РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1269/2012 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2012 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход, inter alia, от Русия, след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 954/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия, Румъния, Русия и Украйна. Мерките се състояха в налагането на адвалорно антидъмпингово мито в размер на 24,1 % върху вноса от поименно изброени производители износители в Русия, като за вноса от всички останали дружества в Русия бе приложена остатъчна митническа ставка в размер на 35,8 %. Окончателното антидъмпингово мито, наложено на групата, обект на настоящото разследване за преразглеждане - OAO TMK („TMK Group“ или „заявителят“), която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, бе в размер на 35,8 %, т.е. остатъчното мито.
(2)
С Регламент (ЕО) № 812/2008 (3) и след започване на междинно преразглеждане по искане на TMK Group съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент („разследването за преразглеждане“) Съветът измени окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана на 27,2 % за TMK Group.
(3)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките („разследване с оглед изтичане на срока на действие“) с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 (4) Съветът запази мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 954/2006 върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна.
(4)
Съответно мерките, които са в сила понастоящем, са наложените с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012. TMK Group, която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, е обект на антидъмпингово мито в размер на 27,2 %.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(5)
На 14 октомври 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, („известието за започване“) (5) започването съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, прилагани при вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия.
(6)
Преразглеждането, чийто обхват бе ограничен до разглеждането на дъмпинга, бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от TMK Group. В искането заявителят представи prima facie доказателства за това, че запазването на наложените мерки на сегашното ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреда дъмпинг.
1.3. Засегнати страни
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износителка и промишлеността от Съюза за започването на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(8)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на заявителя, който изпрати отговор в посочения срок.
(9)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи равнището на дъмпинга. Проведени бяха проверки на място в помещенията на заявителя и на свързаните с него търговски дружества ZAO TMK Trade House (Moscow), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Cologne), TMK Italia s.r.l.(Lecco) and TMK Global S.A. (Geneva).
1.4. Разследван период в рамките на преразглеждането
(10)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. (наричан по-нататък „разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, с който бяха наложени действащите понастоящем мерки, т.е. безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (6), с произход от Русия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 („разглежданият продукт“ или „безшевни тръби“).
2.2. Сходен продукт
(12)
Както бе установено при първоначалното разследване, както и при разследването с оглед изтичане на срока на действие, при настоящото разследване бе потвърдено, че продуктът, произвеждан в Русия и изнасян за Съюза, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Русия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба. Поради това тези продукти се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Дъмпинг на вноса през РПП
3.1.1. Нормална стойност
(13)
Продажбите на вътрешния пазар са реализирани чрез свързаните дружества ZAO TMK Trade House и TMK Warehouse, които са препродавали безшевните тръби на независими клиенти в Русия.
(14)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред за всеки производител износител беше проверено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. При проверката се установи, че продажбите на вътрешния пазар са били представителни при всички производители износители.
(15)
Освен това за всеки вид на сходния продукт, продаван на вътрешния пазар от производителите износители, бе проверено дали е бил достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха приети за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от заявителя продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
В съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент след това бе проверено дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаден в представителни количества, може да се разглеждат като реализирани при обичайни търговски условия. Това бе направено, като бе определен относителният дял на рентабилните продажби, реализирани на вътрешния пазар, на независими потребители за всеки изнасян вид на разглеждания продукт по време на РПП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал до 80 % от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през РПП.
(19)
Нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена на база производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличие на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от сделките при обичайни търговски условия на този пазар по видове на разглеждания продукт. При липсата на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба.
(20)
По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия и по-конкретно тези за газ бе проверено дали цените на газа, платени от производителите износители, са отразявали разумно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(21)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от производителите износители, е била около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни сочат, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за природен газ на нерегулирани пазари. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. В отсъствието на достатъчно представителни, неизкривени цени на газа по отношение на вътрешния пазар на Русия бе сметнато за целесъобразно в съответствие с член 2, параграф 5 корекцията да е на база информацията, получена от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена на базата на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Waidhaus), коригирана така, че да отрази разходите за местно разпределение. Тъй като е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, който, от една страна, е най-големият пазар за руски природен газ, а, от друга - е с цени, достоверно отразяващи разходите, Waidhaus може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(22)
След оповестяването TMK Group заяви, че корекцията на цената на газа противоречи на член 2, параграф 5 от основния регламент и на клауза 2.2.1.1 от антидъмпинговото споразумение на СТО. Както е посочено в съображение 21, бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от TMK Group, е около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. Искането, направено от TMK Group, бе счетено за необосновано и при липса на доказателства бе отхвърлено.
3.1.2. Експортна цена
(23)
Следва да се отбележи, че някои количества за износ от разглеждания продукт не са докладвани от TMK Group, понеже за тях е било счетено, че не попадат в обхвата на разследването. По време на проверките на място на представителите на Комисията бяха показани мостри под формата на парчета от продукта, при които се вижда напречното му сечение - преди и след обработката, но те не могат да се приемат за убедителни доказателства.
(24)
След разглеждане на въпроса бе сметнато, че посочените безшевни тръби попадат в обхвата на продукта. Поради това съответните износни сделки бяха взети предвид при изчисляване на дъмпинга.
(25)
По време на изслушването на 9 ноември 2012 г., което беше председателствано от служителя по изслушванията, TMK Group заяви, че желае преразглеждане основно на въпроса с класирането, повдигнат в документа за оповестяването, който според тях е довел до увеличаване на дъмпинговия им марж с около 13 - 14 %. TMK Group изрази изненада относно факта, че тези продукти са счетени като попадащи в обхвата на разследването и повторно заяви, че посочените количества за износ не са били декларирани на основание, че са „заготовки“ (наричани още „кухи профили“), а не тръби и поради това според тях не попадат в обхвата на продукта. Също така отбелязаха и факта, че този въпрос е бил разгледан много накратко от службите на Комисията в хода на проверката на място. В това отношение следва да се отбележи, че самата TMK Group посочва в свое изявление от 31 август 2012 г., че „въпросът дали „кухите профили“, попадащи в обхвата на код по КН 7304 59 10, следва да бъдат включени в обхвата на разследването, е разгледан обстойно в хода на разследването“. Всъщност, както Европейската асоциация на производителите на стоманени тръби (ESTA), така и TMK Group неколкократно имаха достатъчна възможност да изразят мнение по този въпрос. Следва да се отбележи също, че службите на Комисията поискаха от свързаните с TMK вносители да попълнят приложението към въпросника и провериха получената информация по време на проверка на място с цел да се събере цялата налична информация. Становището, че този въпрос е разгледан много „накратко“ от службите на Комисията в хода на разследването и че тези продукти са счетени за част от обхвата, е неправилно и следователно беше отхвърлено.
(26)
TMK Group посочи още, че включването на посочените количества за износ е незаконно и необосновано, тъй като службите на Комисията не са успели да докажат, че тръбите не са „необработени“, а заключенията, че тези „заготовки“ са „полузавършени“ (или частично обработени) продукти са необосновани.
(27)
Първо, припомня се, че продуктите, обхванати в кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10 са „безшевни тръби и кухи профили“ от желязо (с изключение на чугун) или стомана, „необработени, прави и с еднаква дебелина на стените, предназначени изключително за производството на тръби с друг профил и с друга дебелина на стените“. В обяснителната бележка към кодове 7304 39 10 и 7304 59 10 се посочва, че в тях се класират „безшевните стоманени тръби, получени главно чрез пробиване или валцуване на горещо или чрез пробиване и изтегляне на горещо, наричани обикновено с термина „заготовка“. Те са предназначени да бъдат преработени в тръби с други профили или с други дебелини и да имат по-малки допуски в размерите от тези на изходния продукт. Те се представят с грубо отрязани изчистени краища, без никаква друга окончателна обработка. Техните външни и вътрешни повърхности са необработени и имат нагар и следователно не са блестящи. От друга страна, те не са нито омаслени, нито поцинковани, нито лакирани.“ След разглеждане на аргументите, представени от TMK Group и ESTA, беше счетено, че въз основа на различните документи, събрани по време на проверките на място (поръчки и спецификации на клиенти, междуфирмени договори, фактури, издадени от свързани вносители, описание на стандарта ISO 9809-1), тези тръби действително са „полузавършени“ в смисъл, че трябва да отговарят на определени изисквания и спецификации, като например „висококачествени стоманени тръби за газови бутилки, завършени чрез гореща обработка от стомана марка 34CrMo4, която отговаря на UNI EN 10083-1 и DIN 1629, с „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“, с размерите, посочени в поръчката“. Освен това други изисквания, които са изброени в поръчките на клиенти и в спецификациите, като например „ултразвуково изпитване за възможни дефекти, контрол на дебелината, овализация и праволинейност“ също показват по-нататъшното обработване на тези тръби, което не е характерно за т.нар. „заготовки“.
(28)
TMK Group твърди, че характеристиките „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“ не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, за да се определи дали дадена тръба е „необработена“. В това отношение трябва да се отбележи, че текстовете на позициите и съответните обяснителни бележки не винаги съдържат изчерпателен списък на всички характеристики на обхванатите продукти. По отношение на продукти като разглежданите, в които се срещат характеристики на различни видове стоки, класирането зависи от най-важните характеристики на внасяните стоки. Следователно, макар и тези характеристики да не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, те представляват важни елементи при определяне дали видовете продукти могат да бъдат смятани за „необработени“ и, съответно, дали попадат в обхвата на кодовете по КН 7304 39 10 и 7304 59 10.
(29)
TMK Group твърди също, че тези тръби не са отгряти, тъй като не са били подлагани на термична обработка, както е посочено в сертификатите за лабораторни изпитвания от завода. В това отношение следва да се отбележи, че в спецификациите на клиента се съдържа противоречива информация, тъй като в тях е спомената термична обработка на продукта. Позоваване на тези спецификации на клиента има в други документи като например декларацията на производителя, издадена от TMK Group, и спецификацията към договорите, подписани между TMK Group и несвързания им клиент.
(30)
Отбелязва се също, че в горепосочените междуфирмени договори, представени от TMK Group по време на проверката на място, посочените продукти първоначално са били класирани под различен код по КН (обект на мерки) и са променени на код по КН, който не е обект на мерки (включително през ПР), въпреки че въз основа на наличната информация няма промени в поръчката на клиента и в спецификациите на продукта. TMK Group твърди, че тази промяна в кода по КН няма отношение, тъй като съгласно приложимите митнически правила за класиране са важни обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза. Въпреки че обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза представляват важен елемент, от TMK Group не отричат, че са класирали видовете продукти като продукти - обект на мерки, преди да променят тази класация, дори без да има промяна в спецификациите на продукта. Това се приема като един от елементите, които водят до заключението, че разглежданите видове продукти попадат в обхвата на разследването.
(31)
Също се отбелязва, че в спецификации на несвързани клиенти е ясно обозначено, че продуктите са „полуготови“, а не „заготовки“ или „кухи профили“. По последния въпрос TMK твърди, че за целите на митническото класиране няма абсолютно никакво значение как продуктът е описан от купувача. В отговор на това трябва да се посочи, че описанието на продукта от страна на купувача има известно значение, тъй като купувачът очевидно е бил наясно с изискванията за продукта в момента на поръчката. Следователно е под въпрос дали описанието на купувача няма „абсолютно никакво значение“.
(32)
В заключение, полуготовите стоманени тръби, произведени чрез термична обработка и закупени с цел производство на посочените бутилки, трябва да отговарят на много подробни технически изисквания и изисквания за качество и размери. Тези характеристики явно не съответстват на понятието „необработен“, както е посочено в обяснителните бележки към кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10, и следователно представените от TMK Group коментари относно предполагаемото грешно тълкуване на термина „необработен“ от страна на Комисията, бяха отхвърлени.
(33)
Противно на няколко предходни изявления TMK Group твърди също, че посочените продукти, продадени на несвързан клиент, са били не само предназначени за същото приложение, т.е. производство на газови бутилки, но те биха могли да бъдат преработени в т.нар. „прецизно обработени тръби“. Групата твърди, че несвързаният клиент първо преработва заготовките в студеновалцувани тръби (или прецизно обработени тръби), а след това в газови бутилки. Следва да се отбележи, че този елемент противоречи не само на твърденията на TMK Group в предишни заявления, но и на събраната по време на проверките на място информация. Независимо от гореспоменатото следва да се отбележи, че посоченото допълнително твърдение е ново, подадено на късен етап, както и неподкрепено с доказателства. В допълнение групата представи доказателства, които според нея показват, че несвързаният клиент също е продавал прецизно обработени тръби. Макар и да се отбелязва, че посоченото доказателство е представено на много късен етап от разследването, се отбелязва също, че то се отнася за период дълго след РПП и документите са във връзка с евентуални продажби на всякакви видове (или сечения) студеновалцувани продукти (тръби). Следователно горепосочените аргументи бяха отхвърлени.
(34)
По-голямата част от износа на разглеждания продукт от производителите износители за Съюза е бил продаден на независими клиенти в Съюза чрез две свързани търговски дружества, т.е. TMK Europe GmbH и TMK Italia, разположени, съответно, в Германия и Италия. Експортната цена на горепосочения износ бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени, т.е. като се използват препродажните цени, платени или подлежащи на плащане на свързаното дружество от първия независим купувач в съюза през РПП, като цената е коригирана за всички възникнали разходи между вноса и препродажбата, както и за печалбата.
(35)
Ограничени количества са изнесени пряко на независими потребители в Съюза. Експортната цена за тези количества бе установена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(36)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това бяха направени корекции по отношение на разходите за опаковане, транспорт, кредити и антидъмпингови мита.
(37)
TMK Group поиска да се вземат предвид някои характеристики, свързани с марката стомана, вида на нарязването и покритието на безшевните тръби, за да се гарантира обективното сравнение между безшевните тръби, реализирани на вътрешния пазар, и тези за износ.
(38)
От Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз (ESTA) бе заявено, че всяко искане за промяна на определението на продукта или на методологията, използвани в първоначалното разследване или в последващо преразглеждане, е нарушение на член 11, параграф 9 от основния регламент и следва да не се взема предвид.
(39)
В това отношение разследването установи, че искането, отправено от TMK Group, не засяга определението на продукта, а дава възможност за определяне на допълнителни характеристики, които гарантират обективно сравнение между безшевни тръби, които имат общи белези. Освен това бе установено, че посочените допълнителни характеристики се отразяват върху цените и сравнимостта на цените.
(40)
Въз основа на горепосоченото бе сметнато, че искането е обосновано и следователно горепосочените характеристики бяха взети предвид.
(41)
TMK Group твърдеше, че в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент митата, платени при сделки DDP („доставено, мито платено“) следва да не се приспадат, за да се установи експортната цена. TMK Group твърдеше, че в сравнение с последния пълен 12-месечен период преди налагането на антидъмпингово мито върху износа на безшевни тръби от TMK за Съюза (1 юли 2005 г. - 30 юни 2006 г. или „референтния период“) митото е било надлежно отразено в цените, прилагани през РПП и в последващите продажни цени в Съюза.
(42)
В това отношение бе установено, че DDP цените, прилагани за първите несвързани потребители, не покриват дори разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита. т.е. тези сделки са като цяло на загуба. Отбелязва се също, че дори цените за сходни продукти да са нараснали с близо 30 % след референтния период, цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период. Въз основа на горепосоченото се приема, че не са представени убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени.
(43)
Също така се отбелязва, че дори ако се приеме, че митото е отразено в последващите продажни цени (quod non), член 11, параграф 10 от основния регламент изисква митото да е отразено както в препродажните цени, така и в последващите продажни цени.
(44)
След оповестяването TMK Group продължи да изразява възражения относно приспадането на митата от експортните цени и да твърди, че направената корекция на разходите за газ е довела до загуби, които според тях са със сигурност от по-ниска величина, без обаче да предостави други доказателства. TMK Group поддържа мнението си, че фактът че експортните цени франко завода следва да бъдат по-високи от производствените разходи, е законово необосновано и отново повтори, че критерият, който трябва да се разглежда, е единствено дали платените антидъмпингови мита са надлежно отразени в препродажната цена, начислена към несвързани клиенти, които са закупували на база DDP. Тъй като DDP цените, начислени на първите несвързани клиенти, не покриват разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита, дори без корекцията за газа, и понеже цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период, както е посочено в съображение 42 по-горе, се счита, че TMK Group не са представили убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени и в последващите продажни цени.
(45)
Въз основа на гореизложеното, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.1.4. Дъмпингов марж
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на база цената франко завода за всеки от производителите износители. За ТМK Group е установен единен общ дъмпингов марж чрез изчисляване на единна среднопретеглена ставка на дъмпинга за производителите износители от TMK Group.
(47)
На тази основа дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на граница на Съюза, без платено мито, е 29,6 %. След оповестяването TMK Group обърна внимание на някои технически грешки в изчисленията на дъмпинга за двама от производителите си. Тези технически грешки бяха коригирани и среднопретегленият дъмпингов марж, установен за TMK Group, е 28,7 % вместо 29,6 %.
(48)
Отбелязва се, че за разлика от prima facie доказателствата, представени в искането за преразглеждане, посоченият дъмпингов марж е по-висок от съществуващото мито, приложимо към вноса на TMK Group. Увеличението е следствие от редица фактори: първо, доказателствата, представени в искането за преразглеждане, са се отнасяли само до някои сделки на един от тримата производители износители. За някои от тези сделки бе установено, че не се отнасят до разглеждания продукт. Второ, в хода на разследването, както бе посочено в съображение 23 по-горе, бе установено, че някои износни сделки на разглеждания продукт не са докладвани от групата. Най-накрая, твърдението на групата по отношение на митото като разход (вж. съображения 41 - 45) бе отхвърлено. Взети заедно тези обстоятелства, заедно с други обстоятелства, проверени в хода на разследването, доведоха до увеличението на дъмпинговия марж.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(49)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проверено дали има разумно основание да се сметне, че променените обстоятелства относно дъмпинга имат траен характер.
(50)
В искането си за преразглеждане TMK Group посочва, че са налице променени обстоятелства с траен характер, тъй като са осъществени значителни промени във вътрешната структура, както и съществени подобрения в производственото оборудване, което се е отразило пряко върху структурата на разходите.
(51)
Разследването разкри, че в действителност TMK Group е направила значителни инвестиции, които са подобрили ефективността и са увеличили капацитета. Като се имат предвид обаче увеличението на цените на суровините и ориентирането на продуктовата гама към продукти с по-висока добавена стойност, не можа да се потвърди, че производствените разходи са намалели. По отношение на подобренията, посочени в съображение 50, бе установено, че са от структурно естество и има малка вероятност да се променят в близко бъдеще.
(52)
Освен това бяха взети предвид тенденциите през РПП в експортните цени в държави, които не са членки на ЕС, и в ЕС след РПП. Бе установено, че износът в държави, които не са членки на ЕС, на идентични продукти, се реализира на съпоставими ценови равнища като експортните продажби в ЕС през същия период. По отношение на периода след РПП бе установено, че се наблюдават малко по-високи цени в сравнение с РПП, което съответства на международните тенденции при ценовите равнища. Следователно няма основания да се допусне, че експортните цени биха се изменили значително в обозримото бъдеще.
5. ИЗМЕНЕНИЕ НА АНТИДЪМПИНГОВИТЕ МЕРКИ
(53)
Като се имат предвид резултатите от разследването, се смята за целесъобразно антидъмпинговото мито, приложимо за вноса на разглеждания продукт от страна на TMK Group да се измени на 28,7 %. Измененото антидъмпингово мито следва да бъде определено на равнището на установения дъмпингов марж, понеже той е по-нисък от маржа на вредата, установен в първоначалното разследване.
(54)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, и получиха възможност да представят своите коментари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 се заменя със следното:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1269/2012
(2012. gada 21. decembris),
ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu arī Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 24,1 % apmērā importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem Krievijā, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem Krievijā noteica atlikušo maksājuma likmi 35,8 % apmērā. Galīgais antidempinga maksājums, kas grupai noteikts, pamatojoties uz notiekošo pārskatīšanas izmeklēšanu, OAO TMK (“TMK Grupa” vai “pieteikuma iesniedzējs”), kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, bija 35,8 %, proti, atlikusī maksājuma likme.
(2)
Ar Regulu (EK) Nr. 812/2008 (3) Padome pēc starpposma pārskatīšanas uzsākšanas, kuru pieprasījusi TMK Grupa saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“pārskatīšanas izmeklēšana”), noteica jaunu TMK Grupai piemērojamu galīgu antidempinga maksājumu konkrētu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam 27,2 % apmērā.
(3)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012 (4) saglabāja pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 bija noteikti Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam.
(4)
Tādēļ pašlaik spēkā esošie pasākumi ir tie, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012. TMK Grupai, kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, piemēro antidempinga maksājumu 27,2 % apmērā.
1.2. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(5)
Komisija 2011. gada 14. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (5) informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam.
(6)
Šī pārskatīšana, kas attiecās vienīgi uz dempinga izpēti, tika sākta pēc TMK Grupas iesniegta pamatota pieprasījuma. Pieprasījumā iesniedzējs minēja pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nav vajadzīga.
1.3. Iesaistītās personas
(7)
Par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(8)
Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam, kas noteiktajā termiņā sniedza atbildi.
(9)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga līmeni. Pārbaudes apmeklējumus veica pieteikuma iesniedzēja telpās un tā saistītajos tirdzniecības uzņēmumos ZAO TMK Trade House (Maskava), TMK Warehouse Complex LLC (Litkarino), TMK Europe GmbH (Ķelne), TMK Italia s.r.l. (Leko) un TMK Global S.A. (Ženēva).
1.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(10)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra periodu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(11)
Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā definēts Īstenošanas regulā (ES) Nr. 585/2012, ar kuru tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, t. i., konkrēti Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi vai caurules (BCC), kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalentā vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulu un ķīmisko analīzi (6), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (“attiecīgais ražojums” vai “BCC”).
2.2. Līdzīgais ražojums
(12)
Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, arī pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka Krievijā ražotajam un uz Savienību eksportētajam ražojumam, Krievijas iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un Savienības ražotāju ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Imports par dempinga cenām PIP laikā
3.1.1. Normālā vērtība
(13)
Pārdošana iekšējā tirgū tika veikta, izmantojot saistītos uzņēmumus ZAO TMK Trade House un TMK Warehouse, kas BCC ražojumu pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Krievijā.
(14)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka visiem ražotājiem eksportētājiem iekšzemes pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi.
(15)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai katrs līdzīgā ražojuma veids, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū, ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja PIP laikā kopējais attiecīgā veida ražojumu apjoms, ko pieprasījuma iesniedzējs pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma.
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu pēc tam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida, kas pārdots reprezentatīvā apjomā, iekšzemes pārdošana ir uzskatāma par notikušu parastos tirdzniecības apstākļos. To pārbaudīja, katram eksportētā attiecīgā ražojuma veidam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nosakot rentablo iekšzemes pārdošanas darījumu īpatsvaru ar neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(17)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza to izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla.
(18)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienas vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu, ņemot vērā tikai rentablos iekšzemes pārdošanas apjomus PIP attiecīgajam ražojuma veidam.
(19)
Normālā vērtība nereprezentatīvajiem ražojuma veidiem (t. i., tiem veidiem, kuru iekšzemes pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 5 % no eksporta pārdevumiem uz Savienību vai kurus iekšzemes tirgū vispār nepārdeva) tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja pārdošana iekšzemes tirgū bija notikusi, attiecīgajiem ražojuma veidiem tika izmantota peļņa no darījumiem parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem. Ja ražojums iekšējā tirgū netika pārdots, tika izmantota vidējā peļņa.
(20)
Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas izmaksām attiecībā uz gāzi, tika pārbaudīts, vai ražotāju eksportētāju maksātās gāzes cenas saprātīgi atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas.
(21)
Konstatēja, ka ražotāju eksportētāju maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecina, ka iekšzemes gāzes cenas Krievijā bijušas regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos dabasgāzes tirgos. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. Gadījumā, ja nebija pieejamas pietiekami reprezentatīvas, neizkropļotas gāzes cenas attiecībā uz Krievijas iekšējo tirgu, korekcijas saskaņā ar 2. panta 5. punktu tika veiktas, balstoties uz informāciju no citiem attiecīgajiem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), koriģējot tās atbilstoši vietējām sadales izmaksām. Waidhaus - lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas samērīgi atspoguļo izmaksas - var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē.
(22)
Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa iebilda, ka gāzes cenas koriģēšana esot pretrunā pamatregulas 2. panta 5. punktam un PTO AD Nolīguma 2.2.1.1. punktam. Kā minēts 21. apsvērumā, konstatēja, ka TMK Grupas maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešdaļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. TMK Grupas iebildums tika uzskatīts par nepamatotu un pierādījumu trūkuma dēļ noraidīts.
3.1.2. Eksporta cena
(23)
Jāmin tas, ka par dažiem attiecīgā ražojuma eksportētajiem daudzumiem TMK Grupa nav sniegusi informāciju, uzskatīdama, ka šīs BCC neietilpst izmeklēšanas darbības jomā. Ražojuma, par kuru uzskatīts, ka tas neietilpst ražojuma darbības jomā, paraugu šķērsgriezumi pirms un pēc tālākas apstrādes tika uzrādīti Komisijas dienestiem pārbaudes apmeklējumu laikā, taču tos nevar uzskatīt par neapstrīdamiem pierādījumiem.
(24)
Izpētot šo jautājumu, tika noskaidrots, ka minētās BCC ietilpst ražojuma darbības jomā. Tādēļ attiecīgie eksporta darījumi tika ņemti vērā dempinga aprēķinos.
(25)
2012. gada 9. novembra uzklausīšanā, ko vadīja uzklausīšanas amatpersona, TMK Grupa norādīja, ka tā galvenokārt vēlas apspriest klasifikācijas jautājumu, kas minēts informācijas paziņošanas dokumentā un kura dēļ pēc tās domām tās antidempinga starpība palielinājusies par apmēram 13-14 %. TMK Grupa pauda izbrīnu par to, ka minētie ražojumi tika uzskatīti par ietilpstošiem izmeklēšanas darbības jomā un atkārtoti minēja, ka par šiem eksportētajiem daudzumiem nav sniegta informācija, jo šie ražojumi ir cauruļu sagataves, nevis caurules, un tādēļ pēc tās domām tie neietilpst ražojuma darbības jomā. Tā turklāt norādīja, ka šo jautājumu Komisijas dienesti ļoti īsi pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā. Šajā ziņā jāmin, ka TMK Grupa pati kādā 2012. gada 31. augusta iesniegumā rakstīja, ka “jautājums, vai cauruļu sagataves, kas atbilst KN kodam 7304 59 10, būtu jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā, tika pamatīgi pētīts izmeklēšanas laikā”. Patiesībā gan Eiropas tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejai (“ESTA”), gan TMK Grupai vairākas reizes ir bijusi laba iespēja izteikt viedokli par šo jautājumu. Turklāt jāmin, ka Komisijas dienesti ar TMK saistītiem importētājiem pieprasīja aizpildīt anketas pielikumu un pārbaudes apmeklējumā saņemto informāciju pārbaudīja, lai savāktu visu nepieciešamo informāciju. Apgalvojums, ka šo jautājumu Komisijas dienesti “īsi” pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā un ka minētie ražojumi tikuši uzskatīti par ietilpstošiem ražojuma darbības jomā, ir nepareizs un tādēļ tika noraidīts.
(26)
Vēl TMK Grupa norādīja, ka šo eksporta daudzumu iekļaušana bijusi neatļauta un nepamatota, jo Komisijas dienesti nav spējuši pierādīt, ka caurules nav neapstrādātas, un secinājumi, kas šīs cauruļu sagataves ir pusfabrikāti (jeb daļēji apstrādāti ražojumi), nav pamatoti.
(27)
Pirmkārt jāatgādina, ka ražojumi, kurus klasificē ar KN kodu 7304 39 10 un 7304 59 10, ir “dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju cauruļvadi, caurules un dobie profili”, kas ir “neapstrādāti, taisni un ar vienmērīgu sieniņu biezumu, izmantošanai galvenokārt cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļvadu un cauruļu un ražošanā”. Apakšpozīciju 7304 39 10 un 7304 59 10 skaidrojumos norādīts, ka pie tām pieder “bezšuvju tērauda caurules, ko iegūst caurkalšanā un karstajā velmēšanā vai caurkalšanā un karstajā stiepšanā; tās parasti sauc par sagatavēm. Tās ir paredzētas cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļu izgatavošanai ar mazākām izmēru pielaidēm. To gali ir apgriezti vai gludapgriezti, bet citādi tās ir neapstrādātas. To ārējā un iekšējā virsma ir nelīdzena un nespīdīga. Tās nav ne eļļotas, ne pārklātas ar cinku, ne lakotas”. Ievērojot TMK Grupas un ESTA minētos apsvērumus un pamatojoties uz virkni dokumentu, kas iegūti pārbaudes apmeklējumu laikā (pircēju pasūtījumi un specifikācijas, starpuzņēmumu līgumi, saistītu importētāju izdoti rēķini, ISO 9809-1 standarta apraksts), šīs caurules patiesi ir pusfabrikāti tādā ziņā, ka tām ir jāatbilst konkrētām prasībām un specifikācijām, piemēram, “augstākās kvalitātes (SS) karsti apstrādātas caurules cilindriem, no 34CrMo4 tipa tērauda, atbilstoši UNI EN 10083-1 un DIN 1629, atkvēlinātas un gludapgrieztas, ar pasūtījumā noteiktajiem izmēriem”. Turklāt citas prasības, kas minētas pircēju pasūtījumos un specifikācijās, piemēram, “ultraskaņas testēšana, lai noteiktu iespējamus trūkumus, biezuma pārbaude, apaļās formas un taisnuma pārbaude” arī liecina par to, ka ar šīm caurulēm veikta plašāka apstrāde, kas nav raksturīga sagatavēm.
(28)
TMK Grupa iebilda, ka tādas iezīmes kā “atkvēlināts” un “gludapgriezts” nav minētas attiecīgo KN kodu un paskaidrojošās piezīmes tekstā, ar kura palīdzību nosaka, vai caurule ir neapstrādāta. Šajā ziņā jāmin, ka nodaļu tekstos un attiecīgajās paskaidrojošajās piezīmēs ne vienmēr ir nosauktas visas attiecīgo ražojumu raksturiezīmes. Attiecībā uz tādiem ražojumiem kā šie, kuriem ir dažādu preču veidu raksturiezīmes, klasifikācija ir atkarīga no importēto preču svarīgākajām iezīmēm. Tādēļ, lai gan redzams, ka šīs iezīmes nav starp attiecīgo KN kodu un skaidrojumu tekstā minētajiem kritērijiem, tām tomēr ir nozīme, lai noteiktu to, vai ražojumus var uzskatīt par “neapstrādātiem” un tādējādi ietilpstošiem KN kodu 7304 39 10 un 7304 59 10 darbības jomā.
(29)
TMK Grupa arī apgalvoja, ka minētās caurules nav atlaidinātas, jo tās netika termiski apstrādātas, kā norādīts velmētavas testa sertifikātos. Šajā sakarā jānorāda, ka klienta iepirkuma specifikācijas satur pretrunīgu informāciju, jo tajās minēta ražojuma termiskā apstrāde. Atsauce uz minētajām iepirkuma specifikācijām ir izdarīta citos dokumentos, piemēram, ražotāja deklarācijā, ko izdevusi TMK Grupa, un līgumu specifikācijās, ko parakstījusi TMK Grupa un ar to nesaistīts pircējs.
(30)
Vēl jāmin tas, ka iepriekš minētajos starpuzņēmumu līgumos, ko TMK Grupa bija iesniegusi pārbaudes apmeklējumu laikā, minētie ražojumi sākotnēji bija klasificēti ar citu KN kodu (uz kuru pasākumi attiecas) un pēc tam tika pārvietoti uz citu KN kodu, uz kuru pasākumi neattiecas (arī izmeklēšanas periodā), lai gan, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pircēju pasūtījumi un ražojumu specifikācijas nebija mainījušies. TMK Grupa iebilda, ka šīs KN koda izmaiņas ir nebūtiskas, jo saskaņā ar piemērojamajiem muitas klasifikācijas noteikumiem nozīmīgs ir vienīgi preču objektīvais raksturojums laikā, kad tos importē Savienībā. Lai gan preču objektīvais raksturojums to importēšanas laikā Savienībā ir nozīmīgs elements, TMK Grupa nenoliedz, ka iepriekš klasificējusi ražojumus ar citu KN kodu, uz kuru pasākumi attiecas, un pēc tam veikusi izmaiņas klasificēšanā, lai gan izmaiņas ražojumu specifikācijās nebija notikušas. Tas uzskatāms par vienu no elementiem, kas liek secināt, ka attiecīgie ražojumu veidi ietilpst izmeklēšanas darbības jomā.
(31)
Vēl jāmin, ka nesaistīto pircēju iepirkuma specifikācijas skaidri norādīja uz pusfabrikātiem, nevis uz sagatavēm. Par iepriekšminēto TMK Grupa iebilda, ka muitas klasifikācijas nolūkiem ir pilnīgi nesvarīgi, kā ražojumu apraksta pircējs. Atbildot uz to, jāsaka, ka pircēja izdarītajam ražojuma aprakstam tomēr ir sava nozīme, jo pircējs pasūtījuma veikšanas brīdī noteikti ir informēts par ražojumam piemērojamajām prasībām. Tādēļ apgalvojums, ka pircēja apraksts ir pilnīgi nesvarīgs, ir apšaubāms.
(32)
Secinot var teikt, ka pusfabrikāta bezšuvju tērauda caurulēm, kas ražotas karstajā apstrādē un ko pērk šādu cilindru ražošanai, ir jāatbilst sīkām tehniskām/kvalitātes/izmēru prasībām. Šīs iezīmes pilnīgi noteikti neatbilst jēdzienam “neapstrādāts”, kā minēts KN koda 7304 39 10 un 7304 59 10 paskaidrojošajā piezīmē, un tādēļ TMK Grupas iebildumus par to, ka Komisija, domājams, nepareizi interpretējusi jēdzienu “neapstrādāts”, noraidīja.
(33)
Pretstatā vairākiem iepriekšējiem apgalvojumiem TMK Grupa turklāt iebilda, ka minētie ražojumi, kas tika pārdoti nesaistītam pircējam, bija domāti ne tikai vienam konkrētam pielietojuma veidam, proti, cilindru ražošanai, bet varēja tikt izmantoti tā saucamo precīzijas cauruļu ražošanai. Grupa minēja, ka nesaistītais pircējs vispirms no sagatavēm izgatavo auksti velmētas caurules (jeb precīzijas caurules), kuras pēc tam tiek pārstrādātas, lai iegūtu gāzes cilindrus. Jāsaka, ka šis apgalvojums ir ne vien pretrunā TMK Grupas agrākiem apgalvojumiem, bet arī informācijai, ko ieguva pārbaudes apmeklējumu laikā savāktajos dokumentos. Neņemot vērā iepriekš minēto, jāsaka, ka šis papildu apgalvojums ir jauns, tika iesniegts vēlu un nav pamatots ar pierādījumiem. Turklāt Grupa iesniedza pierādījumus, kas, domājams, liecina, ka nesaistītais pircējs pārdod arī precīzijas caurules. Šie pierādījumi tika iesniegti vēlā izmeklēšanas posmā, pierādījumi attiecās uz laika posmu ilgi pēc PIP beigām, un dokumenti attiecās uz dažādu veidu (vai šķērsgriezumu veidu) auksti velmētiem ražojumiem (caurulēm). Tāpēc minētos apgalvojumus noraidīja.
(34)
Lielāko daļu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību ražotāji eksportētāji ir nosūtījuši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, izmantojot divus saistītus tirdzniecības uzņēmumus, proti, TMK Europe GmbH, kas atrodas Vācijā, un TMK Italia s.r.l., kas atrodas Itālijā. Šā eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, izmantojot tālākpārdošanas cenas, ko saistītajam uzņēmumam PIP faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā vai kas tam bija jāmaksā, attiecīgi koriģējot, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā no ievešanas līdz tālākpārdošanai, un peļņu.
(35)
Nelieli daudzumi neatkarīgiem pircējiem Savienībā tika eksportēti tieši. Tādēļ šo daudzumu eksporta cenas pamatā bija eksporta cenas, kas ir faktiski samaksātas vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
3.1.3. Salīdzinājums
(36)
Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas saistībā ar iepakošanas, transporta izmaksām, kredītizmaksām un antidempinga maksājumiem.
(37)
TMK Grupa pieprasīja ņemt vērā dažus raksturlielumus attiecībā uz BCC izmantotā tērauda kvalitāti, vītnes veidu un pārklājumu, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp iekšzemes tirgū un eksportam pārdotajām BCC.
(38)
Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“ESTA”) iebilda, ka jebkāds pieprasījums mainīt sākotnējā izmeklēšanā vai turpmākās pārskatīšanās izmantoto ražojuma definīciju vai metodiku ir pamatregulas 11. panta 9. punkta pārkāpums un būtu jānoraida.
(39)
Šajā ziņā izmeklēšana atklāja, ka TMK Grupas pieprasījums neskar ražojuma definīciju, bet gan ļauj konstatēt papildu raksturlielumus, kas nodrošina BCC ar vienādām pazīmēm godīgu salīdzinājumu. Turklāt tika konstatēts, ka šie papildu raksturlielumi ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.
(40)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka pieprasījums ir atzīstams par pamatotu un iepriekš minētie raksturlielumi ir jāņem vērā.
(41)
TMK Grupa iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu maksājumi par DDP cenu darījumiem (piegādāts ar nodokļu nomaksu) nebūtu jāatņem, nosakot eksporta cenu. Tā iebilst, ka salīdzinājumā ar pēdējo pilno 12 mēnešu periodu pirms antidempinga maksājumu noteikšanas TMK uz Savienību eksportētajām BCC (2005. gada 1. jūlijs -2006. gada 30. jūnijs jeb “pārskata periods”) PIP laikā pieprasītajās cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā maksājums bijis pienācīgi atspoguļots.
(42)
Šajā ziņā konstatēja, ka DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, nesedz izmaksas un pat ne antidempinga maksājumus, proti, šie darījumi kopumā nes zaudējumus. Turklāt vēl jāmin, ka, lai gan līdzīgu ražojumu cenas kopš pārskata perioda palielinājušās par apmēram 30 %, izejmateriālu cenas, kas vidēji veido vairāk nekā 50 % no ražošanas izmaksām, minētajā periodā palielinājušās par vairāk nekā 70 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka nav sniegti neapstrīdami pierādījumi tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās.
(43)
Vēl jāmin tas, ka pat ja varētu uzskatīt, ka maksājums ir atspoguļots turpmākajās pārdošanas cenās (quod non), pamatregulas 11. panta 10. punktā ir prasība, ka maksājums jāatspoguļo gan tālākpārdošanas cenās, gan turpmākajās pārdošanas cenās.
(44)
Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa joprojām iebilda pret maksājuma atņemšanu no eksporta cenām un turklāt minēja, ka gāzes izmaksu koriģēšana noteikti radījusi, pēc tās domām, mazākus zaudējumus, nesniedzot tam pierādījumus. TMK Grupa saglabāja viedokli par to, ka nav juridiska pamata prasīt, lai EXW eksporta cenas būtu augstākas par ražošanas izmaksām, un atkārtoti minēja, ka pārbaudāmie kritēriji ir vienīgi tas, vai antidempinga maksājumi ir pienācīgi atspoguļoti tālākpārdošanas cenās, kuras pieprasītas nesaistītajiem pircējiem, kuru pirkums bijis saskaņā ar DDP noteikumiem. Tomēr, tā kā DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, pat bez gāzes cenas korekcijas nesedza izmaksas, un noteikti ne antidempinga maksājumus, un tā kā izejmateriālu cenas, kuras vidēji veido 50 % no ražošanas izmaksām, tajā pašā periodā, kas minēts iepriekš 42. apsvērumā, palielinājās par vairāk nekā 70 %, ir uzskatāms, ka TMK Grupa nav sniegusi neapstrīdamus pierādījumus tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās vai turpmākajās pārdošanas cenās.
(45)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida.
3.1.4. Dempinga starpība
(46)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam katram no ražotājiem eksportētājiem katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. Aprēķinot TMK Grupas ražotāju eksportētāju vienu vidējo svērto dempinga likmi, TMK Grupai ir noteikta viena kopīga dempinga starpība.
(47)
Tādējādi dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, bija 29,6 %. Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa norādīja uz pārrakstīšanās kļūdām dempinga aprēķinos attiecībā uz divām tās ražošanas vienībām. Šīs pārrakstīšanās kļūdas izlaboja, un vidējā svērtā dempinga starpība TMK Grupai ir 28,7 %, nevis 29,6 %.
(48)
Jāmin, ka šī dempinga starpība pretstatā pirmšķietamajiem pierādījumiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā, ir augstāka nekā TMK Grupas nosūtītajam importam patreiz piemērojamais maksājums. Palielinājumam ir vairāki izskaidrojumi: pirmkārt, pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi attiecās vienīgi uz konkrētiem darījumiem, ko veicis viens no trim ražotājiem eksportētājiem. Izrādījās, ka daži no šiem darījumiem neattiecās uz attiecīgo ražojumu. Otrkārt, kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, izmeklēšanas laikā par dažiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem grupa nav informējusi. Visbeidzot, grupas iebildums par maksājuma ietveršanu izmaksās (sk. 41. līdz 45. apsvērumu) tika noraidīts. Šo elementu apvienojums kopā ar citiem izmeklēšanas laikā pārbaudītiem elementiem lika lemt par dempinga starpības palielināšanu.
4. APSTĀKĻU PĀRMAIŅU ILGLAICĪGUMS
(49)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai ar dempingu saistīto apstākļu pārmaiņas pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgām.
(50)
TMK Grupa savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka pastāv ilglaicīgas apstākļu pārmaiņas, jo tā ir veikusi nozīmīgas izmaiņas iekšējā struktūrā un būtiskus ražošanas iekārtu uzlabojumus, kas ietekmējis tās izmaksu struktūru.
(51)
Izmeklēšana liecināja, ka TMK Grupa patiesi veikusi nozīmīgus ieguldījumus, kas uzlabojuši efektivitāti un jaudu. Tomēr, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu un ražojumu klāsta pārmaiņas, proti, vairāk augstvērtīgāku ražojumu, ražošanas izmaksu samazinājums nav pamatots. Uzlabojumi, kas minēti 50. apsvērumā, ir strukturāli, un nav domājams, ka tajos notiks izmaiņas tuvākajā nākotnē.
(52)
Turklāt, tika ņemtas vērā pārmaiņas eksporta cenās uz valstīm ārpus ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un uz ES pēc PIP. Konstatēja, ka identisku ražojumu eksportam uz valstīm ārpus ES cenu līmenis bija salīdzināms ar tā paša perioda eksporta pārdevumu cenām uz ES. Attiecībā uz periodu pēc PIP konstatēja, ka eksporta pārdevumu cenas bija nedaudz augstākas nekā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tas atbilst cenu līmeņa pārmaiņām pasaulē. Tādējādi nav nekādu liecību par to, ka tuvākajā nākotnē būtu paredzamas ievērojamas eksporta cenu svārstības.
5. ANTIDEMPINGA PASĀKUMU GROZĪŠANA
(53)
Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, ir atzīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro TMK Grupas nosūtītā attiecīgā ražojuma importam, un noteikt to 28,7 % apmērā. Grozīto antidempinga maksājumu būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo tas ir mazāks par sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību.
(54)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ierakstu tabulā Īstenošanas regulas (ES) Nr. 585/2012 1. panta 2. punktā attiecībā uz OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works aizstāj ar šādu:
“OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 21. decembrī