РЕГЛАМЕНТ (EC) № 43/2014 НА СЪВЕТА
от 20 януари 2014 година
за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2014 година, приложими във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Член 43, параграф 3 от Договора предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов.
(2)
В Регламент (ЕО) № 1380/2013 (1) на Европейския парламент и на Съвета се изисква приемането на мерки за опазване, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, включително, когато е целесъобразно, докладите, изготвени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР).
(3)
Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително някои функционално свързани с това условия, когато това е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигуряват на всяка от тях относителна стабилност на риболовните дейности за всеки рибен запас или риболовна зона, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, формулирани в Регламент (ЕС) № 1380/2013.
(4)
Общият допустим улов (ОДУ) следва да се определи въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите фактори и се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните регионални консултативни съвети.
(5)
По отношение на рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да се определя в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от южна мерлуза и норвежки омар, от морски език в западната част на Ламанша, от морска писия и морски език в Северно море, от херинга във водите на запад от Шотландия, от атлантическа треска в Категат до водите на запад от Шотландия, Ирландско море, Северно море, Скагерак и източната част на Ламанша и на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определя в съответствие с правилата, съдържащи се в регламенти (ЕО) № 2166/2005 (2), (ЕО) № 509/2007 (3), (ЕО) № 676/2007 (4), (ЕО) № 1300/2008 (5), (ЕО) № 1342/2008 (6) („план за атлантическата треска“) и (ЕО) № 302/2009 (7).
По отношение на запасите от северна мерлуза (Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета (8)) и морски език в Бискайския залив (Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета (9)) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати, поради което е целесъобразно да се следват научните становища, така че - в зависимост от случая - ОДУ да бъде изравнен с равнищата на максималния устойчив улов или запазен на тези равнища.
(6)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи изготвянето на приблизителни оценки на размера, мерките за управление и равнищата на ОДУ следва да се придържат към подхода на предпазливост при управлението на рибарството, определен в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като се вземат предвид специфичните за запасите фактори и по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(7)
В съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета (10) следва да бъдат определени запасите, които са предмет на различните мерки, установени в посочения регламент.
(8)
Когато даден ОДУ, свързан с определен запас, е разпределен само на една държава членка, е целесъобразно тя да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, гарантиращи, че при определяне на равнището на ОДУ въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(9)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2014 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като се вземе предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета (11).
(10)
Предвид най-актуалните научни становища на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(11)
При определени видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за техния риболов.
(12)
Използването на възможностите за риболов на кораби на Съюза, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 (12), и по-специално на членове 33 и 34 от него, които се отнасят до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Във връзка с това е необходимо да се определят кодовете, които държавите членки да използват при изпращане до Комисията на данни относно разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(13)
За определени равнища на ОДУ следва да се позволи на държавите членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов, тоест. система, при която целият улов се разтоварва на брега и се приспада от квотите с цел да се избегнат изхвърлянията и породеното от тях разхищение на иначе годни рибни ресурси. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо, а оттам - и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, по своята същност системите за квоти за улов представляват стимул за рибарите да оптимизират селективния характер на улова при извършваните от тях дейности. За да се постигне рационално управление на изхвърляния улов напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, следва съответно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“). Това ще позволи подробното регистриране както на съхранената, така и на изхвърлената част на улова. Система, при която хора на борда извършват наблюдение в реално време, би била по-неефективна, по-скъпа и по-ненадеждна. Поради това използването на CCTV системи в момента е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов. При използването на такива системи следва да се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (13).
(14)
С цел да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат да доведат до реална оценка на потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително тези с размер под минималния за разтоварване на брега, да се приспадат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят, след като въпросният кораб изчерпи напълно това общо разпределено количество. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърлянето на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от страна на неучастващите кораби няма да се увеличат.
(15)
През ноември 2013 г НТИКР даде положителна оценка на плана за управление и възстановяване, предложен от Пелагичния регионален консултативен съвет (PELRAC) за запасите от херинга в зони VIaS, VIIb and VIIc на ICES. Разпределението на тези запаси херинга съвпада с това на запасите в съседната зона на север в зона на смесване, разположена между 56° с.ш. и 57° 30′ с.ш. в зона VIa на ICES. С цел да се осигури точната оценка на тези два запаса във връзка с опазването им и с цел контрол върху причинената от риболовни дейности смъртност за всеки от тях е необходимо да се изключи всякакъв улов в зоната на смесване.
(16)
Съгласно становището на ICES е целесъобразно да се запази и преразгледа системата за управление на запасите от пясъчница във водите на Съюза от участъци IIa и IIIа на ICES и подзона IV на ICES. Имайки предвид, че научното становище на ICES се очаква едва през февруари 2014 г., е подходящо ОДУ и квотите временно да се определят на нулево равнище до обявяването на това становище.
(17)
Тъй като няма научни доказателства, че зоните на ОДУ за сребриста сайда съответстват на различни биологични запаси, и тъй като разпространението на този вид е непрекъснато от северно от Британските острови до южно от Иберийския полуостров, за да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов, е уместно да се позволи прилагането на гъвкав режим между някои от тези зони на ОДУ. В същия дух е подходящо да се разреши прилагането на по-гъвкав режим между някои зони за управление по отношение на определени запаси, чието разпределение обхваща няколко зони за управление и когато става дума за едни и същи биологични запаси.
(18)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (14), Фарьорските острови (15) и Исландия (16) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Норвегия и Фарьорските острови по договореностите за 2014 г. не са приключили. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2014 г., подходящо е да се установят на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, подлежащи на тези договорености. Приключването на консултациите с Исландия по договореностите за 2014 г., свързани с риболова, се оказа невъзможно. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола в областта на рибарството с Гренландия (17), Съвместният комитет определи конкретното равнище на риболовни възможности, налични за Съюза във водите на Гренландия за 2014 г.
(19)
На годишното си заседание през 2013 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие удължаване с една година на съществуващите ОДУ и квоти за червен тон и потвърди ОДУ и квотите за северноатлантическа риба меч, южноатлантическа риба меч и северноатлантически бял тон на сегашните равнища за периода 2014-2016 г. В резултат на това квотата на Съюза за тези запаси остава непроменена в сравнение с 2013 г. ОДУ за южноатлантически бял тон също запази сегашното си равнище за периода 2014-2016 г., но индивидуалните квоти на договарящите се страни, в т.ч. Съюза, бяха леко намалени, за да се отпусне квота на друга договаряща се страна. Тези мерки следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(20)
Вследствие на присъединяването на Република Хърватия към Европейския съюз през юли 2013 г. в настоящия регламент се включват разпоредби относно възможностите за риболов за Хърватия.
(21)
На своето годишно заседание през 2013 г. страните на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(22)
На своето годишно заседание през 2013 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) прие резолюция, насочена към опазването на океанската дългокрила акула и приложима към риболовните кораби от списъка на IOTC на получилите разрешение кораби, с която, под формата на временна контролна мярка, се забранява задържането на борда, трансбордирането, разтоварването на суша или съхранението на части или цели трупове на океанска дългокрила акула. В резолюцията се предвижда изключение по отношение на непромишления риболов, и по-конкретно за риболовните кораби, извършващи риболовни дейности в изключителните икономически зони на държавите членки, под чието знаме плават.
(23)
Второто годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPRFMO) ще се проведе на 27-31 януари 2014 г. До провеждането на годишното заседание е подходящо да се продължи временно прилагането на действащите мерки и ОДУ за сафрид от вида Trachurus murphyi в зоната на Конвенцията SPRFMO да бъде временно установен на равнището от 2013 г.
(24)
На своето 84-то годишно заседание през 2013 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на жълтоперия тунец, големоокия тон и ивичестия тон. Също така IATTC запази резолюцията си относно опазването на дългокрилата акула. Въвеждането на тези мерки в правото на Съюза следва да продължава.
(25)
На годишното си заседание през 2013 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие препоръка за нов двугодишен ОДУ за патагонски кликач и западноафрикански джерион за 2014 и 2015 г., като ОДУ за атлантически големоглав и берикс, определен за 2013 и 2014 г. на годишното заседание през 2012 г., остана в сила. Приложимите понастоящем мерки относно разпределянето на риболовни възможности, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза.
(26)
На десетото си годишно заседание през 2013 г. Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) измени своите мерки относно възможностите за риболов, като определи общ брой дни, в които може да се извършва риболов в открито море, и като адаптира затварянето на зони за риболов с устройства за събиране на риба (УСР). Преразглеждането на мярката за риболова с УСР налага Съюзът, като договаряща се страна по WCPFC, да вземе решение по един от наличните два варианта - да потвърди действащия срок на затваряне на зони за риболов с УСР или да избере намаляване на броя на УСР. До вземането на това решение приложимото понастоящем затваряне, прието от WCFPC, следва да продължи да се прилага в законодателството на Съюза.
(27)
На годишното си заседание през 2013 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(28)
На своето 35-о годишно заседание през 2013 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2014 г. за някои запаси в подзони 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие процедура за увеличаване през 2014 г. на ОДУ за бяла мерлуза в участък 3NO на NAFO, ако бъдат изпълнени определени условия, свързани със състоянието на запаса. Договаряща страна по NAFO може да уведоми изпълнителния секретар на NAFO, че в подучастък 3NO на NAFO е бил наблюдаван по-висок от нормалния улов на единица усилие от запаса от бяла мерлуза. Ако определеното за 2014 г. увеличение на ОДУ бъде потвърдено от положителен вот в рамките на NAFO, то следва да се въведе в правото на Съюза и да се увеличат квотите на съответните държави членки.
(29)
В края на годината съответните регионални организации за управление на рибарството (РОУР) приемат определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза и които стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Поради това е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-специално, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR продължава от 1 декември до 30 ноември - поради което някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период, започващ на 1 декември 2013 г. - е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение.
(30)
В съответствие с декларацията на Съюза, чийто адресат е Боливарската република Венецуела относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под знамето на Боливарска република Венецуела в изключителната икономическа зона край брега на Френска Гвиана (18), е необходимо да се определят възможностите за улов на снапер във води на Съюза, които се предоставят на Венецуела.
(31)
За да се осигурят еднакви условия за разрешаването на отделна държава членка да се ползва от системата за управление на разпределението на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия.
(32)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с предоставянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информация, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под знамето на дадена държава членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (19).
(33)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в ЕС, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2014 г., и някои разпоредби в определени региони, за които следва да се предвиди конкретна дата на прилагане. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(34)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси във водите на Съюза и за корабите на Съюза в определени води извън Съюза
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията на улова за 2014 г. и - в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент - за 2015 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2014 г. до 31 януари 2015 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2013 г. до 30 ноември 2014 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR;
г)
възможностите за риболов за периодите, посочени в член 32, за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC за 2014 г. и - в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент - за 2015 г.
3. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на двустранните риболовни споразумения с Норвегия и Фарьорските острови, в очакване на консултациите по договореностите за 2014 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за следните плавателни съдове:
а)
кораби на Съюза;
б)
кораби на трети държави във водите на Съюза.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на Съюза“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в нея;
в)
„води на Съюза“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите членки с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
г)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
д)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството от всеки рибен запас, което може да се улови и разтовари на суша всяка година;
е)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на Съюза или на държава членка;
ж)
„аналитични оценки“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е посочил, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище относно вариантите за бъдещ улов;
з)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (20);
и)
„регистър на риболовния флот на Съюза“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 24, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
й)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (21);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
д)
„залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
„зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета (22);
ж)
„зони на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета (23);
з)
„зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (24);
и)
„зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ означава географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (25);
й)
„зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ означава географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (26);
к)
„зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. („Конвенцията от Антигуа“) (27);
л)
„зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ означава географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (28);
м)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (29) и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
н)
„зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (30);
о)
„открити води на Берингово море“ означава географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море;
п)
„зона на припокриване между IATTC и WCPFC“ означава географската зона, определена от следните граници:
-
150° з.д.,
-
130° з.д.,
-
4° ю.ш.,
-
50° ю.ш.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА СЪЮЗА
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределяне
1. ОДУ за корабите на Съюза във водите на Съюза или в определени води извън Съюза и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с него според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на Съюза се разрешава улов в рамките на посочения в приложение I ОДУ във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 от настоящия регламент и в приложение III към него, както и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (31) и разпоредбите по прилагането му.
3. За целите на специалното условие, посочено в приложение IA за запасите от пясъчница във водите на Съюза от зони IIa, IIIa и IV, се прилагат зоните за управление, определени в приложение IIГ.
Член 6
ОДУ, който се определя от държавите членки
1. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. За ОДУ, определян от дадена държава членка, се прилагат следните условия:
а)
отговаря на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството и по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; и
б)
води до:
i)
експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, ако са налице аналитични оценки с възможно най-висока степен на вероятност;
ii)
експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности, ако аналитичните оценки не са налице или са непълни.
3. Не по-късно от 15 март 2014 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация:
а)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ;
в)
подробности относно степента, в която приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби под знамето на държава членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на Съюза, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана.
Член 8
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2014 г. до 31 януари 2015 г. се прилагат следните мерки, свързани с риболовното усилие:
а)
приложение IIA по отношение на управлението на някои запаси от атлантическа треска, морски език и морска писия в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV на ICES, участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на Съюза от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ по отношение на възстановяването на запасите от мерлуза и норвежки омар в участъци VIIIc и IXa на ICES с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ по отношение на управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 9
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. По отношение на гренландската камбала се прилага член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (32), с който се установява изискване за притежаване на разрешение за дълбоководен риболов. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията по посочения член.
2 Държавите членки гарантират, че за 2014 г. равнищата на риболовно усилие, измерени в киловатдни отсъствие от пристанището на кораби с разрешение за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишават 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешения за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към същия регламент. Настоящият параграф се прилага само за риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
a)
размените, извършени съгласно член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
приспаданията и преразпределенията, извършени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
в)
преразпределенията, извършени съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
г)
разтоварването на брега на допълнителни количества, разрешено съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
количествата, удържани съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
е)
приспаданията, извършени съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
ж)
прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 20 от настоящия регламент.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Закрит риболовен сезон
1. В периода от 1 май до 31 май 2014 г. се забранява риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, морска писия, сребриста сайда, сайда, морски лисици, обикновен морски език, менек, синя молва, молва и черноморска бодлива акула.
За целите на настоящия параграф Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39 600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53 830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07 500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38 800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
Чрез дерогация от първа алинея се разрешава транзитното преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. В периодите от 1 януари до 31 март 2014 г. и от 1 август до 31 декември 2014 г. се забранява стопанският риболов на пясъчница с дънен трал, гриб или сходни теглени уреди с размер на окото, по-малък от 16 mm, в участъци IIa и IIIa на ICES и подзона IV на ICES.
Забраната, посочена в първата алинея, се прилага и за кораби на трети държави, притежаващи разрешение за риболов на пясъчница във водите на Съюза от подзона IV на ICES, освен ако е посочено друго.
Член 12
Забрани
1. На корабите на Съюза се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
a)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен когато в приложение IА е предвидено друго;
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видове скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида (Мanta birostris) във всички води.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
Член 14
Допълнително разпределение
1. Дадена държава членка може да предостави допълнително разпределение на определени запаси на плаващите под нейно знаме кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на тази държава членка.
Член 15
Условия за допълнително разпределение
1. По отношение на допълнителното разпределение, посочено в член 14, се прилагат следните условия:
a)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“), за да записва всички дейности по риболова и преработката на борда;
б)
допълнителното разпределение, предоставено на отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не може да превишава никое от следните ограничения:
i)
75 % от оценените от съответната държава членка изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение;
ii)
30 % от индивидуалното разпределение на кораба преди неговото участие в опитите;
в)
целият улов на кораба от запаса, за който е предоставено допълнителното разпределение, включително рибата, която е под минималния размер за разтоварване на сушата, както е определено в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98 (33) се приспада от индивидуалното разпределение на кораба, получено от всяко допълнително разпределение, отпуснато съгласно член 14.
г)
щом индивидуалното разпределение за всеки запас, за който са предоставени допълнително разпределени квоти, бъде напълно изчерпано от кораба, той е длъжен да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ;
д)
за запасите, за които може да бъде използван настоящият член, държавите членки могат да позволяват прехвърляния на индивидуално разпределение или на част от него от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в такива опити, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават.
2. Независимо от параграф 1, буква б), подточка i) дадена държава членка може по изключение да предостави на кораб под свое знаме допълнително разпределение, превишаващо 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораб, към който спада отделният кораб, получил допълнителното разпределение, при условие че:
a)
степента на очакваните изхвърляния за съответния вид кораб е по-малка от 10 %;
б)
включването на този вид кораб е от значение за оценяване на потенциала на CCTV системата за целите на контрола;
в)
не е надвишено общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, осъществени от всички кораби, участващи в опитите.
3. Преди да предостави допълнителното разпределение, посочено в член 14, съответната държава членка изпраща на Комисията следната информация:
a)
списъка на корабите под нейно знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на съоръженията, използвани от тези кораби;
г)
приблизително оценените количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите;
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2013 г. от корабите, участващи в опитите.
Член 16
Обработване на лични данни
Доколкото записите, получени в съответствие с член 15, параграф 1, буква а) включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, при обработването на тези данни се прилага посочената директива.
Член 17
Оттегляне на допълнително разпределение
Когато държава членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в член 15 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2014 г.
Член 18
Научен преглед на оценките относно изхвърлянията
Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящата глава, да представи за преглед на научен консултативен орган своята оценка относно изхвърлянията по видове кораби, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в член 15, параграф 1, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща наличието на такива изхвърляния, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на посоченото изискване, и уведомява Комисията за това.
ГЛАВА III
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 19
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на Съюза, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато въз основа на член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Независимо от това общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III, не се надвишава.
ГЛАВА IV
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството
Член 20
Прехвърляне и размяна на квоти
1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството (РОУР), се разрешава прехвърляне или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, дадена държава членка („съответната държава членка“) може да обсъди с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти.
2. След получаване на уведомление от съответната държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила със съответната договаряща страна по РОУР. След това Комисията незабавно обменя информацията за съгласието да бъде обвързана с такова прехвърляне или размяна на квоти със съответната договаряща страна по РОУР. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация.
3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти.
4. Получените или прехвърлените на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределение, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, в зависимост от случая. Това разпределение не променя съществуващия начин на разпределяне за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителната стабилност на риболовните дейности.
Раздел 1
Зона на конвенцията ICCAT
Член 21
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на Съюза с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на Съюза за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на Съюза, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределено за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 22
Любителски и спортен риболов
Държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 23
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на конвенцията CCAMLR
Член 24
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и през периодите, определени пак там.
2. ОДУ и ограниченията на прилова, посочени в приложение V, част Б, се прилагат за целите на проучвателния риболов в подзоните, определени пак там.
Член 25
Проучвателен риболов
1. През 2014 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2014 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голямата концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 26
Улов на крил през риболовния сезон 2014-2015 г.
1. Единствено държавите членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват улов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовния сезон 2014-2015 г. Ако някоя от тези държави членки възнамерява да извършва улов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява за намерението си, не по-късно от 1 юни 2014 г. секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, както и Комисията, като използва формата, предвиден в приложение V, част В.
2. Уведомлението, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в улова на крил.
3. Държава членка, възнамеряваща да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомява единствено относно намерението си по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под нейно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност да плават под знамето на съответната държава членка.
4. Държавите членки имат право да разрешат участие в улов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради основателни причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
a)
всички данни на предвидения за заместване кораб (или кораби), в това число информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи заместването, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в улова на крил.
Раздел 3
Зона на конвенцията IOTC
Член 27
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на риба меч (Xiphias gladius) и бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за улов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов, на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, представени на IOTC, държавите членки могат да увеличават риболовния си капацитет над ограниченията по параграфи 1 и 2 единствено в границите, определени в тези планове.
Член 28
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на океанска дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона с изключение на кораби с обща дължина под 24 m, които участват единствено в риболовни дейности в изключителни икономически зони (ИИЗ) на държавата членка, под чието знаме плават, и при условие че техният улов е предназначен само за местно потребление.
3. Когато са уловени случайно, видовете по параграфи 1 и 2 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 4
Зона на конвенцията SPRFMO
Член 29
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото равнище на брутен тонаж на корабите, плаващи под тяхно знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2014 г., до общото за Съюза равнище от 78 600 брутен тонаж в посочената зона.
Член 30
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно посоченото в член 29, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Възможностите за риболов, определени в приложение IЙ, може да се използват само при условие че най-късно до петия ден на следващия месец държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до секретариата на SPRFMO, списък на корабите, които активно участват в риболов или трансбордиране в района на действие на Конвенцията SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и данни за престой в пристанища (когато такива данни са налични).
Член 31
Дънни риболовни дейности
Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов:
a)
до средното равнище на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на конвенцията IATTC
Член 32
Риболовна дейност с мрежа гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), големоок тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежа гъргър, се забранява:
a)
от 29 юли до 28 септември 2014 г. или от 18 ноември 2014 г. до 18 януари 2015 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
150° з.д.,
-
40° с.ш.,
-
40° ю.ш.;
б)
от 29 септември до 29 октомври 2014 г. в зоната, определена от следните граници:
-
96° з.д.,
-
110° з.д.,
-
4° с.ш.,
-
3° ю. ш.
2. Преди 1 април 2014 г. заинтересованите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1. През избрания период всички кораби с мрежа гъргър на заинтересованите държави членки преустановяват риболова с мрежа гъргър в зоните по параграф 1.
3. Корабите с мрежа гъргър, извършващи улов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен жълтопер тунец, големоок тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
a)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Екземплярите се пускат незабавно в морето от операторите на кораба, които освен това:
a)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Най-късно до 31 януари 2014 г. държавите членки предават тази информация на Комисията.
Раздел 6
Зона на конвенцията SEAFO
Член 33
Забрана за риболов на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
дълбоководни акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на конвенцията WCPFC
Член 34
Изисквания относно риболовните дейности, насочени към големоокия тон, жълтоперия тунец, ивичестия тон и южнотихоокеанския бял тон
1. Държавите членки гарантират, че броят риболовни дни, отпуснати на кораби, оборудвани с мрежа гъргър и извършващи риболов на големоок тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) в частта от зоната на Конвенцията WCPFC в открито море, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., не надвишава 403 дни.
2. Корабите на Съюза не извършват целеви риболов на южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC на юг от 20° ю.ш.
Член 35
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., риболовните дейности на използващи устройства за събиране на риба (УСР) кораби, оборудвани с мрежа гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2014 г. и 24:00 ч. на 31 октомври 2014 г. През посочения период кораб, оборудван с мрежа гъргър, може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на Конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
a)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежа гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество големоок тон, жълтопер тунец и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
a)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 36
Зона на припокриване между IATTC и WCPFC
1. Корабите, включени само в регистъра на WCPFC, прилагат мерките, определени в членове 34-37, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква п).
2. Корабите, включени едновременно в регистъра на WCPFC и на IATTC, както и корабите, включени само в регистъра на IATTC, прилагат мерките, предвидени в член 32, параграф 1, буква а) и параграфи 2-6, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква п).
Член 37
Ограничения за броя на корабите на Съюза с разрешения за улов на риба меч
Максималният брой кораби на Съюза с разрешения за улов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 38
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА СЪЮЗА
Член 39
ОДУ
На риболовните кораби под знамето на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на Съюза в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 40
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на Съюза, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 41
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата следните видове:
a)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на Съюза;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза;
в)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видове скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
селдова акула (Lamna nasus) във водите на Съюза;
е)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида Мanta birostris във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно член 30 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 43
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Независимо от това това член 8 се прилага от 1 февруари 2014 г.
Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов, посочени в членове 24, 25 и 26 и приложения IД и V, за зоната на Конвенцията CCAMLR се прилагат, считано от определените в тях дати.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 януари 2014 година.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 43/2014
(2014. gada 20. janvāris),
ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un - attiecībā uz Savienības kuģiem - konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgos gadījumos- ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un lai pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.
(4)
Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju sanāksmēs.
(5)
Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu krājumam un Norvēģijas omāra krājumam, jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (4), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (5), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (6) ("mencu plāns") un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (7).
Tomēr attiecībā uz heka ziemeļu krājumu (Padomes Regula (EK) Nr. 811/2004 (8)) un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Padomes Regula (EK) Nr. 388/2006 (9)) atjaunošanas un pārvaldības plānu minimālie mērķi ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstīgu KPN.
(6)
Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju.
(7)
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (10) 2. pantu būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.
(8)
Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem.
(9)
Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2014. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (11).
(10)
Ņemot vērā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunāko zinātnisko ieteikumu un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle.
(11)
Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu.
(12)
Uz šajā regulā noteikto Savienības kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (12) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par to krājumu, uz kuriem attiecas šī regula, izkraušanu.
(13)
Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma ilgtspēju ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas kameru (CCTV) (turpmāk kopā "CCTV sistēma") izmantošanu. Tam būtu jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un neuzticamāka. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir priekšnoteikums tādu izmetumu samazināšanas shēmu ieviešanai kā pilnībā dokumentētas zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (13).
(14)
Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var efektīvi novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, tostarp minimālo izkraušanas izmēru nesasnieguši īpatņi, ir jāatskaita no kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas izmēģinājumos nepiedalās.
(15)
ZZTEK 2013. gada novembrī pozitīvi novērtēja Pelaģisko krājumu reģionālās konsultatīvās padomes (PELRAC) ierosināto atjaunošanas pārvaldības plānu attiecībā uz siļķes krājumu ICES VIaS, VIIb un VIIc zonā. Šā siļķes krājuma izplatība pārklājas ar ziemeļos esošā kaimiņu krājuma izplatību jauktā zonā, kas atrodas starp 56° N un 57° 30′ N ICES VIa zonā. Lai nodrošinātu, ka šos abus krājumus pareizi izvērtē attiecībā uz to saglabāšanas stāvokli un lai kontrolētu katram no tiem zvejas izraisīto zivju mirstību, ir jāizslēdz visa nozveja, kas gūta jauktajā zonā.
(16)
Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt tūbīšu krājumu pārvaldības sistēmu Savienības ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. Tā kā ir sagaidāms, ka ICES zinātniskie ieteikumi kļūs pieejami tikai 2014. gada februārī, ir lietderīgi KPN un kvotas provizoriski noteikt nulles apjomā, kamēr šādi ieteikumi nav publicēti.
(17)
Tā kā nav zinātnisku pierādījumu tam, ka KPN pollaka zvejas zonas atbilst skaidri nodalītiem bioloģiskiem krājumiem, un tā kā šī suga ir izplatīta nepārtrauktā teritorijā no Britu salu ziemeļiem līdz Pireneju pussalas dienvidiem, lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir atbilstīgi ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažām no šīm KPN zonām. Tādā pašā veidā ir lietderīgi pieļaut elastīgāku režīmu starp dažiem pārvaldības apgabaliem attiecībā uz konkrētiem krājumiem, kuri ir izplatīti vairākos pārvaldības apgabalos, un kad tas attiecas uz vieniem un tiem pašiem bioloģiskiem krājumiem.
(18)
Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (14), Fēru salām (15) un Islandi (16), Savienība ar minētajiem partneriem ir rīkojusi apspriedes par zvejas tiesībām. Apspriedes ar Norvēģiju un Fēru salām par vienošanos attiecībā uz 2014. gadu vēl nav pabeigtas. Lai izvairītos no Savienības zvejas darbību pārtraukšanas, vienlaikus dodot iespēju īstenot vajadzīgo elastību minētās vienošanās noslēgšanai 2014. gada sākumā, ir lietderīgi provizoriski noteikt zvejas iespējas attiecībā uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī vienošanās. Ar Islandi nebija iespējams pabeigt apspriedes par vienošanos zivsaimniecības nozarē 2014. gadam. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi (17), Apvienotā komiteja ir noteikusi konkrētu zvejas iespēju apjomu, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos 2014. gadā.
(19)
Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) 2013. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma viena gada pagarinājumu zilās tunzivs pašreizējai KPN un kvotām un apstiprināja Ziemeļatlantijas zobenzivs, Dienvidatlantijas zobenzivs un Ziemeļatlantijas garspuru tunzivs KPN un kvotas pašreizējā līmenī laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam. Tādējādi Savienības kvotas minētajiem krājumiem saglabājas tādas pašas kā 2013. gadā. Kaut arī Dienvidatlantijas garspuru tunzivs KPN arī saglabā pašreizējā līmenī laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam, līgumslēdzēju pušu, tostarp Savienības, individuālās kvotas nedaudz samazina, lai piešķirtu kvotu citai līgumslēdzējai pusei.
(20)
Tā kā 2013. gada jūlijā Eiropas Savienībai ir pievienojusies Horvātijas Republika, šajā regulā ir iekļauti noteikumi par Horvātijas zvejas iespējām.
(21)
Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses 2013. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma nozvejas ierobežojumus gan mērķsugām, gan piezvejas sugām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(22)
Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju, kura piemērojama zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā, un kuras mērķis ir aizsargāt okeāna baltspuru haizivis, kā pagaidu izmēģinājuma pasākumu nosakot aizliegumu paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut vai uzglabāt okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļu vai visu liemeni. Rezolūcijā paredzēts izņēmums attiecībā uz nerūpniecisko zveju, proti, zvejas kuģiem, kas iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā.
(23)
Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) otrā gadskārtējā sanāksme notiks no 2014. gada 27. līdz 31. janvārim. Kamēr šāda gadskārtējā sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi provizoriski saglabāt pašreizējos pasākumus un stavridu KPN SPRFMO konvencijas apgabalā provizoriski noteikt tādā pašā līmenī kā 2013. gadā.
(24)
Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 84. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā paturēja spēkā dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC paturēja spēkā arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētos pasākumus arī turpmāk būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.
(25)
Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma ieteikumu Patagonijas ilkņzivs un sarkanā dziļūdens krabja jaunai divgadīgai KPN 2014. un 2015. gadam; Atlantijas lielgalvja un beriksas pašreizējā KPN 2013. gadam un 2014. gadam, par kuru vienošanās tika panākta 2012. gada gadskārtējā sanāksmē, paliek spēkā. Patlaban piemērojamie pasākumi attiecībā uz zvejas iespēju sadalījumu, kurus pieņēma SEAFO, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(26)
Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 10. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā grozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, nosakot kopējo dienu skaitu, kurās var zvejot atklātā jūrā, un pārtraucot zveju ar zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI). Lai pārskatītu pasākumu saistībā ar zveju ar ZPI, Savienībai kā WCPF līgumslēdzējai pusei jāpieņem lēmums par vienu no divām pieejamām iespējām - vai nu apstiprināt pašreizējo zvejas ar ZPI pārtraukšanas laikposmu vai nolemt samazināt ar ZPI saistītus iemetienus. Kamēr šāds lēmums nav pieņemts, Savienības tiesību aktos arī turpmāk būtu jāsaglabā pašreiz piemērojamais zvejas pārtraukums, kuru pieņēma WCPFC.
(27)
Konvencijas par mintaja resursu un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(28)
Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 35. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2014. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.-4. apakšapgabalā. Šajā sakarībā NAFO pieņēma procedūru, saskaņā ar kuru palielina 2014. gadam noteikto baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN NAFO 3NO apakšrajonā, ja ir izpildīti konkrēti ar šā krājuma stāvokli saistīti nosacījumi. NAFO līgumslēdzēja puse var paziņot NAFO izpildsekretāram, ka no baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma NAFO 3NO apakšrajonā ir reģistrētas nozvejas, kas ir lielākas par parasto nozveju uz zvejas piepūles vienību. Ja NAFO balsojumā apstiprina KPN palielinājumu 2014. gada laikā, tas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos, un būtu jāpalielina attiecīgo dalībvalstu kvotas.
(29)
Attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) gada beigās vienojas par konkrētiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2013. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.
(30)
Saskaņā ar Savienības deklarāciju Venecuēlas Bolivāra Republikai par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (18), ir jānosaka Venecuēlai pieejamās lutjānzivs zvejas iespējas Savienības ūdeņos.
(31)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķām dalībvalstīm izmantot sistēmu, kurā iedalīto zvejas piepūli tās pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(32)
Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 (19).
(33)
Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(34)
Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.
2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:
a)
nozvejas limitus 2014. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2015. gadam;
b)
zvejas piepūles limitus laikposmam no 2014. gada 1. februāra līdz 2015. gada 31. janvārim;
c)
dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2013. gada 1. decembra līdz 2014. gada 30. novembrim;
d)
dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā 32. pantā noteiktajos laikposmos 2014. gadā un, ja tā norādīts šajā regulā, 2015. gadā.
3. Šajā regulā, gaidot apspriedes par divpusēju vienošanos zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju un Fēru salām 2014. gadam, ir noteiktas arī pagaidu zvejas iespējas konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, uz kurām attiecas minētā vienošanās.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:
a)
Savienības kuģiem;
b)
trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
"Savienības kuģis" ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
b)
"trešās valsts kuģis" ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;
c)
"Savienības ūdeņi" ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;
d)
"starptautiskie ūdeņi" ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;
e)
"kopējā pieļaujamā nozveja" (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;
f)
"kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;
g)
"analītisks novērtējums" ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;
h)
"linuma acs izmērs" ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 (20);
i)
"Savienības zvejas flotes reģistrs" ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;
j)
"zvejas žurnāls" ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 (21) III pielikumā;
b)
"Skageraks" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)
"Kategats" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
d)
"ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība" ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W;
e)
"Kadisas jūras līcis" ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;
f)
CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (22) II pielikumā;
g)
NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 (23) III pielikumā;
h)
"SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (24);
i)
"ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (25);
j)
"CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004 (26) 2. panta a) punktā;
k)
"IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ("Antigvas Konvencija") (27);
l)
"IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (28);
m)
"SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals" ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (29), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;
n)
"WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (30);
o)
"Beringa jūras atklātie ūdeņi" ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;
p)
"IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:
-
150° rietumu garuma meridiāns,
-
130° rietumu garuma meridiāns,
-
4° dienvidu platuma paralēle,
-
50° dienvidu platuma paralēle.
II SADAĻA
SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
5. pants
KPN un tās sadalījums
1. Savienības kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un - vajadzības gadījumā - ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
2. Savienības kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 (31) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.
3. Lai piemērotu īpašo nosacījumu, kas noteikts IA pielikumā attiecībā uz tūbīšu krājumu Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā, piemēro IID pielikumā definētos pārvaldības apgabalus.
6. pants
KPN, kas jānosaka dalībvalstīm
1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.
2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:
a)
atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un
b)
nodrošina šādu rezultātu:
i)
ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam,
ii)
ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.
3. Līdz 2014. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
pieņemtā KPN;
b)
attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN;
c)
ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.
7. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai
b)
nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.
8. pants
Zvejas piepūles limiti
No 2014. gada 1. februāra līdz 2015. gada 31. janvārim piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:
a)
IIA pielikumu piemēro konkrētu mencas, jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;
b)
IIB pielikumu piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;
c)
IIC pielikumu piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.
9. pants
Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai
1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (32) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.
2. Dalībvalstis nodrošina, lai 2014. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.
10. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;
b)
zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;
c)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;
d)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
e)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
f)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;
g)
kvotu nodošanu un apmaiņu, ko veic saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.
2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.
11. pants
Slēgtā zvejas sezona
1. Porkupīnas sēklī laikā no 2014. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.
Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
Punkts
Ģeogrāfiskais platums
Ģeogrāfiskais garums
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.
2. Tūbīšu komerciāla zveja ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2014. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.
Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā, ja vien nav norādīts citādi.
12. pants
Aizliegumi
1. Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;
b)
siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, izņemot tad, ja IA pielikumā paredzēts citādi;
c)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos;
d)
parastā raja (Dipturus batis) - grupa (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
f)
ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;
g)
divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
13. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
II NODAĻA
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos
14. pants
Papildu zvejas iespēju iedalīšana
1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.
2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
15. pants
Papildu zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumi
1. Papildu zvejas iespējas, kas minētas 14. pantā, iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)
kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) (turpmāk kopā "CCTV sistēma"), kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)
papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus:
i)
75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas,
ii)
30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos;
c)
visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98 (33) XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kuras iedalītas saskaņā ar 14. pantu;
d)
tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas, attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;
e)
attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos.
2. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja:
a)
attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %;
b)
attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām;
c)
attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.
3. Pirms 14. pantā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
saraksts ar tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;
b)
uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas;
c)
to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)
aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;
e)
tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2013. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
16. pants
Personas datu apstrāde
Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.
17. pants
Iedalīto papildu zvejas iespēju atsaukšana
Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 15. pantā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2014. gada laikposmā.
18. pants
Izmetumu novērtējumu zinātniska izvērtēšana
Lai uzraudzītu 15. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo nodaļu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.
III NODAĻA
Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos
19. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.
2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.
IV NODAĻA
Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos
20. pants
Kvotu nodošana un apmaiņa
1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas ("RZPO") noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts ("attiecīgā dalībvalsts") var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.
2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO līgumslēdzēju pusei sniedz un no tās saņem piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.
3. Komisija informē dalībvalsti par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.
4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.
1. Iedaļa
ICCAT Konvencijas apgabals
21. pants
Zilo tunzivju zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi
1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.
2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.
3. To Savienības kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.
4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.
5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.
6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.
22. pants
Zveja atpūtas un sporta nolūkā
Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.
23. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugas specializēto zveju.
3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis).
2. Iedaļa
CCAMLR Konvencijas apgabals
24. pants
Aizliegumi un nozvejas limiti
1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.
2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.
25. pants
Izpētes zveja
1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2014. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2014. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.
2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.
3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.
26. pants
Krilu zveja 2014./2015. gada zvejas sezonā
1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2014./2015. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā ne vēlāk kā 2014. gada 1. jūnijā, izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu, paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai par saviem plāniem zvejot krilus.
2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.
3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.
4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:
a)
pilnīgas ziņas par plānoto(-ajiem) aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;
b)
izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.
5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.
3. Iedaļa
IOTC Konvencijas apgabals
27. pants
Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā
1. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir tāda, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā.
2. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir tāda, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā.
3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.
4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā.
5. Lai ņemtu vērā Indijas okeāna tunzivju komisijai (IOTC) iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos plānos noteiktos limitus.
28. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.
3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
4. Iedaļa
SPRFMO Konvencijas apgabals
29. pants
Pelaģiskās zvejas kapacitātes limits
Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2014. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.
30. pants
Pelaģiskās zvejas KPN
1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 29. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.
2. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai paziņošanai SPRFMO Sekretariātam sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās.
31. pants
Grunts zveja
Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, zvejas piepūli vai nozveju:
a)
ierobežo līdz vidējam nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā laikposmā un
b)
veic tikai tajās SPRFMO konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja veikta kādā no iepriekšējām zvejas sezonām.
5. Iedaļa
IATTC Konvencijas apgabals
32. pants
Zveja ar riņķvadu
1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):
a)
no 2014. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2014. gada 18. novembra līdz 2015. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:
-
Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,
-
150° rietumu garuma meridiāns,
-
40° ziemeļu platuma paralēle,
-
40° dienvidu platuma paralēle;
b)
no 2014. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:
-
96° rietumu garuma meridiāns,
-
110° rietumu garuma meridiāns,
-
4° ziemeļu platuma paralēle,
-
3° dienvidu platuma paralēle.
2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2014. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.
3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis.
4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a)
ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai
b)
pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.
5. Ir aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un minētajā apgabalā paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
6. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:
a)
reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);
b)
paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie tie ir. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai līdz 2014. gada 31. janvārim.
6. Iedaļa
SEAFO Konvencijas apgabals
33. pants
Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums
SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:
-
raju dzimtas zivis (Rajidae),
-
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),
-
laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),
-
īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),
-
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),
-
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),
-
kaķhaizivs (Apristurus manis),
-
samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),
-
Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.
7. Iedaļa
WCPFC Konvencijas apgabals
34. pants
Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi
1. Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas.
2. Savienības kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.
35. pants
Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI
1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2014. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2014. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:
a)
neizmantotu ZPI vai ar to saistītu elektronisku ierīci vai neveiktu tās apkopi;
b)
nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.
2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.
3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a)
zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;
b)
ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai
c)
ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.
36. pants
IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals
1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta p) punktā, piemēro 34.līdz 37. pantā izklāstītos pasākumus.
2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta p) punktā, piemēro 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2.līdz 6. punktā izklāstītos pasākumus.
37. pants
To Savienības kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis
Maksimālais Savienības kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.
8. Iedaļa
Beringa jūra
38. pants
Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos
Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.
III SADAĻA
TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS
39. pants
KPN
Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju Savienības ūdeņos, nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.
40. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.
2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.
41. pants
Aizliegumi
1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;
b)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos;
c)
parastā raja (Dipturus batis) - grupa (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
d)
cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;
f)
ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;
g)
divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
IV SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
42. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
43. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Tomēr 8. pantu piemēro no 2014. gada 1. februāra.
Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 24., 25. un 26. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 20. janvārī