstību.
(132)
Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašfinansēt savu darbību un kas tika aprēķināta, pamatojoties uz darījumiem, bija pozitīva visu attiecīgo laikposmu. Tomēr šis rādītājs uzlabojās tikai 2010. gadā, pēc tam nākamo divu gadu laikā tas ievērojami pasliktinājās. Izmeklēšana liecināja arī par to, ka naudas plūsmas līmeņa pasliktināšanās bija izteiktāka mazāko Savienības ražotāju gadījumā. Tas rada bažas par ES ražošanas nozares spēju pašreizējā ekonomiskajā situācijā turpināt tās darbībai nepieciešamo pašfinansēšanu.
(133)
Rentabilitātes un naudas plūsmas attīstība attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražotāju, kas sadarbojās, spēju ieguldīt to darbībās. Līdz ar to ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā arvien saglabājās samērā augsts un nemainīgs. Ienākumi no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kļuva pozitīvi tikai pēc 2009. gada. Tomēr saistībā ar rentabilitātes un naudas plūsmas tendenci šis rādītājs savu augstāko punktu arī sasniedza 2010. gadā un ir pastāvīgi samazinājies laikā no 2011. līdz 2012. gadam.
(134)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka, lai gan sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju finanšu rādītāji attiecīgajā periodā lielākoties saglabājās stabili, šā perioda beigu posmā, jo īpaši PIP laikā, tie sāka pasliktināties. Kā norādīts 11. tabulā, ES pārdošanas rentabilitāte ievērojami samazinājās, un Savienības ražošanas nozares naudas plūsma bija zemāka par ieguldījumu vērtību, tādējādi liecinot par to, ka ražošanas nozarei PIP laikā bija jāatgriežas pie ārēja finansējuma.
(135)
Tajā pašā laikā tika ziņots par bažām saistībā ar spēju piesaistīt kapitālu. Ja pasākumi zaudētu spēku, šis faktors varētu būt svarīgs Savienības ražošanas nozares nestabilitātes elements. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu grūtības atrast finanšu līdzekļus, lai stātos pretī attiecīgo valstu izcelsmes importam par dempinga cenām, un tai atkal ļoti īsā laikposmā varētu tikt nodarīts nopietns kaitējums. Tas rada īpašas bažas attiecībā uz MVU, kas ietilpst Savienības ražošanas nozarē.
g) Krājumi
(136)
Lai gan Savienības ražotāju, kas sadarbojās, perioda beigu krājumu līmenis no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 32 %, tas samazinājās proporcionāli ražošanas līmenim, un ražotāji to neuzskata par neierasti augstu.
12. tabula
Krājumi perioda beigās
2009
2010
2011
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnas)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indekss (2009 = 100)
100
89
109
132
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
h) Darbaspēka izmaksas
(137)
Lai gan Savienības ražotāju, kas sadarbojās, nodarbināto skaits attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 50 %, to vidējā darba samaksa šajā periodā nemainījās.
13. tabula
Darbaspēka izmaksas
2009
2010
2011
PIP
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku
(EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indekss (2009 = 100)
100
102
98
100
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
SECINĀJUMS PAR STĀVOKLI SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ
(138)
Izmeklēšana liecina, ka ražojumu imports Savienības tirgū par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2008. gadā samazinājās. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt lielu ražošanas apjomu, palielināt pārdošanas apjomu, tirgus daļu un rentabilitāti un uzlabot finansiālo situāciju kopumā.
(139)
Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr, ņemot vērā to, ka PIP laikā samazinājās patēriņš un daži finansiālie rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(140)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas un Krievijas importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari tika analizēta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
(141)
Analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības tirgus patēriņa tendencei, neizmantotajai jaudai, tirdzniecības plūsmām un Savienības tirgus pievilcībai, kā arī attiecīgo valstu cenu noteikšanas praksei.
2. Patēriņš Savienībā
(142)
Attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājies par 10 %. Tajā pašā laikā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni 2007. gadā attiecīgā ražojuma patēriņš ir samazinājies par vairāk nekā 25 %. Attiecīgā ražojuma patēriņa krituma pamatā ir tērauda ražošanas samazinājums Savienībā, un ir paredzams, ka turpmākajos gados tas turpinās samazināties. Tas būs pārbaudījums Savienības ražošanas nozarei, kura saskarsies ar lielu konkurenci. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ĶTR un Krievijas imports par zemām dempinga cenām nav pieļaujams. Tas izdarīs lejupvērstu spiedienu uz tirgus cenām un izraisīs konkurences kropļojumus, tādējādi radot būtisku kaitējumu Savienības ražotājiem.
3. Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas un Savienības tirgus pievilcība, un attiecīgo valstu cenu noteikšanas prakse
a) Ķīnas Tautas Republika
(143)
Jānorāda, ka attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas jauda ĶTR tiek lēsta 10-11 miljonu tonnu apmērā, kas ir vairāk nekā globālais FeSi patēriņš. Tajā pašā laikā jaudas kopējais izmantojums sasniedz aptuveni 50 %.
(144)
Ķīnas FeSi eksports pasaulē attiecīgajā periodā bija samērā stabils - 0,8 miljoni tonnu. Šis eksporta līmenis galvenokārt izriet no eksporta ierobežojumiem, kā aprakstīts 41. apsvērumā. Tomēr Savienība nekontrolē šos mehānismus, un Ķīnas valdība jebkurā brīdī var atcelt eksporta ierobežojumus, radot nopietnu apdraudējumu, ka Savienības tirgus tiks pārpludināts ar Ķīnas eksportēto attiecīgo ražojumu.
(145)
Pat ja eksporta ierobežojumi paliktu nemainīgi, ir jāuzsver, ka pašreizējais Ķīnas eksporta līmenis pasaulē ir lielāks nekā kopējais patēriņš Savienībā.
(146)
Paredzams, ka saistībā ar iepriekš 40.-49. apsvērumā aprakstīto ES tirgus pievilcību pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas pašreizējā eksporta tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, jo īpaši ņemot vērā to, ka Ķīnas eksportam ļoti drīz būs papildu konkurence tā ierastajos Āzijas tirgos, ko izraisīs papildu ražošanas jauda Malaizijā, kā iepriekš paskaidrots 44. apsvērumā.
(147)
Antidempinga maksājumu beigšanās kopā ar spēcīgāku konkurenci Āzijā Savienības tirgu noteikti padarīs par pievilcīgu mērķi Ķīnas eksportētājiem. Šajā saistībā jāatgādina, ka pirms pasākumu noteikšanas Ķīna bija viens no lielākajiem eksportētājiem uz Savienības tirgu.
(148)
Visbeidzot, pašreizējais Ķīnas eksporta cenu līmenis, konstatētais dempinga starpības apmērs un ievērojama cenu samazinājuma esība apstiprina, ja antidempinga pasākumi tiks atcelti, atkārtosies negodīga Ķīnas eksporta konkurence un tas Savienības ražošanas nozarei radīs būtisku kaitējumu.
b) Krievija
(149)
Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgā ražojuma ražošanas apmērs Krievijā PIP laikā bija 633 tūkstoši tonnu, savukārt ražošanas jauda tiek lēsta aptuveni 900 tūkstošu tonnu apmērā. Tas nozīmē, ka pastāv aptuveni 267 tūkstoši tonnu neizmantotas jaudas, kas ir pietiekami, lai segtu vienu trešdaļu no ES pieprasījuma.
(150)
Saistībā ar attiecīgā ražojuma eksportu no Krievijas jānorāda, ka Krievija pašlaik eksportē 73 % savas produkcijas. Papildus Eiropas Savienībai, citi tās ierastie eksporta tirgi ir ASV, Japāna un Dienvidkoreja. Ņemot vērā pieaugušo konkurenci Āzijas tirgos, kā iepriekš aprakstīts 44. apsvērumā, ir nepārprotamas norādes par to, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā lielākā daļa no šīm tirdzniecības plūsmām tikt novirzītas uz Savienību. Šī ietekme varētu vēl vairāk palielināties, ja pašlaik ASV notiekošā antidempinga izmeklēšana par importu no Krievijas (2013. gada jūlijā sāktās izmeklēšanas rezultātā) beigtos ar pasākumu noteikšanu.
(151)
Šajā jautājumā viens ražotājs eksportētājs no Krievijas apgalvoja, ka ir maz ticams, ka ASV Krievijas izcelsmes ferosilīcijam noteiks maksājumus. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika sniegti daži neoficiāli fakti, kas atklāti pašreizējā izmeklēšanā. Tomēr ražotājs nesniedz jebkādus dokumentētus pierādījumus, kas pamatotu tā apgalvojumus, un, ņemot vērā to, ka ASV ir uzsākta un joprojām turpinās antidempinga izmeklēšana, pasākumu ieviešanas iespējamība nav izslēdzama.
(152)
Antidempinga maksājumu beigšanās kopā ar spēcīgāku konkurenci to galvenajos eksporta tirgos Savienības tirgu padarīs par pievilcīgu mērķi Krievijas eksportētājiem. Šajā saistībā jāatgādina, ka pirms pasākumu noteikšanas Krievija bija viens no lielākajiem eksportētājiem uz Savienības tirgu un ka tā, neraugoties uz faktu, ka pasākumi ir bijuši spēkā piecus gadus, joprojām ir klātesoša Savienības tirgū.
(153)
Visbeidzot, jāuzsver, ka papildus Krievijas radītajam apdraudējumam apjoma ziņā pastāv apdraudējums saistībā ar Krievijas cenu noteikšanas politiku tās eksporta tirgos. Gan sākotnējā izmeklēšanā, gan arī pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā konstatēts, ka Krievijas dempinga prakse šķiet strukturāla - tās eksporta cena sistemātiski ir zemāka par cenu Krievijas iekšzemes tirgū. Turklāt pašreizējā izmeklēšanā tiek apstiprināts, ka Krievijas izcelsmes importa cenas joprojām ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju pārdošanas cenām.
4. Secinājums
(154)
Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, par neizmantoto attiecīgajās valstīs pieejamo jaudu, dempinga turpināšanos un Ķīnas un Krievijas eksportētāju ierobežoto iespēju pārdot citos galvenajos trešo valstu tirgos, kas palielina Savienības tirgus pievilcību, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana vājinās Savienības ražošanas nozares stāvokli tās galvenajā tirgū un nodarītais kaitējums atkārtosies, jo ieplūdīs Ķīnas un Krievijas izcelsmes imports par dempinga cenām.
(155)
Nav pamata uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozares darbības uzlabošanās tendence, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem, saglabātos vai pastiprinātos, ja pasākumi tiktu atcelti. Gluži pretēji pastāv labvēlīgi apstākļi, lai attiecīgo valstu izcelsmes mportu, iespējams, novirzītu uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, un tas, visticamāk, negatīvi ietekmēs tās pozitīvās pārmaiņas Savienības tirgū, kas sasniegtas attiecīgajā periodā. Iespējamais imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un likt tai zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili.
(156)
Šajā sakarā ir saņemta piezīme no Krievijas ražotāja eksportētāja, kas apgalvo, ka konstatējumus par kaitējuma atkārtošanos nevar balstīt tikai uz kaitējuma atkārtošanās iespēju, bet gan drīzāk uz tā varbūtību. Tomēr izmeklēšanā ir konstatēti vairāki faktiski elementi - tostarp fakts, ka Krievijas ražotāju dempinga prakse joprojām pastāv - un tas, ka Krievijā ir neizmantota jauda. Turklāt ir fakts, ka Savienības patēriņš PIP laikā ir zemāks nekā pirms sākotnējās izmeklēšanas. Visbeidzot, pasaules mērogā ir paredzams attiecīgā ražojuma saražotā apjoma pieaugums, jo īpaši Āzijas tirgū. Šie elementi kopā rada pietiekamu pārliecību par to, ka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, pasākumu beigšanas gadījumā imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei atkal nodarītu kaitējumu.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(157)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(158)
Tā kā šī izmeklēšana ir spēkā esošo pasākumu pārskatīšana, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(159)
Iepriekš 154. apsvērumā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Tāpēc pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labu ekonomisko stāvokli. Turpretī, pārtraucot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja, jo ir pamats uzskatīt, ka Ķīnas un Krievijas izcelsmes imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.
3. Lietotāju intereses
(160)
Šajā pārskatīšanā ar Komisiju sadarbojās desmit lietotāji Savienībā (lietuves un tērauda ražotāji). Četras atbildes bija vispārīgas piezīmes, bet tikai sešās bija atbildēti visi anketas jautājumi. Pamatojoties uz šiem datiem, tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma izmaksas vidēji ietekmē aptuveni 1 % no lietotāju kopējām ražošanas izmaksām un nevienam lietotājam, kas sadarbojās, nesasniedz 2 % atzīmi. Tādējādi, lai gan dažiem lietotājiem 2011. gadā un PIP laikā bija zaudējumi, tie nav saistīti ar antidempinga maksājumu pastāvēšanu FeSi importam.
(161)
Jāņem vērā, ka Ķīnas un Krievijas tirgus daļa sākotnējās izmeklēšanas laikā bija aptuveni 40 % no Savienības tirgus un ka šīm divām valstīm piemērotie maksājumi ir 15,6 % līdz 31,2 % apmērā. Tāpēc maksājumu beigšanās potenciālo ietekmi varētu aplēst kā izmaksu ietaupījumu, kas vidēji nepārsniedz 0,1 % (aprēķinātas, pamatojoties uz tirgus daļu 40 % apmērā attiecībā uz valstīm, kam piemēro pasākumus, un procentuālo maksājumu vidēji 20 % apmērā). Tādēļ ir maz ticams, ka maksājuma beigšanās varētu ietekmēt lietotāju, kas pēdējos divus attiecīgā perioda gadus ir cietuši zaudējumus, spēju atjaunot rentabilitāti. Turklāt, ņemot vērā ražojuma īpašības un to, ka tirgū ir pieejami vairāki piegādes avoti, lietotāji var viegli mainīt piegādātājus.
4. Importētāju intereses
(162)
Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Neviens attiecīgā ražojuma importētājs neatbildēja uz atlases anketas jautājumiem, kas bija pievienoti paziņojumam par procedūras sākšanu. Izmeklēšanā konstatēja, ka importētāji var viegli iepirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares un lielākajiem trešo valstu eksportētājiem, kuri ražojumus pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt, tā kā importētāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā to interesēm.
5. Secinājums
(163)
Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(164)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas tām tika dots arī laiks, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(165)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 noteikti ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam.
(166)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kam ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem.
(167)
Komiteja, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, atzinumu nesniedza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme (%)
Taric papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd, Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa
29,0
A830
Visi pārējie uzņēmumi
31,2
A999
Krievija
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Visi pārējie uzņēmumi
22,7
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 9. aprīlī