РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 716/2014
(2014. gada 27. jūnijs)
par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (1) un jo īpaši tās 15.a panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības un izstrādes projekta (SESAR projekta) nolūks ir Eiropā modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (turpmāk - ATM), un tas veido Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas tehnoloģisko pīlāru. Tā nolūks ir nodrošināt, lai līdz 2030. gadam Savienība būtu apgādāta ar tādu augstas efektivitātes gaisa satiksmes pārvaldības infrastruktūru, kas sniegtu drošai un videi draudzīgai gaisa transporta darbībai un attīstībai nepieciešamos nosacījumus.
(2)
Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (2) ir paredzētas prasības attiecībā uz kopprojektu saturu, to izveidi, pieņemšanu, īstenošanu un uzraudzību. Regulā ir arī paredzēts, ka kopprojekti jāīsteno, pamatojoties uz izvēršanas programmu, ar izvēršanas pārvaldītāja koordinēto īstenošanas projektu starpniecību.
(3)
Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 kopprojekta mērķis ir laikus, koordinēti un sinhronizēti izvērst ATM funkcionalitātes virzienus, kuri ir gatavi īstenošanai un kuri ir svarīgi, lai panāktu būtiskas darbības izmaiņas, kas apzinātas Eiropas ATM ģenerālplānā. Kopprojektā iekļauj tikai tos ATM funkcionalitātes virzienus, kas ir jāizvērš sinhronizēti un kas nozīmīgā mērā veicina Savienības mēroga darbības mērķu sasniegšanu.
(4)
Pēc Komisijas pieprasījuma SESAR kopuzņēmums sagatavoja provizorisku pirmā kopprojekta - turpmāk “kopprojektu sērijas pilotprojekta” - uzmetumu.
(5)
Komisija kopīgiem spēkiem ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, Eiropas Aizsardzības aģentūru, tīkla pārvaldītāju, darbības rezultātu pārskatīšanas iestādi, Eirokontroli, Eiropas standartizācijas organizācijām un Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizāciju (Eurocae) izanalizēja un izskatīja minēto provizorisko uzmetumu.
(6)
Komisija pēc tam veica neatkarīgu vispārējo izmaksu un ieguvumu analīzi un attiecīgu apspriešanos ar dalībvalstīm un ieinteresēto aprindu pārstāvjiem.
(7)
Uz šo iestrāžu pamata Komisija sagatavoja priekšlikumu kopprojektu sērijas pilotprojektam. Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 SESAR civilās gaisa telpas lietotāju grupa šo priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; lidostu ekspluatanti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 29. aprīlī; tīkla pārvaldītājs priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 25. aprīlī; un Eiropas valstu meteoroloģiskie dienesti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī.
(8)
KS pilotprojektā ir iezīmēti seši ATM funkcionalitātes virzieni, proti: pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās; lidostu integrācija un caurlaidspēja; elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts; tīkla kopīga pārvaldība; sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā; sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju. Šo sešu ATM funkcionalitātes virzienu izvēršana būtu jānosaka par obligātu.
(9)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās” pilnveidos precīzas nolaišanās trajektoriju un atvieglinās satiksmes sekvencēšanu jau agrākās lidojuma fāzēs, tādējādi ļaujot samazināt degvielas patēriņu un ietekmi uz vidi nolaišanās/atlidošanas posmos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Satiksmes sinhronizācija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(10)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “lidostu integrācija un caurlaidspēja” uzlabos skrejceļu drošību un caurlaidspēju, nodrošinot ieguvumus degvielas patēriņa, kavējumu samazināšanas un lidostu kapacitātes izteiksmē. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Lidostu integrācija un caurlaidspēja”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(11)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts” radīs nosacījumus, kas vajadzīgi efektīvākam gaisa telpas izmantojumam, tādējādi sniedzot būtiskus ieguvumus saistībā ar degvielas patēriņu un kavējumu samazināšanu. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(12)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “tīkla kopīga pārvaldība” uzlabotu tās tīkla informācijas kvalitāti un savlaicīgumu, ar kuru savstarpēji dalās visas ATM ieinteresētās personas, tādējādi nodrošinot būtiskus ieguvumus aeronavigācijas pakalpojumu (turpmāk - ANS) produktivitātes ieguvumu izteiksmē un tādu ietaupījumu izteiksmē, kuri veidojas tāpēc, ka ir mazāk kavēšanos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Tīkla kopīga pārvaldība un dinamiska jaudas līdzsvarošana”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(13)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā”, ko veido tādu pakalpojumu kopums, kurus sniedz un izmanto ar tāda tīkla starpniecību, kas balstīts uz interneta protokolu, izmantojot sistēmas mēroga informācijas pārvaldības (SWIM) sistēmas, sniegs nozīmīgus ieguvumus ANS produktivitātes ziņā. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “SWIM”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(14)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju” apvienojumā ar pastiprinātu lidojuma datu apstrādes efektivitāti uzlabos gaisa kuģu trajektorijas paredzamību, no kā labums būs gan gaisa telpas izmantotājiem, gan tīkla pārvaldniekam un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, jo mazināsies taktisko intervenču skaits un uzlabosies situācija konfliktu novēršanas ziņā. Ir paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme uz ANS produktivitāti, degvielas ietaupījumiem un kavēšanās nepastāvību. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām un kas netieši atbalsta citas svarīgākās sadaļas, kas aplūkotas citos ATM funkcionalitātes virzienos, izmantojot dalīto rīcībā esošo informāciju par trajektorijām.
(15)
Lai no KS pilotprojekta gūtu optimālu labumu, ir paredzams, ka dažas KS pilotprojekta daļas īstenos atsevišķas darbojošās personas no trešām valstīm. Par šo personu dalību gādās izvēršanas pārvaldītājs saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013. Trešo valstu darbojošos ieinteresēto personu iesaistīšanās neskar ar aeronavigācijas pakalpojumiem un ATM funkcionalitātes virzieniem saistīto kompetenču sadali.
(16)
Lai atbalstītu attiecīgās darbojošās personas ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā, Komisijai būtu jāpublicē nesaistoši uzziņu materiāli, tādi kā atbalsta materiāli standartizācijas un industrializācijas posmam, par ko ir atbildīgs SESAR Kopuzņēmums, ceļvedis standartizācijas un regulējuma jautājumos, kā arī vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, uz kuras KS pilotprojekts balstās. Atbalsta materiāli attiecīgā gadījumā jāizstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 552/2004 (3) paredzētajām procedūrām, iesaistoties valsts uzraudzības iestādēm, kā tas paredzēts minētajā regulā.
(17)
KS pilotprojekta īstenošana būtu jāuzrauga, pēc iespējas izmantojot pastāvošos uzraudzības mehānismus un pastāvošās apspriešanās struktūras tā, lai iesaistītu visas darbojošās ieinteresētās personas.
(18)
Lai Komisija šo regulu vajadzības gadījumā varētu grozīt, ir jāizveido šīs regulas pārskatīšanai piemēroti mehānismi, kuros būtu jāiesaista arī izvēršanas pārvaldītājs, kam būtu jāatbild par koordināciju un sadarbību ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. pantā minētajām struktūrām, respektīvi, valsts uzraudzības iestādēm, militāro jomu, SESAR Kopuzņēmumu, tīkla pārvaldītāju un ražojošo rūpniecību. Izvēršanas pārvaldītājam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. panta 7. punkta c) apakšpunktu ir jāņem vērā ietekme uz valsts un kolektīvajām aizsardzības spējām. Saskaņā ar dalībvalstu vispārējo deklarāciju par militāriem jautājumiem, kas skar Eiropas vienoto gaisa telpu (4), KS kopprojektā koordinācijai ar militāro jomu ir jāatvēl prioritāra nozīme. Saskaņā ar šo deklarāciju dalībvalstīm jo īpaši jāuzlabo civilmilitārā sadarbība un, ja visas ieinteresētās dalībvalstis to uzskata par vajadzīgu, jāpalīdz to bruņotajiem spēkiem sadarboties visos gaisa satiksmes pārvaldības jautājumos, ciktāl tās to uzskata par vajadzīgu.
(19)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (5) 1. panta 2. punktu šīs regulas piemērošana neskar dalībvalstu suverenitāti attiecībā uz to gaisa telpu un dalībvalstu prasības, kas saistītas ar sabiedriskās kārtības, valsts drošības un aizsardzības jautājumiem. Uz militārām operācijām un mācībām šī regula neattiecas.
(20)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu izveido pirmo kopprojektu, turpmāk - “kopprojektu sērijas pilotprojektu” (turpmāk - KS pilotprojektu). KS pilotprojektā ir norādīts pirmais ATM funkcionalitātes virzienu kopums, kas jāizvērš laicīgi, koordinēti un sinhronizēti, lai izdotos īstenot no Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanas izrietošās būtiskās darbības izmaiņas.
2. Šo regulu piemēro Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīklam (EATMN) un aeronavigācijas sistēmām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 I pielikumā. To piemēro šīs regulas pielikumā norādītajām ieinteresētajām personām.
2. pants
Definīcijas
Šīs regulas piemērošanas nolūkā piemēro definīcijas, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 2. pantā.
Papildus piemēro arī šādas definīcijas:
1)
“kopīga lēmumu pieņemšana - lidostas (A-CDM)” ir process, kurā lēmumus attiecībā uz gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldību (turpmāk - ATFCM) lidostās pieņem, pamatojoties uz darbojošos ieinteresēto personu un citu ATFCM iesaistīto personu savstarpēju iedarbību, un kura nolūks ir samazināt kavēšanos, uzlabot notikumu paredzamību un optimizēt resursu izmantošanu;
2)
“lidostu ekspluatācijas plāns” (AOP) ir vienots, kopējs mainīgs plāns, par kuru ir panākta kopīga vienošanās un kas ir pieejams visām lidostu ieinteresētajām aprindām, un kura nolūks ir veidot vienotu izpratni par situāciju, kā arī veidot pamatu, uz kura var pieņemt ieinteresēto personu lēmumus par procesa optimizāciju;
3)
“tīkla darbības plāns” (NOP) ir plāns (ietverot tā atbalsta rīkus), ko izstrādā tīkla pārvaldnieks un darbojošās ieinteresētās personas, tiem sadarbojoties, lai organizētu operatīvo darbību īstermiņā un vidējā termiņā saskaņā ar tīkla stratēģijas plāna pamatprincipiem. Tīkla darbības plāna daļā, kas attiecas uz Eiropas maršrutu tīkla plānošanu, ietver Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plānu;
4)
“ekspluatēt ATM funkcionalitātes virzienu” nozīmē, ka konkrētais ATM funkcionalitātes virziens ir laists ekspluatācijā un ka to pilnā apmērā izmanto ikdienas darbībās;
5)
“izvēršanas plānotais datums” ir datums, līdz kuram konkrētā ATM funkcionalitātes virziena izvēršana ir jāpabeidz un līdz kuram tam jābūt pilnībā operatīvi izmantojamam.
3. pants
ATM funkcionalitātes virzieni un to izvēršana
1. KS pilotprojekts aptver šādus ATM funkcionalitātes virzienus:
a)
pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās;
b)
lidostu integrācija un caurlaidspēja;
c)
elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts;
d)
tīkla kopīga pārvaldība;
e)
sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā;
f)
sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju.
Šie ATM funkcionalitātes virzieni ir aprakstīti pielikumā.
2. Pielikumā norādītās darbojošās ieinteresētās personas un tīkla pārvaldītājs izvērš 1. punktā minētos ATM funkcionalitātes virzienus un piemēro saistītās darbības procedūras, lai nodrošinātu raitu šo funkcionalitātes virzienu ekspluatāciju saskaņā ar pielikumu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013. Militārās jomas darbojošās ieinteresētās personas izvērš šos ATM funkcionalitātes virzienus tikai tik lielā mērā, cik tas vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 552/2004 II pielikuma A daļas 4. punktam.
4. pants
Uzziņu un atbalsta materiāli
Komisija savā tīmekļa vietnē publicē šādus uzziņu un atbalsta materiālus 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanai:
a)
orientējošs to standartizācijas un industrializācijas posma atbalsta materiālu saraksts, kuri jāizstrādā SESAR Kopuzņēmumam, tostarp plānotie izpildes termiņi;
b)
orientējošs ceļvedis par standartizācijas un regulatīvajām vajadzībām, tostarp atsauces uz īstenošanas noteikumiem un Kopienas specifikācijām, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 3. un 4. pantu, un saistītie plānotie izpildes termiņi;
c)
vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, ko ņem vērā, kad to apstiprina KS pilotprojekta ieinteresētās personas.
5. pants
Uzraudzība
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 6. pantā paredzēto uzraudzību, ko nodrošina Komisija, veic, it sevišķi izmantojot šādus plānošanas un ziņošanas instrumentus:
a)
Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus;
b)
tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu;
c)
darbības uzlabošanas plānus, jo īpaši izmantojot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 (6) 11. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 11. panta 5. punktā un II pielikuma 2. punktā minēto informāciju;
d)
ziņojumu tabulas, kurās iekļautas ziņas par aeronavigācijas izmaksām, jo īpaši informācija, kas precizēta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 (7) 1. tabulas 3.8. ailē un II pielikuma 2. punkta m) apakšpunktā, kā arī VII pielikuma 3. tabulas 2.1.-2.4. ailē;
e)
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 10. pantā minēto īstenošanas projektu uzraudzību, ko nodrošina izvēršanas pārvaldītājs;
f)
funkcionālo gaisa telpas bloku īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus;
g)
ar standartizāciju saistītos īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus.
6. pants
Pārskatīšana
Komisija pārskatīs šo regulu, ņemot vērā: no izvēršanas pārvaldītāja saņemto informāciju un padomus saskaņā ar 9. panta 2. punkta e) apakšpunktu, kā arī veikusi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. pantā prasīto koordināciju un konsultācijas; informāciju, kas iegūta, īstenojot 5. pantā minēto uzraudzību; un tehnoloģiju attīstību ATM jomā; pārskatīšanas rezultātus tā iesniegs Vienotās gaisa telpas komitejai.
Pārskatīšanas procesā uzmanība tiks veltīta šādiem aspektiem:
a)
progresam, kas panākts 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā;
b)
tam, kā esošie stimuli tiek izmantoti KS pilotprojekta īstenošanai un kādas ir iespējas veidot jaunus stimulus;
c)
ieguldījumam, ko KS pilotprojekts sniedz nolūkā sasniegt darbības mērķus un īstenot elastīgu gaisa telpas izmantojumu;
d)
faktiskajām izmaksām un ieguvumiem, kas izriet no 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanas, tostarp norādot iespējamo negatīvo ietekmi, kāda vietējā un reģionālā mērogā varētu veidoties un skart specifiskas darbojošos ieinteresēto personu kategorijas;
e)
tam, vai ir nepieciešams izdarīt pielāgojumus KS pilotprojektā, jo īpaši tā personiskā un ģeogrāfiskā tvērumā, kā arī pielikumā norādītajiem izvēršanas plānotajiem datumiem;
f)
progresam, kas sasniegts 4. pantā minēto uzziņu un atbalsta materiālu izstrādē.
Pirmo pārskatīšanu Komisija sāks ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc izvēršanas programmas apstiprinājuma.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 27. jūnijā