РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 809/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 юли 2014 година
за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на интегрираната система за администриране и контрол, мерките за развитие на селските райони и кръстосаното съответствие
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (1), и по-специално член 58, параграф 4, член 62, параграф 2, букви а)-е) и буква з), член 63, параграф 5, член 77, параграф 8, член 78, член 96, параграф 4 и член 101, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 1306/2013 са заложени основните правила относно, наред с другото, задълженията на държавите членки във връзка със защитата на финансовите интереси на Съюза. С цел да гарантира, че новата правна рамка, установена с посочения регламент, функционира гладко и се прилага еднакво, на Комисията са предоставени правомощията да приема определени правила по отношение на административните проверки и проверките на място, измерването на площи, случаите, при които заявленията за помощ или исканията за плащане могат да бъдат коригирани, прилагането и изчисляването на частично или пълно оттегляне и възстановяването на неправомерните плащания и санкции, прилагането и изчисляването на административни санкции, изискванията към компютризираната база данни, заявленията за помощ и исканията за плащане и заявленията за права на плащане, включително крайния срок за подаване на заявленията, извършването на проверки, прехвърлянето на стопанства, извършването на авансови плащания, извършването на проверки, свързани със задълженията за кръстосано съответствие, изчисляването и прилагането на административни санкции по отношение на кръстосаното съответствие и техническите спецификации, необходими за еднаквото прилагане на основните правила на интегрираната система за администриране и контрол („интегрираната система“) по отношение на кръстосаното съответствие.
(2)
Държавите членки следва да вземат необходимите мерки, за да гарантират правилното функциониране на системата за администриране и контрол, когато за един и същ земеделски бенефициер е отговорна повече от една разплащателна агенция.
(3)
Бенефициерите следва да имат право да оттеглят своите заявления за помощ или искания за плащане, или части от тях, във всеки един момент, при условие че компетентният орган все още не е уведомил бенефициера за грешки, съдържащи се в заявлението за помощ или искането за плащане, нито е обявил проверка на място. На бенефициерите следва да се разреши също да поправят или коригират очевидни грешки, съдържащи се в заявлението за помощ или исканията за плащане и евентуалните удостоверителни документи, в някои признати от националните органи случаи.
(4)
Необходимо е да бъдат определени специални и подробни разпоредби, за да се гарантира справедливо прилагане на различните намаления по отношение на едно или няколко заявления за помощ или искания за плащане от един и същ бенефициер. Поради това следва да се определи последователността за изчислението на различните евентуални намаления по всяка схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
(5)
С цел да се гарантира еднаквото прилагане на принципа на добросъвестност на цялата територия на Съюза, когато се възстановяват неправомерно платени суми, следва да се определят условията, при които може да се прави позоваване на този принцип, без да се засяга третирането на съответните разходи в контекста на уравняването на сметки съгласно Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(6)
Следва да бъдат определени правила относно последствията от прехвърлянията на цели стопанства, които са предмет на определени задължения по схемите за директни плащания или по мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
(7)
За да се даде възможност на Комисията да упражнява ефективен мониторинг на интегрираната система, държавите членки следва да я уведомяват за годишните контролни и статистически данни. По същия начин държавите членки следва ежегодно да предоставят статистическите данни от проверките по отношение на мерките за развитие на селските райони извън обхвата на интегрираната система, включително резултатите от такива проверки. Освен това Комисията следва, при необходимост, да бъде информирана за всички мерки, предприети от държавите членки по отношение на кръстосаното съответствие.
(8)
В съответствие с член 75 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 държавите членки могат да извършват авансови плащания по отношение на директните плащания при определени условия, включително приключването на административните проверки и проверките на място, за съответната референтна година. Съгласно член 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) ставката на корекцията, определена в съответствие с член 26 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се прилага за директни плащания, надвишаващи определен праг. Въпреки това в съответствие с член 26, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 до 1 декември Комисията може, въз основа на новата информация, с която разполага, да промени ставката на корекция за директните плащания. Следователно ставката на корекция във връзка с финансовата дисциплина, която може да се прилага, може да не е известна към 16 октомври. Считано от 1 декември при изплащането на оставащата сума следва да се отчете приложимата към съответния момент ставка на корекцията във връзка с финансовата дисциплина.
(9)
Следва да бъде определена общата рамка за въвеждане на опростени процедури в контекста на обмена на информация между бенефициера и националните органи. Тази рамка следва по-специално да предвижда възможността за използване на електронни средства. Трябва обаче да се гарантира по-специално, че предадените по този начин данни са напълно надеждни и че съответните процедури се прилагат без дискриминация между бенефициерите. Освен това, за да се опрости администрирането за бенефициерите, както и за националните органи, компетентните органи трябва да могат да използват пряко информацията, която е на разположение на националните органи, вместо да изискват от бенефициера да предостави тази информация за потвърждаване на допустимостта на някои плащания.
(10)
За да се осигурят ефективни проверки в държавите членки, които решат, че всички заявления за помощ за директните плащания и искания за плащане за мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система трябва да бъдат обхванати от единното заявление по член 72, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, следва да се предвиди, че всички заявления за помощ или искания за плащане, които по някакъв начин са свързани с площи, се подават само веднъж годишно с едно единно заявление.
(11)
Държавите членки следва да определят краен срок за подаване на единното заявление и/или исканията за плащане, който, с оглед осигуряване на своевременна обработка и проверки на заявлението за помощ и исканията за плащане, не трябва да е по-късно от 15 май. Въпреки това поради специфичните климатични условия в Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция, на тези държави членки следва да бъде дадена възможност да определят по-късна дата, която не трябва да е след 15 юни. Освен това следва да има възможност да бъдат предвидени дерогации за конкретни случаи, ако климатичните условия през дадена година наложат това в бъдеще.
(12)
В единното заявление бенефициерите следва да декларират не само площта, използвана за земеделски цели, но също и своите права на плащане, както и цялата информация, която е необходима, за да се установи дали отговарят на условията за помощта и/или подпомагането. Уместно е обаче да се даде възможност на държавите членки за дерогация от някои задължения, когато правата на плащане, които ще бъдат предоставени през дадена година, все още не са окончателно определени.
(13)
С оглед да се позволи максимална гъвкавост по отношение на плановете на бенефициерите за използване на площите, бенефициерите следва да могат да променят своето единно заявление или искане за плащане преди датите, когато обикновено се извършва сеитбата, при условие че са спазени всички отделни изисквания съгласно различните схеми за помощ или мерки за подпомагане и че компетентните органи още не са информирали бенефициера за грешки, съдържащи се в единното заявление или искането за плащане, нито са уведомили за проверка на място, установяваща грешки във връзка с частта, свързана с изменението. След въвеждането на измененията трябва да бъде предоставена възможност съответните удостоверителни документи или договори, които следва да се представят, да бъдат адаптирани.
(14)
Тъй като бенефициерите продължават да носят отговорност за подаване на вярно заявление за помощ или искане за плащане, те следва да нанасят необходимите корекции и промени в предварително изготвения формуляр, когато е уместно.
(15)
При заявления за помощ по свързани с площ схеми за помощ и/или искания за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане, на бенефициера следва да се предоставя предварително изготвен формуляр в електронен формат, заедно със съответния графичен материал посредством софтуерно приложение, базирано на географска информационна система (ГИС) (наричан по-долу „формуляр на геопространствено заявление за помощ“). Формулярите на геопространствено заявление за помощ ще допринасят за предотвратяване на грешки от страна на бенефициерите при декларирането на техните селскостопански земи и ще повишат ефективността на административните кръстосани проверки. Освен това по-точната пространствена информация, предоставяна с формулярите на геопространствените заявления за помощ, ще осигурява по-надеждни данни за целите на мониторинга и оценката. Следователно е целесъобразно да се изисква, считано от определена дата, всички такива заявления за помощ и/или искания за плащания да бъдат подавани въз основа на електронния формуляр на геопространствено заявление за помощ. Когато обаче бенефициерите не са в състояние да използват този формуляр, компетентният орган следва да им предостави алтернативна възможност, за да могат да подадат заявление за помощ и/или искане за плащане. Във всеки случай компетентният орган следва да гарантира, че декларираните площи са цифровизирани.
(16)
Всяка конкретна информация, свързана с производството на коноп или с доброволно обвързано с производството подпомагане, или със специфичното плащане за култура - памук, следва да се подава заедно с единното заявление или, когато е уместно вследствие на естеството на информацията - на по-късна дата. Освен това следва да се предвиди в единното заявление да се декларират и площи, за които не се кандидатства за помощ. Тъй като е важно да е налице подробна информация за някои видове употреба на дадена площ, информацията относно тези видове употреба следва да се декларира отделно, докато други видове могат да се декларират под една рубрика.
(17)
При условия, при които от бенефициерите се изисква да имат екологично насочена площ в земеделската си площ, за да отговарят на условията за плащане за земеделските практики, които са благоприятни за климата и околната среда, посочени в член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 („плащане за екологизиране“), бенефициерите следва да декларират екологично насочената площ със своите заявления за помощ по свързаните с площ схеми за помощ. Когато част от задълженията, свързани с екологично насочената площ, се изпълняват на регионално равнище или колективно, декларацията за екологично насочените площи следва да бъде допълнена от отделна декларация за екологично насочените площи, задълженията по които се изпълняват на регионално равнище или колективно.
(18)
С цел осигуряване на ефективен мониторинг и контрол, заявлението за участие в схемата за дребни земеделски стопани следва да съдържа препратка към единното заявление, подадено от същия бенефициер. С цел да се улеснят ефективните проверки по отношение на специалните изисквания за схемата за дребни земеделски стопани, цялата необходима информация следва да се предоставя, като се използва опростената процедура за кандидатстване, предвидена в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Освен това следва да бъде уточнено, че от бенефициерите, които решат да се оттеглят от схемата за дребни земеделски стопани, следва да се изисква да уведомят своевременно компетентния орган с цел да осигурят гладкия преход към плащанията съгласно дялове III и IV от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
(19)
За да могат да се извършват проверки, свързани със задълженията за кръстосано съответствие, формуляр на заявление за помощ следва да се подава и от бенефициери, които имат земеделска площ на свое разположение, но не кандидатстват за никоя от помощите и/или подпомагането, които са предмет на единното заявление. Уместно е обаче да се даде възможност на държавите членки да освобождават бенефициерите от това задължение, когато информацията вече е на разположение на органите.
(20)
С оглед опростяване на процедурите за кандидатстване и в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 държавите членки следва да предоставят на бенефициера, доколкото е възможно, предварително изготвен формуляр, съдържащ необходимата информация, за да може бенефициерът да подаде правилно заявление за помощ или искане за плащане. Следва да има възможност предварително изготвеният формуляр да бъде направен по такъв начин, че бенефициерът да трябва единствено да потвърди липсата на промени по отношение на заявлението за помощ и/или искането за плащане, подадени през предходната година.
(21)
Следва да бъдат установени общи разпоредби по отношение на данните, които трябва да се включват в заявленията за помощ или исканията за плащане за животни, когато държавата членка избира да прилага доброволно обвързано с производството подпомагане за животни или свързани с животните мерки за развитие на селските райони.
(22)
В съответствие с член 53, параграф 4 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014 на Комисията (3) плащанията в рамките на доброволното обвързано с производството подпомагане за животни или на свързаните с животни мерки за развитие на селските райони могат да се извършват единствено за животни, които са надлежно идентифицирани и регистрирани в съответствие с Регламент (ЕО) № 1760/2000 на Европейския парламент и на Съвета (4) или Регламент (ЕО) № 21/2004 на Съвета (5). Поради това на бенефициерите, които подават заявления за помощ или искания за плащане по въпросните схеми за помощ или мерки за подпомагане, следва да бъде даден своевременен достъп до съответната информация.
(23)
Навременното подаване на заявленията за права на плащане от страна на бенефициерите е особено важно, за да могат държавите членки да определят правата на плащане. Поради това следва да се определи краен срок за подаване.
(24)
Следва да се установят правила, които да обхващат ситуациите, при които са предоставени неправомерно права на плащане, по-специално в резултат на свръхдеклариране, или при които стойността на правата на плащане е определена на неправилно ниво, например поради изчисляване въз основа на неправилна референтна сума. Следва да се изясни, че всякаква корекция на броя и/или стойността на правата на плащане не следва да води до системно преизчисление на останалите права на плащане. В някои случаи неправомерно предоставените права на плащане отговарят на много малки суми, а водят до значителни разходи и административна тежест при възстановяване на сумите. За целите на опростяването и с цел постигане на баланс между разходите и административната тежест от една страна и сумата, която подлежи на възстановяване, от друга страна, следва да се определи минимална сума, под която не е необходимо да се извършва възстановяване.
(25)
Спазването на разпоредбите на схемите за помощ и мерките за подпомагане по интегрираната система следва да се наблюдава ефективно. За тази цел, както и за да се осигури хармонизирано ниво на мониторинг във всички държави членки, е необходимо да се определят подробни критерии и технически процедури за извършване на административни проверки и проверки на място, по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения, установени за схемите за директно плащане, мерките за развитие на селските райони и кръстосаното съответствие.
(26)
Следва да се уточни, че когато се извършва фотоинтерпретация, например по време на проверки на място или в контекста на актуализирането на системата за идентификация за земеделските парцели, и когато тази фотоинтерпретация не води до заключителни резултати, следва да се проведат проверки на терен.
(27)
Обявяването на проверки на място за допустимост или кръстосано съответствие следва да е разрешено само когато това обявяване няма да застраши проверките, като във всеки случай следва да се прилагат уместни срокове. Освен това, когато специфичните отраслови правила за актове или стандарти, отнасящи се до кръстосаното съответствие, предвиждат извършването на необявени проверки на място, тези правила следва да се спазват.
(28)
Следва да се предвиди, че държавите членки трябва да комбинират различните видове проверки, когато е целесъобразно. По отношение на някои мерки за подпомагане обаче проверките на място следва да се извършват през цялата година, за да може да се провери спазването на ангажиментите. Продължителността на дадена проверка на място следва да бъде ограничена до необходимия минимум. Въпреки това, когато критериите за допустимост, ангажиментите или задълженията са свързани с определен период от време, проверката на място може да изисква допълнителни посещения при бенефициера на по-късна дата. За такива случаи следва да се уточни, че времевият обхват на проверката на място както и броят на посещенията трябва да бъдат ограничени до необходимия минимум.
(29)
Следва да се гарантира, че всеки установен случай на неспазване надлежно се проследява и взема предвид при предоставяне на плащанията. В този контекст при проверка на спазването на условията за допустимост следва да се вземе предвид и всяко евентуално неспазване, докладвано от органи, служби или организации, различни от тези, които отговарят пряко за проверките. Освен това държавите членки следва да гарантират, че за всички съответни констатации, направени в рамките на проверките за спазване на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения, се изпращат взаимни уведомления между компетентните органи, отговарящи за предоставяне на плащанията. Този принцип следва да бъде разширен до всички констатации, направени от публичните или частните сертифициращи органи по отношение на бенефициерите, които са избрали да изпълняват задълженията си за екологизиране посредством еквивалентни практики, обхванати от схема за сертифициране, за които констатации следва да бъде пратено уведомление на органа, отговарящ за предоставяне на плащането за екологизиране. И накрая, когато проверките, свързани с мерки за развитие на селските райони, обхващат еквивалентни практики, за резултатите от тези проверки следва да се изпращат взаимни уведомления, за да могат резултатите да бъдат взети под внимание при последващата оценка на допустимостта за получаване на плащания за екологизиране.
(30)
С оглед на ефективното откриване на случаи на неспазване по време на административните проверки, следва да се създадат правила, по-специално по отношение на съдържанието на кръстосаните проверки. Всички случаи на неспазване следва да се проследяват чрез подходяща процедура.
(31)
С цел опростяване, когато референтен парцел е обект на заявление за помощ или искане за плащане от двама или няколко бенефициери, кандидатстващи за помощ и/или подпомагане по една и съща схема за помощ или мярка за подпомагане, и свръхдекларираната или припокриваща се площ попада в рамките на определеното допустимо отклонение за измерване на земеделски парцели, държавите членки следва да имат право да предвидят пропорционално намаление на съответните площи. Съответните бенефициери обаче следва да имат правото да подават жалби срещу такива решения.
(32)
Следва да бъде определен минималният брой бенефициери за проверка на място в рамките на различните схеми за помощ и мерки за подпомагане.
(33)
Контролната извадка по отношение на проверките на място на схемите за помощи, свързани с площи, следва да се изготвя въз основа на метод за изготвяне на стратифицирана извадка с цел поддържане на пропорционална административна тежест и запазване на броя на бенефициерите, които подлежат на проверка на място, на разумно ниво. Методът на стратифицирана извадка следва да съдържа част на случаен принцип, за да се получи представителен процент на грешки. Въпреки това по отношение на проверките на място за плащането за екологизиране, схемите за помощ за животни или мерките за развитие на селските райони, извадката следва да бъде частично изготвена въз основа на анализ на риска. Компетентният орган следва да установи рисковите фактори, като се насочи към областите, в които рискът от грешки е най-висок. С цел гарантиране на подходящ и ефикасен анализ на риска е необходимо ефективността на критериите за риска да бъде оценявана и актуализирана годишно, като се отчита значимостта на всеки критерий за риск, чрез сравняване на резултатите от подбраните на случаен принцип и въз основа на риска извадки, конкретната ситуация в държавите членки и естеството на неспазването.
(34)
В някои случаи е уместно да се извършват проверки на място преди получаването на всички заявления. Следователно на държавите членки следва да бъде разрешено да правят частичен подбор на контролната извадка преди края на срока за подаване на заявления.
(35)
За да бъде ефективна проверката на място, е важно персоналът, извършващ проверките, да бъде информиран за причината за направения избор за проверката на място. Държавите членки следва да водят архив с такава информация.
(36)
При установяването на значително неспазване по време на проверките на място следва да се изисква повишаване на броя на проверките на място през следващата година до достигане на приемливо ниво на сигурност относно редовността на въпросните заявления за помощ и искания за плащания.
(37)
Необходимо е да се установят условия, съгласно които намаляването на минималното ниво на проверките на място за определени схеми за помощ и мерки за подпомагане може да се счита за оправдано въз основа на добре функционираща система за управление и контрол и проценти на грешки, които се поддържат на приемливо ниво.
(38)
С цел гарантиране на надлежен мониторинг и ефективен контрол, проверките на място по свързаните с площ схеми за помощ и свързаните с площ мерки за развитие на селските райони следва да обхващат всички декларирани земеделски парцели. По отношение на определени мерки за развитие на селските райони проверката на място следва да обхваща и неземеделските земи. В интерес на улесняване на прилагането на интегрираната система следва да бъде позволено да се ограничи действителното измерване на земеделските парцели до извадка на случаен принцип от 50 % от декларираните земеделски парцели. Резултатите от основаните на извадката измервания следва да бъдат екстраполирани за останалата част от съвкупността или измерванията следва да бъдат разширени до всички декларирани земеделски парцели.
(39)
Следва да бъдат определени правила относно елементите на проверките на място, проверката на условията за допустимост, методите за измерване на площта и инструментите за измерване, които държавите членки трябва да прилагат за целите на проверките на място, с оглед да се гарантира качество на измерването, еквивалентно на изискваното от техническите стандарти, изготвени на равнището на Съюза.
(40)
Следва да бъдат определени условията за използване на дистанционно наблюдение за проверките на място и да се предвиди извършването на проверки на терен във всички случаи, когато интерпретирането на снимките не води до ясни резултати. Поради атмосферните условия, например, може да се окаже, че не всички парцели са обхванати от изображения със задоволително качество, за да се проверят всички условия за допустимост или да се извърши измерване на площта. В такива случаи проверката на място следва да се извършва или допълва от традиционни средства. Освен това е целесъобразно да се изисква проверката на спазването на всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения да се извършва със същата степен на точност както проверката на място, извършвана с традиционни средства.
(41)
С цел да могат националните органи, както и компетентните органи на Съюза, да проследяват последващите действия от извършването на проверки на място, данните от проверките следва да се записват в доклад за проверката. Бенефициерът или негов представител следва да има възможност да подпише доклада. Въпреки това по отношение на проверките на място, осъществявани чрез дистанционно наблюдение, на държавите членки следва да бъде позволено да предвидят предоставянето на тази възможност само в случаите, когато при проверката се установи неспазване. Независимо от вида на извършваната проверка на място, бенефициерът следва да получи копие от доклада, ако бъде установено неспазване.
(42)
Установени са специални разпоредби за контрол въз основа на Регламент (ЕО) № 1082/2003 на Комисията (6). Когато се извършват проверки съгласно посочения регламент, резултатите следва да се отразят в доклада за проверката за целите на интегрираната система.
(43)
По отношение на държавите членки, които изберат да прилагат схема за помощ за животни или свързана с животни мярка за подпомагане, следва да бъдат определени графикът и минималното съдържание на проверките на място по отношение на помощта или подпомагането, за които се кандидатства по тези схеми за помощ или мерки за подпомагане. С цел ефективна проверка на верността на декларациите в заявленията за помощ или исканията за плащане и уведомленията до компютризираната база данни за животни е от особена важност да се извършват такива проверки на място. Проверките на място по отношение на схемите за помощ за животни или свързаните с животни мерки за подпомагане следва по-специално да обхващат проверката на спазването на условията за допустимост, точността на вписванията в регистъра и, когато е приложимо, паспортите.
(44)
С цел да могат компетентните национални органи, както и компетентните органи на Съюза, да проследяват последващите действия от извършването на проверки на място, данните за проверките следва да се записват в доклад за проверката. Бенефициерът или негов представител следва да има възможност да подпише доклада по време на проверката. Независимо от вида на извършваната проверка на място, бенефициерът следва да получи копие от доклада, ако бъде установено неспазване.
(45)
За целите на член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, следва да бъдат определени правила за прилагането на системата, която държавите членки ще използват за проверка на съдържанието на тетрахидроканабинол в конопа.
(46)
В тази връзка е необходимо да се предвиди период от време, през който конопът, предназначен за производство на влакна, не може да бъде събиран след цъфтежа, за да бъдат успешно изпълнени задълженията за контрол, които се предвиждат по отношение на тези култури.
(47)
Необходими са по-подробни правила за организирането на административни проверки и проверки на място и за изчисляването на административни санкции по отношение на мерките за развитие на селските райони извън обхвата на интегрираната система.
(48)
Като се имат предвид специфичните характеристики на посочените мерки, с административните проверки следва да се проверява спазването на законодателството на Съюза или националното законодателство и на приложимата програма за развитие на селските райони и да се обхващат всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения, които могат да се проверят чрез такива проверки. С цел проверка на реализирането на инвестиционните операции административните проверки следва по принцип да включват и едно посещение на място на подпомаганата операция или на инвестиционния обект.
(49)
Проверките на място следва да бъдат организирани въз основа на извадки на случаен принцип и основани на риска извадки. Делът на извадката на случаен принцип следва да бъде достатъчно голям, за да се осигури представителен процент на грешки.
(50)
С цел да се гарантират достатъчни проверки е необходимо да се определи минимално ниво на контрол за проверките на място. Това ниво следва да се увеличава, когато при проверките се установи значително неспазване. По аналогичен начин нивото следва да може да се намалява от държавите членки, когато процентите на грешки са под прага на същественост и системите за управление и контрол функционират добре.
(51)
Необходимо е да се определи съдържанието на проверките на място, за да се гарантира еднаквото прилагане на тези проверки.
(52)
С цел проверка на спазването на изискването за дълготрайност, определено в член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), следва да се извършват последващи проверки на инвестиционните операции. Следва да се определят базата и съдържанието на тези проверки.
(53)
Опитът показва, че са необходими специфични разпоредби за контрол за определени специфични мерки за развитие на селските райони и за разходи, свързани с техническа помощ по инициатива на държавите членки.
(54)
Съгласно Регламент (ЕС) № 1306/2013 не се налагат административни санкции, когато неспазването има незначителен характер, включително и когато е изразено под формата на праг. Следва да бъдат установени правила във връзка с някои мерки за развитие на селските райони за определяне на дадено неспазване като незначително, включително определянето на количествен праг, изразен като процент от допустимия размер на подпомагането. Този праг следва да бъде определен, след което да се прилага пропорционална административна санкция.
(55)
Контролът на изпълнението на различните задължения за кръстосано съответствие изисква създаването на система за контрол и на подходящи административни санкции. За тази цел различни органи в рамките на държавите членки следва да си обменят информация, по-специално относно заявленията за помощ, контролните извадки и резултатите от проверките на място. Следва да се предвидят разпоредби за основните елементи на такава система.
(56)
С Регламент (ЕС) № 1306/2013 се въвеждат задължения за кръстосано съответствие за бенефициерите, които получават директни плащания съгласно Регламент (ЕС) № 1307/2013, подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8) и годишни премии по член 21, параграф 1, букви а) и б), членове 28-31, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9) и се предвижда система за намаления и изключвания, когато тези задължения не са изпълнени. Следва да бъдат установени подробни правила за тази система.
(57)
Проверките за кръстосано съответствие могат да бъдат приключени преди или след като са получени плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. По-специално, когато тези проверки не могат да бъдат приключени преди получаването на посочените плащания и годишни премии, дължимата сума, която трябва да се плати от бенефициера в резултат на административна санкция, следва да бъде възстановена в съответствие с настоящия регламент или чрез прихващане.
(58)
Следва да бъдат установени правила относно органите в държавите членки, които отговарят за системата за контрол във връзка със задълженията за кръстосано съответствие.
(59)
Следва да бъде определен минималният брой проверки за проверка на спазването на задълженията за кръстосано съответствие. Този брой проверки следва да се определи най-малко на 1 % от общия брой на бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, попадащи в сферата на компетентност на всеки контролен орган, които се подбират въз основа на подходящ анализ на риска.
(60)
За целите на изчисляване на контролната извадка в конкретния случай на група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, държавите членки следва да разполагат с гъвкавост при определяне дали да разглеждат групата като цяло или всеки от членовете ѝ поотделно.
(61)
На държавите членки следва да се даде възможност да изпълнят минималния брой проверки на нивото на всеки компетентен контролен орган, на нивото на разплащателната агенция или на нивото на даден акт или стандарт или група от актове или стандарти.
(62)
Когато специфичното законодателство, приложимо по отношение на акта или стандартите, предвижда минимален брой проверки, държавите членки следва да спазват този брой. Държавите членки обаче следва да имат възможност да прилагат единен брой проверки по отношение на проверките на място във връзка с кръстосаното съответствие. Ако държавите членки изберат този вариант, всички случаи на неспазване, установени в процеса на проверките на място по секторното законодателство, следва да бъдат докладвани, а последващите действия по тях - проследявани по линия на кръстосаното съответствие.
(63)
С цел опростяване, що се отнася до задълженията за кръстосано съответствие във връзка с Директива 96/22/ЕО на Съвета (10), прилагането на специфично ниво на извадка по отношение на плановете за мониторинг следва да се счита за изпълнение на изискването за минимален брой проверки, определено в настоящия регламент.
(64)
На държавите членки следва да бъде предоставена гъвкавостта, необходима за постигане на минималния брой проверки чрез използване на резултатите от други проверки на място или посредством замяна на бенефициери.
(65)
С цел избягване на всякакво отслабване на системата за контрол, по-специално по отношение на извадките за проверки на място във връзка с кръстосаното съответствие, проверките за проследяване, извършвани във връзка с правилото de minimis, предвидени в член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не следва да се вземат предвид при изчислението за определяне на минималната контролна извадка във връзка с кръстосаното съответствие.
(66)
Установяването на значителна степен на неспазване във връзка с кръстосаното съответствие следва да доведе до повишаване на броя на проверките на място през следващата година, за да се достигне приемливо ниво на сигурност относно редовността на въпросните заявления за помощ. Допълнителните проверки следва да бъдат насочени към съответните актове или стандарти.
(67)
По отношение на прилагането на правилото de minimis съгласно член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, важно е да се определи процентът на бенефициерите, които следва да бъдат проверявани, за да се гарантира, че е отстранено констатираното неспазване.
(68)
Контролната извадка за кръстосано съответствие следва да бъде формирана отчасти въз основа на анализ на риска и отчасти чрез подбор на случаен принцип. Компетентният орган следва да определи рисковите фактори, тъй като той най-добре може да избере съответните рискови фактори. С цел гарантиране на подходящ и ефикасен анализ на риска е необходимо ефективността на анализа на риска да бъде оценявана и актуализирана годишно, като се отчита значимостта на всеки рисков фактор, чрез сравняване на резултатите от подбраните на случаен принцип и въз основа на риска извадки и конкретната ситуация в държавите членки.
(69)
Определянето на извадките за проверки на място във връзка с кръстосаното съответствие може да бъде подобрено, като се разреши на държавите членки да вземат предвид в анализа на риска участието на бенефициера в системата за съвети в селското стопанство, предвидена в член 12 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, както и участието на бенефициерите в съответните системи за сертифициране. Когато обаче това участие се взема предвид, следва да се демонстрира, че бенефициерите, участващи в тези системи, представляват по-малък риск от бенефициерите, които не участват в тези системи.
(70)
В някои случаи е уместно да се извършват проверки на място, свързани с кръстосаното съответствие, преди получаването на всички заявления. Следователно на държавите членки следва да бъде разрешено да правят частичен подбор на контролната извадка преди края на срока за подаване на заявления.
(71)
По правило, контролната извадка за кръстосано съответствие следва да бъде определена от общата съвкупност на бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, за които отговаря въпросният компетентен контролен орган. Като дерогация от това правило, извадките могат да бъдат подбрани поотделно от всяка от трите категории бенефициери. На държавите членки следва да бъде разрешено да определят контролната извадка въз основа на извадките от бенефициери, избрани за проверка на място по отношение на критериите за допустимост. Комбинация от процедурите следва да се позволява единствено дотолкова, доколкото повишава ефективността на системата за контрол.
(72)
В случай, че за проверките на място са избрани група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, следва да се гарантира, че всички членове на групата се проверяват за спазването от тяхна страна на съответните изисквания и стандарти.
(73)
По принцип проверките на място за кръстосано съответствие изискват няколко посещения в едно и също стопанство. С цел да се намали тежестта от проверките за бенефициерите и за администрациите, следва да е възможно проверките да се ограничат до едно посещение. Следва да се определи времето за това посещение. Въпреки това държавите членки следва да гарантират извършването на представителна и ефективна проверка на изискванията и стандартите в рамките на същата календарна година.
(74)
Ограничаването на проверките на място до извадка от поне половината от съответните парцели не следва да води до пропорционално намаляване на съответната възможна санкция.
(75)
С оглед опростяване на проверките на място за кръстосано съответствие и с цел по-добро използване на съществуващия капацитет за контрол, следва да е възможно - когато ефективността на проверките е най-малкото равна на ефективността, постигната при провеждане на проверките на място - проверките на ниво стопанство да се заменят с административни проверки.
(76)
Освен това, когато извършват проверки на място в контекста на кръстосаното съответствие, държавите членки следва да могат да използват обективни показатели, които са специфични за някои изисквания или стандарти. Тези показатели обаче следва да бъдат пряко свързани с изискванията или стандартите, които представляват, и да обхващат всички елементи, подлежащи на проверка.
(77)
Проверките на място следва да се извършват през календарната година, през която са подадени съответните заявления за помощ и искания за плащане. По отношение на заявителите по схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, тези проверки следва да се извършват по всяко време през периода, посочен в член 97, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(78)
Следва да бъдат определени правила за изготвянето на подробни и специализирани доклади за проверка във връзка с кръстосаното съответствие. Специализираните в тази област инспектори следва да посочват своите констатации, както и степента на тежест на тези констатации, за да може разплащателната агенция да определи съответните намаления или, според случая, да вземе решение за изключване от плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(79)
За да бъде ефективна проверката на място, е важно персоналът, извършващ проверките, да бъде информиран за причината, поради която бенефициерът е избран за проверката на място. Държавите членки следва да водят архив с такава информация.
(80)
Информацията относно резултатите от проверките на кръстосаното съответствие следва да бъде предоставена на разположение на всички разплащателни агенции, отговорни за управлението на различните плащания, подлежащи на изискванията за кръстосано съответствие, така че да се налагат съответни намаления, когато това е обосновано от констатациите.
(81)
Бенефициерите следва да бъдат уведомени за всяко евентуално неспазване, установено в резултат на проверка на място. Целесъобразно е да се предвиди определен срок, в рамките на който бенефициерите следва да получат тази информация. Не следва обаче да бъде възможно засегнатите бенефициери да избегнат последствията от дадено установено неспазване поради това, че въпросният срок е надхвърлен.
(82)
По отношение на de minimis или системата за ранно предупреждение, предвидени съответно в член 97, параграф 3 и член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, следва да се уточни, че задължението за информиране на бенефициера относно мерките за отстраняване на неспазването не се прилага, ако бенефициерът вече е предприел незабавни мерки.
(83)
Следва да бъдат формулирани изисквания относно отстраняването на съответното неспазване в случаите, когато държава членка вземе решение да не прилага административни санкции за неспазване, както е предвидено в член 97, параграф 3 и член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(84)
С цел подобряване на комуникацията между страните, участващи в контрола, следва да се предвиди изпращането или предоставянето на съответните удостоверителни документи на разплащателната агенция или на координиращия орган при поискване.
(85)
Административната санкция следва да се прилага към общата сума на плащанията, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, които са предоставени или предстои да се предоставят на бенефициера във връзка със съответните заявления за помощ или искания за плащане, които е подал в течение на календарната година, в която е констатирано неспазването. По-специално по отношение на заявителите по схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, административната санкция следва да се прилага към общата сума, получена по заявлението за схемите за подпомагане съгласно посочените членове. Що се отнася до мярката за преструктуриране и конверсия, общата сума следва да бъде разделена на три.
(86)
В случай на група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, намалението, свързано с неспазването от страна на член на групата, следва да се изчислява съгласно съответните разпоредби за кръстосано съответствие. При прилагането на получения процент намаление следва да се взема под внимание фактът, че задълженията за кръстосано съответствие са индивидуални и следва да се зачита принципът на пропорционалност. При все това, на държавите членки следва да бъде дадена възможност да решат дали това намаление следва да се прилага спрямо групата или само спрямо неспазващите членове.
(87)
Следва да бъдат формулирани подробни процедурни и технически правила за изчисляването и прилагането на административни санкции във връзка със задълженията за кръстосано съответствие.
(88)
Намаленията и изключванията следва да се степенуват според тежестта на допуснатото неспазване и да достигат до пълно изключване на бенефициера от всички плащания, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 през следващата календарна година.
(89)
Комитетът за директните плащания и Комитетът за развитие на селските райони не са представили становище в рамките на срока, определен от председателя,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят правила за прилагането на Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на:
а)
уведомленията, които да бъдат изпратени от държавите членки до Комисията в съответствие с техните задължения за защита на финансовите интереси на Съюза;
б)
административните проверки и проверките на място, които да бъдат извършвани от държавите членки по отношение на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения;
в)
минималното ниво на проверките на място и задължението за повишаване на това ниво или възможността за неговото намаляване;
г)
докладването на извършените проверки и на резултатите от тях;
д)
органите, отговорни за извършване на проверките за спазване, както и съдържанието на тези проверки;
е)
специалните мерки за контрол и методите за определяне на съдържанието на тетрахидроканабинол в конопа;
ж)
създаването и функционирането на система за проверка на одобрените междубраншови организации за целите на специалното плащане за култура за памук;
з)
случаите, в които заявленията за помощ и исканията за плащане или всякакви други съобщения, искания или заявления могат да бъдат поправяни и коригирани след подаването им;
и)
прилагането и изчисляването на частичното или пълното оттегляне на плащанията;
й)
възстановяването на неправомерни плащания и санкции, както и на неправомерно предоставени права на плащане и начисляването на лихви;
к)
прилагането и изчисляването на административните санкции;
л)
определянето на дадено неспазване като незначително;
м)
заявленията за помощ и исканията за плащания и кандидатстването за права на плащане, включително крайния срок за подаване на заявленията, изискванията за минималното количество информация, което да се съдържа в заявленията, разпоредбите за изменение или оттегляне на заявленията за помощ, освобождаването от изискването за подаване на заявление за помощ и разпоредбите, които позволяват на държавите членки да прилагат опростени процедури;
н)
извършването на проверки с цел да се провери спазването на задълженията, както и точността и пълнотата на информацията в заявлението за помощ или искането за плащане, включително правила относно допустимите отклонения в измерванията при проверките на място;
о)
техническите спецификации, необходими за целите на еднаквото прилагане на дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
п)
прехвърлянето на стопанства;
р)
изплащането на авансовите плащания;
с)
извършването на проверки във връзка със задълженията за кръстосано съответствие, включително отчитането на участието на даден земеделски стопанин в системата за съвети в селското стопанство и участието на даден земеделски стопанин в система за сертифициране;
т)
изчисляването и прилагането на административни санкции във връзка със задълженията за кръстосано съответствие, включително по отношение на бенефициерите, които представляват група лица.
Член 2
Обмен на информация относно заявленията за помощ, заявленията за подпомагане, исканията за плащане и други декларации
1. С цел правилно управление на схемите за помощ и мерките за подпомагане и когато в дадена държава членка повече от една разплащателна агенция отговаря за управлението на директните плащания и мерките за развитие на селските райони по отношение на един и същи бенефициер, съответната държава членка взема необходимите мерки, за да гарантира, където е целесъобразно, че информацията, изисквана в заявленията за помощ, заявленията за подпомагане, исканията за плащане или други декларации, се предоставя на всички участващи разплащателни агенции.
2. Когато проверките не се извършват от отговорната разплащателна агенция, съответната държава членка гарантира, че тази разплащателна агенция получава достатъчно информация за извършените проверки и резултатите от тях. Разплащателната агенция сама определя от каква информация се нуждае.
Член 3
Оттегляне на заявления за помощ, заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации
1. Заявление за помощ, заявление за подпомагане, искане за плащане или друга декларация може да бъде изцяло или частично оттеглено по всяко време в писмена форма. Такова оттегляне следва да се документира от компетентния орган.
Когато държава членка използва възможностите, предвидени в член 21, параграф 3, държавата членка може да предвиди, че по отношение на животните, напуснали стопанството, уведомленията, изпратени до компютърната база данни за животни, могат да заместят оттеглянето в писмена форма.
2. Когато компетентният орган вече е информирал бенефициера за евентуални случаи на неспазване в документите, посочени в параграф 1, или когато компетентният орган е уведомил бенефициера за намерението си да извърши проверка на място или когато при проверката на място се установи неспазване, не се разрешава оттегляне по отношение на частите на тези документи, засегнати от неспазването.
3. Оттеглянията, извършени в съответствие с параграф 1, връщат бенефициерите в положението, в което са били преди подаването на въпросните документи или на част от тях.
Член 4
Поправки и корекции на очевидни грешки
Заявленията за помощ, заявленията за подпомагане или исканията за плащане и всички удостоверителни документи, представени от бенефициера, могат да бъдат поправяни и коригирани по всяко време след подаването им в случай на очевидни грешки, признати от компетентния орган въз основа на цялостна преценка на конкретния случай и при условие че бенефициерът е действал добросъвестно.
Компетентният орган може да признае очевидни грешки само ако те могат да бъдат непосредствено установени при техническа проверка на информацията, съдържаща се в документите, посочени в първа алинея.
Член 5
Прилагане на намаления, откази, оттегляния и санкции
Когато даден случай на неспазване, който подлежи на прилагането на санкции в съответствие с дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 на Комисията (11), подлежи също на оттегляния или санкции в съответствие с дял II, глави III и IV или в съответствие с дял III от посочения регламент:
а)
намаленията, отказите, оттеглянията или санкциите, предвидени в дял II, глави III и IV или в дял III от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се прилагат по отношение на схемите за директно плащане или мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система;
б)
санкциите, предвидени в дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се прилагат по отношение на общата сума на плащанията, които следва да бъдат отпуснати на въпросния бенефициер в съответствие с член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, които не подлежат на намаленията, отказите, оттеглянията или санкциите, посочени в буква а).
Намаленията, отказите, оттеглянията и санкциите, посочени в първа алинея, се прилагат в съответствие с член 6 от настоящия регламент, без да се засягат допълнителните санкции съгласно други разпоредби на правото на Съюза или на националното право.
Член 6
Последователност на намаленията, отказите, оттеглянията и санкциите по всяка схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони
1. Сумата на плащането, което следва да бъде отпуснато на бенефициер по дадена схема, включена в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, се определя от държавите членки въз основа на условията, установени в съответствие с посочения регламент и с програмите за най-отдалечените региони на Съюза и малките острови в Егейско море, установени съответно с Регламент (ЕС) № 228/2013 (12) и Регламент (ЕС) № 229/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) по отношение на въпросната схема за директно подпомагане.
2. За всяка схема, включена в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за всяка мярка за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система съгласно определението в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 6 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 намаленията, оттеглянията и санкциите се изчисляват, ако е приложимо, в следната последователност:
а)
намаленията и санкциите, предвидени в дял II, глава IV от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, с изключение на санкциите, посочени в член 16 от същия регламент, се прилагат по отношение на всички случаи на неспазване;
б)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква а), служи за основа при изчисляването на отказите, предвидени в дял III от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
в)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква б), служи за основа при изчисляването на евентуални намаления, които трябва да бъдат приложени при закъснение в подаването на информацията съгласно членове 13 и 14 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
г)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква в), служи за основа при изчисляването на евентуални намаления, които трябва да бъдат приложени при недеклариране на земеделски парцели съгласно член 16 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
д)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква г), служи за основа при изчисляването на оттеглянията, предвидени в дял III от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
е)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква д), служи за основа при прилагането на:
i)
линейното намаление, предвидено в член 51, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
ii)
линейното намаление, предвидено в член 51, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
iii)
линейното намаление, предвидено в член 65, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
iv)
линейното намаление, предвидено в член 65, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
v)
линейното намаление, което трябва да бъде приложено в случай, че плащанията, които следва да бъдат извършени в съответствие с член 41 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, надвишават националния таван, определен в съответствие с член 42, параграф 2 от посочения регламент.
3. Сумата, получена в резултат на прилагането на параграф 2, буква е), служи за основа при:
а)
прилагане на намалението на плащанията, предвидено в член 11 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
прилагане на процента на линейно намаление, определен в съответствие с член 7, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
в)
прилагане на ставката на корекцията, посочена в член 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
4. Сумата на плащането, получена в резултат на прилагането на параграф 3, служи като основа за изчисляване на евентуалните намаления, които трябва да бъдат приложени при неспазване на кръстосаното съответствие съгласно дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
Член 7
Възстановяване на неправомерно изплатени суми
1. В случай на извършване на неправомерно плащане, бенефициерът възстановява въпросната сума заедно с лихвата, изчислена съгласно параграф 2, когато е приложимо.
2. Лихва се начислява за периода, изминал от крайния срок за плащане от страна на бенефициера, посочен в нареждането за възстановяване, който срок не надвишава 60 дни, и датата на плащането или на прихващането.
Приложимият лихвен процент се изчислява в съответствие с националното право, но не може да е по-нисък от лихвения процент, приложим за възстановяване на суми съгласно националните разпоредби.
3. Задължението за възстановяване, посочено в параграф 1, не се прилага, ако плащането е извършено поради грешка на компетентния орган или друг орган и ако грешката не е била очевидна за бенефициера.
Когато грешката обаче се отнася до фактически елементи, свързани с изчисляването на въпросното плащане, първа алинея се прилага само ако решението за възстановяване не е било съобщено до 12 месеца след плащането.
Член 8
Прехвърляне на стопанства
1. За целите на настоящия член:
а)
„прехвърляне на стопанство“ означава продажба, даване под наем или някакъв подобен тип сделка по отношение на въпросните производствени единици;
б)
„прехвърлител“ означава бенефициерът, чието стопанство е прехвърлено на друг бенефициер;
в)
„приобретател“ означава бенефициерът, на когото е прехвърлено стопанството.
2. Когато дадено стопанство е прехвърлено изцяло от един бенефициер на друг, след като е било подадено заявление за помощ, заявление за подпомагане или искане за плащане и преди да са изпълнени всички условия за отпускане на помощта или подпомагането, на прехвърлителя не се отпуска помощ или подпомагане за прехвърленото стопанство.
3. Помощта, за която е кандидатствал прехвърлителят, или поисканото от прехвърлителя плащане се отпускат на приобретателя, когато:
а)
в рамките на период, който се определя от държавите членки, приобретателят информира компетентния орган за прехвърлянето и изиска плащането на помощта и/или подпомагането;
б)
приобретателят представи всички изисквани от компетентния орган доказателства;
в)
всички условия за отпускане на помощта и/или подпомагането са изпълнени по отношение на прехвърленото стопанство.
4. След като приобретателят информира компетентния орган и изиска плащане на помощта и/или подпомагането в съответствие с параграф 3, буква а):
а)
всички права и задължения на прехвърлителя, произтичащи от правното отношение между прехвърлителя и компетентния орган, породено от заявлението за помощ, заявлението за подпомагане или искането за плащане се прехвърлят на приобретателя;
б)
всички необходими действия за отпускане на помощта и/или подпомагането и всички декларации, изготвени от прехвърлителя преди прехвърлянето, преминават към приобретателя за целите на прилагане на съответните правила на Съюза;
в)
прехвърленото стопанство се счита, когато е необходимо, за отделно стопанство по отношение на въпросната референтна година.
5. Държавите членки могат да вземат решение, когато е целесъобразно, да отпуснат помощта и/или подпомагането на прехвърлителя. В този случай:
а)
не се отпуска помощ или подпомагане на приобретателя;
б)
държавите членки прилагат mutatis mutandis изискванията, определени в параграфи 2, 3 и 4.
Член 9
Уведомления
1. По отношение на всички схеми за директно плащане, мерки за развитие на селските райони и техническа помощ и схеми за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, всяка година най-късно до 15 юли държавите членки уведомяват Комисията за данните за проверките и статистическите данни от проверките, обхващащи предходната календарна година, и по-специално за следното:
а)
данни във връзка с индивидуалните бенефициери по отношение на заявленията за помощ и исканията за плащане, декларираните и/или заявени площи и животни, резултатите от административните проверки, проверките на място и последващите проверки;
б)
когато е приложимо - резултатите от проверките във връзка с кръстосаното съответствие, включително съответните намаления и изключвания.
Това уведомяване се извършва по електронен път, като се използват предоставените от Комисията на държавите членки технически спецификации относно предаването на данни за проверки и на статистически данни от проверки.
2. Най-късно до 15 юли 2015 г. държавите членки представят на Комисията доклад относно избраните възможности за контрол на изискванията за кръстосано съответствие и за компетентните контролни органи, отговарящи за проверките на изискванията и стандартите, свързани с кръстосаното съответствие. Последващите промени на информацията, предоставена в този доклад, се съобщават незабавно.
3. Всяка година до 15 юли държавите членки представят на Комисията доклад относно предприетите мерки за администриране и контрол на доброволното обвързано с производството подпомагане за предходната календарна година.
4. Компютризираните данни, събрани като част от интегрираната система, се използват в подкрепа на информацията, която следва да се изпраща на Комисията в рамките на секторните правила.
ДЯЛ II
ИНТЕГРИРАНА СИСТЕМА ЗА АДМИНИСТРИРАНЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
Общи правила
Член 10
Авансови плащания за директните плащания
Държавите членки могат да извършват авансови плащания за директните плащания, без да прилагат ставката на корекцията във връзка с финансовата дисциплина, посочена в член 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, спрямо бенефициерите по отношение на заявленията за помощ за дадена година. В оставащата сума, дължима на бенефициерите от 1 декември нататък, се взема предвид ставката на корекцията във връзка с финансовата дисциплина, приложима към съответния момент по отношение на общата сума на директните плащания за съответната календарна година.
ГЛАВА II
Заявления за помощ и искания за плащане
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 11
Опростяване на процедурите
1. Освен ако е предвидено друго в Регламент (ЕС) № 1305/2013, Регламент (ЕС) № 1306/2013 и Регламент (ЕС) № 1307/2013, Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 или настоящия регламент, държавите членки могат да разрешат или да изискват всички съобщения съгласно настоящия регламент, както от бенефициера към органите, така и обратно, да бъдат предавани по електронен път, при условие че това не води до дискриминация между бенефициерите и че се вземат подходящи мерки, за да се гарантира по-специално, че:
а)
бенефициерът е недвусмислено идентифициран;
б)
бенефициерът отговаря на всички изисквания в рамките на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони;
в)
предадените данни са надеждни с оглед правилното управление на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони; когато се използват данни, съдържащи се в компютърната база данни за животни, определена в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 9 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, тази база данни трябва да предлага необходимото ниво на сигурност и на прилагане, което се изисква за правилното управление на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони;
г)
когато придружаващите документи не могат да бъдат предадени по електронен път, тези документи се получават от компетентните органи в същите срокове както при предаване по неелектронен път.
2. По отношение на подаването на заявления за помощ или искания за плащане държавите членки могат, при условията, посочени в параграф 1, да предвидят опростени процедури, когато данните са вече на разположение на органите, по-специално когато положението не се е променило след последното подаване на заявление за помощ или искане за плащане в рамките на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Държавите членки могат да решат да използват данни, получени от източници на разположение на националните органи за целите на заявленията за помощ или исканията за плащане. В този случай държавата членка гарантира, че тези източници на данни дават необходимата степен на сигурност, която се изисква за правилното управление на данните с цел да се гарантира надеждността, целостта и сигурността на тези данни.
3. Когато е възможно, информацията, изисквана в удостоверителните документи, подлежащи на представяне заедно със заявлението за помощ или искането за плащане, може да бъде поискана от компетентния орган директно от източника на информация.
Член 12
Общи разпоредби относно единното заявление и относно подаването на заявления за подпомагане в рамките на мерките за развитие на селските райони
1. Ако държавите членки решат съгласно член 72, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, че заявленията за помощ за директните плащания и исканията за плащане за мерките за развитие на селските райони следва да бъдат обхванати от единното заявление, членове 20, 21 и 22 от настоящия регламент се прилагат mutatis mutandis по отношение на конкретните изисквания, установени с оглед на заявлението за помощ и/или искането за плащане по тези схеми или мерки.
2. Бенефициер, кандидатстващ за помощ и/или подпомагане по някои от директните плащания за площ или мерките за развитие на селските райони, може да подава само по едно единно заявление годишно.
3. Държавите членки предвиждат подходящи процедури за подаването на заявленията за подпомагане в рамките на мерките за развитие на селските райони.
Член 13
Краен срок за подаване на единното заявление, заявленията за помощ или исканията за плащане
1. Държавите членки определят крайния срок за подаване на единното заявление, заявленията за помощ или исканията за плащане. Крайният срок не може да бъде по-късно от 15 май всяка година. Въпреки това Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция могат да определят по-късна дата, която е не по-късна от 15 юни.
При определяне на крайния срок държавите членки вземат предвид периода, необходим за набавяне на всички необходими данни за правилното административно и финансово управление на помощта и/или подпомагането, и гарантират възможността за насрочване на ефективни проверки.
2. В съответствие с процедурата, посочена в член 78, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013, за сроковете, посочени в параграф 1 от настоящия член, може да бъде определена по-късна крайна дата в някои зони с извънредни климатични условия.
Член 14
Съдържание на единното заявление или искането за плащане
1. Единното заявление или искането за плащане съдържа цялата информация, необходима за установяване на допустимостта за помощта и/или подпомагането, по-специално:
а)
самоличността на бенефициера;
б)
подробни данни за съответните схеми за директни плащания и/или мерките за развитие на селските райони;
в)
идентификация на правата на плащане в съответствие със системата за идентификация и регистрация, предвидена в член 7 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, за целите на схемата за основно плащане;
г)
данни, позволяващи еднозначна идентификация на всички земеделски парцели в стопанството, площта им, изразена в хектари до втория десетичен знак, местонахождението им и, когато е необходимо, допълнителни уточнения относно ползването на земеделските парцели;
д)
където е приложимо, данни, позволяващи еднозначна идентификация на неземеделска земя, за която се иска подпомагане по мерките за развитие на селските райони;
е)
когато е необходимо - всякакви удостоверителни документи, необходими, за да се установи допустимостта за съответната схема и/или мярка;
ж)
декларация от бенефициера, че е запознат с условията на въпросните схеми за директни плащания и/или мерки за развитие на селските райони;
з)
когато е приложимо - декларация от бенефициера, че попада в списъка на неселскостопанските предприятия или дейности, посочен в член 9, параграф 2, първа и втора алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. За целите на идентификацията на правата на плащане, посочени в параграф 1, буква в), в предварително изготвените формуляри, предоставени на бенефициера в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се посочва идентификацията на правата на плащане в съответствие със системата за идентификация и регистрация, предвидена в член 7 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
3. За първата година на прилагане на схемата за основно плащане държавите членки могат да приложат дерогация от настоящия член и от член 17 от настоящия регламент по отношение на правата на плащане.
Член 15
Изменения на единното заявление или на искането за плащане
1. След изтичане на срока за подаване на единното заявление или искането за плащане, индивидуални земеделски парцели или индивидуални права на плащане могат да се добавят или коригират в единното заявление или искането за плащане, при условие че са спазени изискванията по съответните схеми за директни плащания или мерки за развитие на селските райони.
При същите условия могат да се правят промени, свързани с ползването или със схемата за директно плащане или с мярката за развитие на селските райони по отношение на индивидуалните земеделски парцели или по отношение на правата на плащане, които вече са декларирани в единното заявление.
Когато измененията, посочени в първа и втора алинея, имат отражение върху подлежащи на представяне удостоверителни документи или договори, тези документи или договори могат да бъдат съответно изменени.
2. Измененията, направени в съответствие с параграф 1, се съобщават писмено на компетентния орган най-късно до 31 май от съответната година, освен в случаите с Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция, при които те се съобщават най-късно до 15 юни от съответната година.
Чрез дерогация от първа алинея, държавите членки могат да определят по-ранна крайна дата за съобщаване на измененията. Тази дата обаче не може да бъде по-рано от 15 календарни дни след крайната дата за подаване на единното заявление или искането за плащане, определена в съответствие с член 13, параграф 1.
3. Когато компетентният орган вече е информирал бенефициера за евентуален случай на неспазване в единното заявление или искането за плащане или когато компетентният орган е уведомил бенефициера за намерението си да извърши проверка на място или когато при проверката на място се установи неспазване, не се разрешават изменения по параграф 1 по отношение на земеделските парцели, засегнати от неспазването.
Член 16
Коригиране на предварително изготвените формуляри
При подаване на формуляра на единното заявление, заявлението за помощ и/или искането за плащане бенефициерът коригира предварително изготвения формуляр, посочен в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако са настъпили някакви изменения, по-специално прехвърляне на права на плащане в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, или ако някаква информация, съдържаща се в предварително изготвените формуляри, е неправилна.
Раздел 2
Заявления за помощ по свързани с площ схеми за помощ и искания за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане
Член 17
Специални изисквания във връзка със заявленията за помощ по свързани с площ схеми за помощ и във връзка с исканията за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане
1. За целите на идентифицирането на всички земеделски парцели в стопанството и/или неселскостопански земи, както е посочено в член 14, параграф 1, букви г) и д), компетентният орган предоставя на бенефициера предварително изготвения формуляр и съответния графичен материал, посочени в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, посредством базиран на ГИС интерфейс, който позволява обработването на пространствените и буквено-цифровите данни за декларираните площи (наричан по-долу „формуляр на геопространствено заявление за помощ“).
2. Параграф 1 се прилага, както следва:
а)
считано от референтната 2016 година - за брой бенефициери, отговарящ на броя, необходим за покриване на най-малко 25 % от общата установена площ за схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ през предходната година;
б)
считано от референтната 2017 година - за брой бенефициери, отговарящ на броя, необходим за покриване на най-малко 75 % от общата установена площ за схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ през предходната година;
в)
считано от референтната 2018 година - за всички бенефициери.
3. Когато бенефициерът не е в състояние да подаде заявлението за помощ и/или искането за плащане посредством формуляра на геопространствено заявление за помощ, компетентният орган предоставя на бенефициера:
а)
необходимата техническа помощ; или
б)
предварително изготвените формуляри и съответния графичен материал на хартия. В този случай компетентният орган прехвърля получената от бенефициера информация във формуляра на геопространственото заявление за помощ.
4. В предварително изготвените формуляри, предоставяни на бенефициера, се посочват максимално допустимата площ за всеки референтен парцел в съответствие с член 5, параграф 2, букви а) и б) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 и установената площ през предходната година за всеки земеделски парцел, за целите на схемата за основно плащане, схемата за единно плащане на площ и/или свързаната с площ мярка за развитие на селските райони.
В графичния материал, предоставян на бенефициера в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се посочват границите и уникалната идентификация на референтните парцели, посочени в член 5, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, и установените граници на земеделските парцели през предходната година, за да може бенефициерът правилно да указва размера и местоположението на всеки земеделски парцел. Считано от референтната 2016 година нататък, в графичния материал се посочват също видът, размерът и местоположението на екологично насочените площи, установени през предходната година.
5. Бенефициерът еднозначно идентифицира и декларира площта на всеки земеделски парцел и, където е необходимо, вида, размера и местоположението на екологично насочените площи. По отношение на плащането за екологизиране бенефициерът посочва също така ползването на декларираните земеделски парцели.
За тази цел бенефициерът може да потвърди вече предоставената в предварително изготвения формуляр информация. Когато обаче информацията относно площта, местоположението или границата на земеделския парцел или, където е приложимо, размера и местоположението на екологично насочените площи е неправилна или непълна, бенефициерът нанася корекции или прави промени в предварително изготвения формуляр.
Въз основа на корекциите или допълненията, направени от бенефициерите в предварително изготвения формуляр, компетентният орган преценява дали е необходима актуализация на съответния референтен парцел в съответствие с член 5, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
6. Когато бенефициерът прилага еквивалентни практики в съответствие с член 43, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) № 1307/2013 посредством поети ангажименти в съответствие с член 39, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (14) или член 28, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, ангажиментът се посочва в заявлението за помощ с позоваване на съответното искане за плащане.
Когато бенефициерът прилага еквивалентни практики посредством национални или регионални схеми за сертифициране на екологичните практики в съответствие с член 43, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013, параграфи 4 и 5 от настоящия член се прилагат mutatis mutandis по отношение на предварително изготвения формуляр и декларацията на бенефициера.
За целите на регионалното или колективно изпълнение в съответствие с член 46, параграф 5 и член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и по отношение на частта от задълженията, свързани с екологично насочената площ, които бенефициерите трябва да изпълняват индивидуално, бенефициерите, участващи в такова регионално или колективно изпълнение, еднозначно идентифицират и декларират, за всеки земеделски парцел, вида, размера и местоположението на екологично насочената площ по параграф 5 от настоящия член. В своите заявления за помощ или искания за плащане бенефициерите посочват декларацията за регионално или колективно изпълнение, посочена в член 18 от настоящия регламент.
7. По отношение на площите, които се използват за производство на коноп в съответствие с член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, единното заявление съдържа:
а)
цялата информация, необходима за идентификацията на парцелите, засети с коноп, с отбелязване на използваните сортове семена;
б)
информация за използваните количества семена (кг на хектар);
в)
официалните етикети, използвани на опаковката на семената в съответствие с Директива 2002/57/ЕО на Съвета (15), и по-специално член 12 от нея, или всеки друг документ, признат за равностоен от държавата членка.
Чрез дерогация от първа алинея, буква в), когато сеитбата се извършва след крайния срок за подаване на единното заявление, етикетите се представят най-късно до 30 юни. Когато етикетите трябва да бъдат представени и пред други национални органи, държавите членки могат да предвидят тези етикети да бъдат върнати на бенефициера, след като са били представени в съответствие с посочената буква. Върнатите етикети се отбелязват като използвани за заявление.
8. По отношение на специалното плащане за култура за памук, предвидено в дял IV, глава 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, единното заявление съдържа:
а)
името на използвания сорт семена на памук;
б)
ако е целесъобразно, името и адреса на одобрената междубраншова организация, на която бенефициерът е член.
9. Площи, които не се използват за целите на схемите за помощ, предвидени в дялове III, IV и V от Регламент (ЕС) № 1307/2013, нито за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в Регламент (ЕС) № 1308/2013, се декларират в една или повече графи „други видове ползване“.
Член 18
Декларация за регионално или колективно изпълнение
За всяко регионално или колективно изпълнение съгласно член 46, параграф 5 или 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, се подава декларация за регионално или колективно изпълнение в допълнение към заявлението за помощ или искането за плащане на всеки участващ бенефициер.
Декларацията съдържа цялата необходима допълнителна информация за проверка на спазването на задълженията във връзка с регионалното или колективно изпълнение съгласно член 46, параграф 5 или 6 от същия регламент, по-специално:
а)
уникалната идентификация на всеки участващ бенефициер;
б)
минималния процент, който всеки участващ бенефициер трябва да изпълни индивидуално, както е посочено в член 46, параграф 6, втора алинея от същия регламент;
в)
общата площ на прилежащите структури на съседни екологично насочени площи, посочени в член 46, параграф 5 от същия регламент, или на общата екологично насочена площ, посочена в член 46, параграф 6 от същия регламент, по отношение на която задълженията се изпълняват колективно;
г)
предварително изготвения графичен материал, в който се указват границите и уникалната идентификация на референтните парцели, които следва да се използват за еднозначна идентификация на прилежащите структури на съседни екологично насочени площи или на общата екологично насочена площ и за указване на техните граници.
В случай на регионално изпълнение, ако подробният план, предвиден в член 46, параграф 6 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, съдържа цялата информация, посочена във втора алинея от настоящия член, посочената в първа алинея декларация може да се замени с препратка към плана.
В случай на колективно изпълнение посочената в първа алинея декларация се допълва с писменото споразумение, предвидено в член 47, параграф 4 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014.
Член 19
Заявления във връзка с участието в схемата за дребни земеделски стопани и оттеглянето от нея
1. В заявленията, които се подават през 2015 година за участие в схемата за дребни земеделски стопани, посочена в член 62, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, се съдържа препратка към единното заявление, подадено за референтната 2015 година от същия бенефициер, и, където е приложимо, декларация от бенефициера, че е запознат със специалните условия на схемата за дребни земеделски стопани, предвидени в член 64 от посочения регламент.
Държавите членки могат да решат, че заявлението, посочено в първа алинея, следва да бъде подадено заедно с или като част от единното заявление.
2. Считано от референтната 2016 година, държавите членки осигуряват прилагането на опростената процедура за кандидатстване, посочена в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
3. Предварително изготвените формуляри, които следва да се използват при процедурата за кандидатстване, посочена в параграф 2, се изготвят въз основа на информацията, предоставена с единното заявление за референтната 2015 година, и съдържат по-специално:
а)
цялата допълнителна информация, необходима за установяване на съответствие с член 64 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и, където е уместно, цялата информация, необходима, за да се потвърди, че бенефициерът продължава да отговаря на условията на член 9 от посочения регламент;
б)
декларация от бенефициера, че е запознат със специалните условия на схемата за дребни земеделски стопани, предвидени в член 64 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Когато държавите членки изберат начина на плащане, посочен в член 63, параграф 2, първа алинея, буква а) от Регламент (ЕС) № 1307/2013, без да прилагат трета алинея от него, чрез дерогация от първа алинея от настоящия параграф предварително изготвените формуляри се предоставят съгласно раздел 1 на настоящата глава.
4. Бенефициерите, които решат да се оттеглят от схемата за дребни земеделски стопани по отношение на година, следваща 2015 година, в съответствие с член 62, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013 или член 62, параграф 2 от същия регламент, информират компетентния орган за своето оттегляне в съответствие с установените от държавите членки условия.
Раздел 3
Други заявления
Член 20
Специални разпоредби във връзка със заявленията за помощ
Бенефициер, който не кандидатства за помощ по някоя от схемите за помощи, свързани с площ, но кандидатства за помощ по друга схема, включена в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, или за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, ако има земеделска площ на свое разположение, декларира тези площи в своя формуляр на заявление за помощ в съответствие с член 17 от настоящия регламент.
Бенефициер, който подлежи само на задълженията за кръстосано съответствие съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, декларира в своя формуляр на заявление за помощ площите, които са на негово разположение, за всяка календарна година, за която се отнасят тези задължения.
Въпреки това държавите членки могат да освобождават бенефициерите от задълженията, предвидени в първа и втора алинея, когато съответната информация е предоставена на компетентните органи в рамките на други системи за администриране и контрол, гарантиращи съвместимост с интегрираната система в съответствие с член 61 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 21
Изисквания във връзка със заявленията за помощ за добитък и с исканията за плащане по мерките за подпомагане за животни
1. В заявлението за помощ за добитък, посочено в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 15 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, или в искането за плащане в рамките на мерките за подпомагане за животни, посочени в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 14 от същия регламент, се съдържа цялата информация, необходима за установяване на допустимостта за помощта и/или подпомагането, по-специално:
а)
самоличността на бенефициера;
б)
препратка към единното заявление, ако то вече е подадено;
в)
броя животни от всеки вид, по отношение на които се подава заявление за помощ за добитък или искане за плащане, а за едрия рогат добитък - идентификационния код на животните;
г)
когато е приложимо - ангажимент от страна на бенефициера да задържи в стопанството си посочените в буква в) животни през определен от държавата членка период, както и информация за мястото или местата, където ще бъдат държани животните, включително въпросния период;
д)
когато е необходимо - всички удостоверителни документи, изисквани, за да се установи допустимостта за съответната схема или мярка;
е)
декларация от бенефициера, че е запознат с условията на въпросната помощ и/или подпомагане.
2. Всеки животновъд има право да получи от компетентния орган без ограничение, на разумни интервали и без излишно забавяне, информация за данните, отнасящи се до него и животните му, съдържаща се в компютърната база данни за животни. При представяне на заявлението за помощ за добитък или искането за плащане бенефициерът декларира, че тези данни са верни и пълни или поправя неверните данни или допълва липсващите данни.
3. Държавите членки могат да вземат решение, че не е необходимо някои от данните, посочени в параграф 1, да бъдат включени в заявлението за помощ за добитък или в искането за плащане, когато те вече са били съобщени на компетентните органи.
4. Държавите членки могат да въведат процедури, с които данните, съдържащи се в компютърната база данни за животни, могат да бъдат използвани за целите на заявлението за помощ за добитък или искането за плащане, при условие че компютърната база данни за животни предлага, за всяко отделно животно, необходимото ниво на сигурност и на прилагане, което се изисква за правилното управление на съответните схеми за помощ или мерки за подпомагане.
Процедурите, посочени в първа алинея, могат да се състоят от система, според която даден бенефициер може да кандидатства за помощ и/или подпомагане за всички животни, които към дадена дата или през даден период, определени от държавата членка, отговарят на изискванията за получаване на помощ и/или подпомагане въз основа на данните, съдържащи се в компютърната база данни за животни.
В този случай държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че:
а)
в съответствие с разпоредбите, приложими за въпросната схема за помощ и/или мярка за подпомагане, посочените във втора алинея дата или период са ясно определени и известни на бенефициера;
б)
бенефициерът е наясно, че всички потенциално допустими животни, за които се констатира, че не са правилно идентифицирани или регистрирани в системата за идентификация и регистрация на животни, се считат за животни, във връзка с които е констатирано неспазване, както е посочено в член 31 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
5. Държавите членки могат да предвидят, че някои от данните, посочени в параграф 1, могат или трябва да бъдат изпратени чрез одобрен от тях орган или органи. Въпреки това бенефициерът продължава да носи отговорност за предадените данни.
Раздел 4
Специални разпоредби във връзка с правата на плащане
Член 22
Предоставяне на права на плащане или увеличаване на стойността им
1. Заявленията за предоставяне на права на плащане или увеличаване на стойността на правата на плащане съгласно схемата за основно плащане в съответствие с член 20, член 24, член 30, с изключение на параграф 7, буква д), и член 39 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се подават до дата, която се определя от държавите членки. Определената дата е не по-късна от 15 май на съответната календарна година.
Въпреки това Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция могат да определят по-късна дата, която е не по-късна от 15 юни на съответната календарна година.
2. Държавите членки могат да вземат решение заявлението за предоставяне на права на плащане да се подава едновременно със заявлението за помощ по схемата за основно плащане.
Член 23
Възстановяване на неправомерно предоставени права на плащане
1. Когато след предоставянето на права на плащане на бенефициери в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013 се установи, че броят на предоставените права на плащане е твърде висок, броят на предоставените права на плащане в превишение се връща в националния резерв или в регионалните резерви, посочени в член 30 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Когато грешката, посочена в първа алинея, е допусната от компетентния орган или от друг орган и ако грешката не е била очевидна за бенефициера, стойността на останалите права на плащане, предоставени на този бенефициер, съответно се коригира.
Когато бенефициерът, засегнат от предоставянето на прекалено голям брой права на плащане, междувременно е прехвърлил правата на плащане на други бенефициери, приобретателите на правата на плащане също са обвързани със задължението, предвидено в първа алинея, пропорционално на броя на правата на плащане, които са им били прехвърлени, ако бенефициерът, на когото са били първоначално предоставени правата на плащане, не разполага с достатъчен брой права на плащане, за да покрие броя на неправомерно предоставените права на плащане.
2. Когато след предоставянето на права на плащане на бенефициери в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013 се установи, че плащанията, получени от даден бенефициер за 2014 година, посочени в член 26, параграф 2, първа алинея от същия регламент, или стойността на правата на плащане, които даден бенефициер притежава към датата на подаване на заявлението си за 2014 година, посочена в член 26, параграф 3, първа алинея от същия регламент, или единичната стойност на правата на плащане, посочена в член 26, параграф 5 от същия регламент, или увеличението на единичната стойност на правата на плащане, предвидено в член 30, параграф 10 от същия регламент, или общата стойност на помощта, получена от даден бенефициер за календарната година, предхождаща въвеждането на схемата за основно плащане, посочена в член 40, параграф 3, първа алинея от същия регламент, са били прекалено високи, стойността на тези права на плащане, основаваща се на погрешната база за съответния бенефициер, се коригира по съответния начин.
Посочената корекция се извършва и по отношение на правата на плащане, които междувременно са били прехвърлени на други бенефициери.
Стойността на намалението се връща в националния резерв или в регионалните резерви, посочени в член 30 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
3. Когато след предоставянето на права на плащане на бенефициери в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013 се установи, че по отношение на един и същи бенефициер са настъпили едновременно посочената в параграф 1 ситуация и посочената в параграф 2 ситуация, корекцията на стойността на всички права на плащане, посочена в параграф 2, се извършва преди връщането на неправомерно предоставените права на плащане в националния резерв или в регионалните резерви в съответствие с параграф 1.
4. Корекциите на броя и/или стойността на правата на плащане, предвидени в настоящия член, не следва да водят до системно преизчисляване на оставащите права на плащане.
5. Държавите членки могат да решат да не изискват възстановяване на неправомерно предоставени права на плащане, когато общата стойност на тези права на плащане съгласно електронния регистър за идентификация и регистрация на правата на плащане към момента на проверките с оглед извършване на предвидените в настоящия член корекции, е 50 EUR или по-малко за всяка от годините, през които се прилага схемата за основно плащане в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Неправомерно изплатените суми по отношение на референтните години, предхождащи корекциите, се възстановяват в съответствие с член 7 от настоящия регламент. При определянето на такива неправомерни суми се взема предвид отражението на предвидените в настоящия член корекции върху броя и, според случая, върху стойността на правата на плащане за всички въпросни години.
ДЯЛ III
ПРОВЕРКИ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 24
Общи принципи
1. Административните проверки и проверките на място, предвидени в настоящия регламент, се извършват по такъв начин, че да гарантират ефективна проверка на:
а)
точността и пълнотата на информацията в заявлението за помощ, заявлението за подпомагане, искането за плащане или друга декларация;
б)
спазването на всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения по отношение на въпросната схема за помощ и/или мярка за подпомагане, условията, при които се предоставя помощ и/или подпомагане или освобождаване от задължения;
в)
изискванията и стандартите, отнасящи се до кръстосаното съответствие.
2. Държавите членки гарантират, че спазването на всички приложими условия, установени от правото на Съюза или предвидени в съответното национално право и в документи, съдържащи разпоредби за прилагане, или от програмата за развитие на селските райони, може да се контролира съгласно набор от проверими показатели, който се определя от държавите членки.
3. Резултатите от административните проверки и проверките на място се оценяват, за да се установи дали някои констатирани проблеми могат по принцип да породят риск за други подобни операции, бенефициери или други органи. При оценката се установяват също така причините за подобно положение, евентуалният допълнителен преглед, който може да се наложи, и необходимите коригиращи и превантивни действия.
4. Компетентният орган извършва физически проверки на терен в случаите, когато фотоинтерпретирането на ортогоналните изображения (сателитни или въздушни) не дава резултати, позволяващи по удовлетворителен за компетентния орган начин да се направят категорични заключения относно допустимостта или правилния размер на площта, която е обект на административните проверки или проверките на място.
5. Настоящата глава се прилага по отношение на всички проверки, извършвани съгласно настоящия регламент, и без да се засягат специалните правила, предвидени в дялове IV и V. Параграф 3 обаче не се прилага по отношение на дял V.
Член 25
Обявяване на проверките на място
Проверките на място може да се обявяват, при условие че това не е в разрез с тяхната цел или ефективност. Обявяването е строго ограничено до минималния необходим период от време и не надвишава 14 дни.
Въпреки това при проверки на място, свързани със заявления за помощ за добитък или искания за плащане по мерки за подпомагане за животни, обявяването не надвишава 48 часа, освен в надлежно обосновани случаи. Освен това когато законодателството, приложимо по отношение на актовете и стандартите, свързани с кръстосаното съответствие, изисква проверката на място да не се обявява, тези правила се прилагат и при проверки на място, свързани с кръстосаното съответствие.
Член 26
График на проверките на място
1. Където е целесъобразно, проверките на място, предвидени в настоящия регламент, се извършват едновременно с всички други проверки, предвидени в правото на Съюза.
2. За целите на мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система, проверките на място се разпределят в рамките на годината въз основа на анализ на рисковете, свързани с различните ангажименти по всяка мярка.
3. С проверките на място се проверява спазването на всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения по схемите за помощ или мерките за подпомагане, за които е избран даден бенефициер в съответствие с член 34.
Продължителността на проверките на място е строго ограничена до минималния необходим период от време.
4. Когато някои критерии за допустимост, ангажименти и други задължения могат да бъдат проверени единствено през конкретен период от време, проверките на място може да изискват допълнителни посещения на по-късна дата. В такъв случай проверките на място се координират по такъв начин, че броят и продължителността на такива посещения при един бенефициер да са ограничени до необходимия минимум. Когато е целесъобразно, такива посещения могат да се извършват и чрез дистанционно наблюдение в съответствие с член 40.
Когато са необходими допълнителни посещения във връзка със земя, оставена под угар, синори, буферни ивици, ивици хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по краищата на гори, междинни култури и/или зелена покривка, декларирани като екологично насочена площ, тези допълнителни посещения се извършват в 50 % от случаите при един и същ бенефициер, избран въз основа на риска, а в оставащите 50 % от случаите - при различни допълнително избрани бенефициери. Различните допълнителни бенефициери се избират на случаен принцип от всички бенефициери, имащи земя, оставена под угар, синори, буферни ивици, ивици хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по краищата на гори, междинни култури и/или зелена покривка, декларирани като екологично насочена площ, като тези посещения могат да се ограничат до площите, декларирани като земя, оставена под угар, синори, буферни ивици, ивици хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по краищата на гори, междинни култури и/или зелена покривка.
Когато са необходими допълнителни посещения, член 25 се прилага по отношение на всяко допълнително посещение.
Член 27
Взаимно уведомяване за резултатите от проверките
Когато е приложимо, при административните проверки и проверките на място на допустимостта се вземат под внимание предполагаемите случаи на неспазване, докладвани от други служби, органи или организации.
Държавите членки гарантират, че за всички съответни констатации, направени в рамките на проверките за спазване на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по отношение на схемите, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или подпомагането съгласно мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система, се изпращат взаимни уведомления на съответния компетентен орган, отговарящ за предоставяне на съответното плащане. Държавите членки също така гарантират, че публичните или частните органи за сертифициране, посочени в член 38 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, уведомяват компетентния орган, отговарящ за отпускане на плащането за земеделските практики, които са благоприятни за климата и околната среда, за всяка констатация, имаща отношение към коректното отпускане на това плащане на бенефициери, които са избрали да изпълняват задълженията си в рамките на еквивалентността чрез сертифициране.
Когато административните проверки или проверките на място във връзка с мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система обхващат еквивалентни практики, посочени в член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, за резултатите от тези проверки се изпращат взаимни уведомления с цел предприемане на последващи действия по отношение на предоставяне на плащането за земеделските практики, които са благоприятни за климата и околната среда.
ГЛАВА II
Административни проверки в рамките на интегрираната система
Член 28
Административни проверки
1. Административните проверки, посочени в член 74 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, включително кръстосаните проверки, позволяват установяването на случаи на неспазване, по-специално автоматичното откриване чрез компютърни средства. Проверките обхващат всички елементи, които е възможно и целесъобразно да бъдат контролирани с административни проверки. Те гарантират, че:
а)
са изпълнени критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по схемата за помощ или мярката за подпомагане;
б)
няма двойно финансиране чрез други схеми на Съюза;
в)
заявлението за помощ или искането за плащане е пълно и е подадено в съответния срок и, когато е приложимо, че са представени удостоверителни документи и те доказват допустимостта;
г)
е налице спазване на дългосрочните ангажименти, когато е приложимо.
2. По отношение на схемите за помощ за животни и мерките за подпомагане за животни държавите членки могат, когато е целесъобразно, да използват доказателствен материал от други служби, органи или организации, с цел проверка на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения, при условие че тези служби, органи или организации работят по стандарт, който е достатъчен, за да се контролира спазването.
Член 29
Кръстосани проверки
1. Когато е целесъобразно, административните проверки включват кръстосани проверки:
а)
на декларирани права на плащане и съответно на декларирани земеделски парцели, за да се избегне многократно отпускане на една и съща помощ или подпомагане по отношение на една и съща календарна или референтна година и да се предотврати всяко неправомерно кумулиране на помощ, отпусната съгласно свързаните с площ схеми за помощ, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013 и приложение VI към Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета (16), и съгласно мерките за подпомагане за площ по смисъла на член 2, втора алинея, точка 21 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
б)
на правата на плащане, за да се провери наличието им и допустимостта за помощ;
в)
между земеделските парцели, декларирани в единното заявление и/или искането за плащане, и информацията, съдържаща се в системата за идентификация на земеделските парцели за всеки референтен парцел в съответствие с член 5, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, за да се провери допустимостта за схемата за директно плащане и/или мярката за развитие на селските райони на площите като такива;
г)
между правата на плащане и установената площ, за да се провери дали на правата съответстват поне равен брой хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по смисъла на член 32, параграфи 2-6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
д)
посредством системата за идентификация и регистрация на животни, за да се провери допустимостта за помощта и/или подпомагането и да се избегне неправомерно многократно отпускане на една и съща помощ и/или подпомагане по отношение на една и съща календарна или референтна година;
е)
между декларациите на бенефициера в единното заявление за членство в одобрена междубраншова организация, информацията съгласно член 17, параграф 8 от настоящия регламент и информацията, предадена от съответните одобрени междубраншови организации, за да се провери допустимостта за увеличението на помощта, предвидено в член 60, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
ж)
с цел да се проверява спазването на критериите за одобрение на междубраншовите организации и списъка с техните членове най-малко веднъж на 5 години.
За целите на първа алинея, буква в), когато интегрираната система предвижда формуляри на геопространствено заявление за помощ, кръстосаните проверки се извършват като пространствено засичане на декларираната цифровизирана площ със системата за идентификация на земеделските парцели. Освен това се извършват кръстосани проверки с цел предотвратяване на двойно заявяване на една и съща площ.
2. Данните за наличието на неспазване, получени в резултат на кръстосани проверки, се проследяват чрез други подходящи административни процедури и, при необходимост, чрез проверка на място.
3. Когато референтен парцел е обект на заявление за помощ и/или искане за плащане от двама или повече бенефициери по една и съща схема за помощ или мярка за подпомагане и когато декларираните земеделски парцели се припокриват пространствено или общата декларирана площ превишава максималната допустима площ, установена в съответствие с член 5, параграф 2, букви а) и б) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, и разликата попада в рамките на допустимото отклонение при измерване съгласно член 38 от настоящия регламент по отношение на този референтен парцел, държавите членки могат да предвидят пропорционално намаление на съответните площи, освен ако бенефициерът не покаже, че някои от съответните други бенефициери са декларирали по-големи площи в негов ущърб.
ГЛАВА III
Проверки на място в рамките на интегрираната система
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 30
Брой проверки по отношение на схемите за помощи, свързани с площ, различни от плащането за земеделски практики, които са благоприятни за климата и околната среда
По отношение на схемите за помощи, свързани с площ, различни от плащането за земеделски практики, които са благоприятни за климата и околната среда в съответствие с дял III, глава 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 (наричано по-долу „плащане за екологизиране“), контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща поне:
а)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи по схемата за основно плащане или по схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Държавите членки гарантират, че контролната извадка съдържа най-малко 5 % от всички бенефициери, деклариращи основно земеделски площи, които са площи, естествено поддържани в състояние, подходящо за паша, в съответствие с член 10, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
б)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за преразпределителното плащане в съответствие с дял III, глава 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
в)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането за райони с природни ограничения в съответствие с дял III, глава 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
г)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането за млади земеделски стопани в съответствие с дял III, глава 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
д)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащанията, свързани с площ, по доброволното обвързано с производството подпомагане в съответствие с дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
е)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането по схемата за дребни земеделски стопани в съответствие с дял V от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
ж)
30 % от декларираните площи за производство на коноп в съответствие с член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
з)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за специалното плащане за култура за памук в съответствие с дял IV, глава 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 31
Брой проверки по отношение на плащането за екологизиране
1. По отношение на плащането за екологизиране контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща поне:
а)
5 % от всички бенефициери, от които се изисква спазване на земеделските практики, благоприятни за климата и околната среда (наричани по-долу „практики за екологизиране“), и които не са част от контролните съвкупности, посочени в букви б) и в) (наричани по-долу „контролна съвкупност за екологизиране“); същевременно тази извадка обхваща най-малко 5 % от всички бенефициери, притежаващи райони с постоянно затревени площи, които са екологично чувствителни, в зоните, обхванати от Директива 92/43/ЕИО на Съвета (17) или Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) и екологично чувствителните зони, посочени в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
3 % от:
i)
всички бенефициери, отговарящи на условията за плащането за екологизиране, които са освободени от задълженията за диверсификация на културите и задълженията във връзка с екологично насочените площи поради недостигане на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за които не се отнасят задълженията, посочени в член 45 от същия регламент;
ii)
или - през годините, през които член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014 не се прилага в дадена държава членка - бенефициерите, отговарящи на условията за плащането за екологизиране, които са освободени от задълженията за диверсификация на културите и задълженията във връзка с екологично насочените площи поради недостигане на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за които не се отнасят задълженията, посочени в член 45, параграф 1 от същия регламент;
в)
5 % от всички бенефициери, които са длъжни да спазват практиките за екологизиране и които използват национални или регионални схеми за сертифициране на екологичните практики, посочени в член 43, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
г)
5 % от всички бенефициери, участващи в регионално изпълнение в съответствие с член 46, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
д)
5 % от колективното изпълнение в съответствие с член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
е)
100 % от прилежащите структури от съседни екологично насочени площи, посочени в член 46, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
ж)
100 % от всички бенефициери със задължение за обратно преобразуване на земя в постоянно затревена площ съгласно член 42 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
з)
20 % от всички бенефициери със задължение за обратно преобразуване на земя в постоянно затревена площ съгласно член 44, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014.
2. Бенефициерите, които спазват практиките за екологизиране посредством еквивалентни практики в съответствие с член 43, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) № 1307/2013 или които участват в схемата за дребни земеделски стопани в съответствие с член 61 от същия регламент, или които по отношение на цялото си стопанство отговарят на изискванията, посочени в член 29, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (19) относно биологичното земеделие, не са част от контролната извадка и не се вземат предвид при изчисляване на броя на проверките, определен в настоящия член.
3. Когато екологично насочените площи не са идентифицирани в системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, посоченият в параграф 1, букви а) и в)-д) брой проверки се допълва с 5 % от всички бенефициери от съответната контролна извадка, от които се изисква да имат екологично насочена площ в земеделската площ в съответствие с членове 43 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Първа алинея не се прилага обаче, когато системата за администриране и контрол гарантира, че всички декларирани екологично насочени площи са идентифицирани и, когато е приложимо, регистрирани в системата за идентификация на земеделските парцели в съответствие с член 5, параграф 2, буква в) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 преди плащането.
Член 32
Брой проверки по отношение на мерките за развитие на селските райони
1. Контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща поне 5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за мерките за развитие на селските райони. По отношение на мерките, предвидени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, броят проверки в размер на 5 % трябва да бъде постигнат на равнището на отделната мярка.
Посочената контролна извадка също така представлява най-малко 5 % от бенефициерите по член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, които включват еквивалентни практики, посочени в член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Чрез дерогация от параграф 1, в случай на групи лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, всеки отделен член на такава група може да се счита за бенефициер за целите на изчисляване на броя проверки, определен в параграф 1.
3. По отношение на бенефициерите на многогодишно подпомагане, предоставяно съгласно член 21, параграф 1, буква а) и членове 28, 29 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 или съгласно член 36, буква а), подточки iv) и v) и член 36, буква б), подточки i), iii) и v) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 и включващо плащания с продължителност над пет години, държавите членки могат да решат, след петата година на плащане, да проверяват най-малко 2,5 % от тези бенефициери.
Първа алинея се прилага по отношение на подпомагането, предоставяно съгласно член 28, параграф 6, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1305/2013, след петата година на плащане за съответния ангажимент.
4. Бенефициерите, които се проверяват съгласно параграф 3, не се вземат предвид за целите на параграф 1.
Член 33
Брой проверки по отношение на схемите за помощ за животни
1. По отношение на схемите за помощ за животни контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща, за всяка от схемите за помощ, поне 5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за съответната схема за помощ.
Когато обаче компютърната база данни за животни не предлага необходимото ниво на сигурност и на прилагане, което се изисква за правилното управление на съответната схема за помощ, процентът се увеличава на 10 % за съответната схема за помощ.
Подбраната контролна извадка обхваща, за всяка отделна схема за помощ, поне 5 % от всички животни, за които се кандидатства за помощ.
2. Където е приложимо, контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща 10 % от другите служби, органи или организации, които предоставят доказателствен материал с цел проверка на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения, посочени в член 28, параграф 2.
Член 34
Подбор на контролната извадка
1. Заявления или заявители, за които е установено, че не са допустими или не отговарят на условията за плащане към момента на подаване на заявлението или след административните проверки, не се включват в контролната съвкупност.
2. За целите на членове 30 и 31 подборът на извадката се извършва, както следва:
а)
между 1 и 1,25 % от всички бенефициери, кандидатстващи по схемата за основно плащане или по схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, се избират на случаен принцип от всички бенефициери, кандидатстващи по тези схеми;
б)
между 1 и 1,25 % от контролната съвкупност за екологизиране се избират на случаен принцип от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква а). Когато е необходимо да се достигне този процент, се избират допълнителни бенефициери на случаен принцип от контролната съвкупност за екологизиране;
в)
оставащият брой бенефициери в контролната извадка, посочена в член 31, параграф 1, буква а), се подбира въз основа на анализ на риска;
г)
всички бенефициери, избрани в съответствие с букви а)-в) от настоящата алинея, могат да се считат за част от контролните извадки, предвидени в член 30, букви б)-д), ж) и з). Когато е необходимо да се спази минималният брой проверки, се избират на случаен принцип допълнителни бенефициери от съответните им контролни съвкупности;
д)
всички бенефициери, избрани в съответствие с букви а)-г) от настоящата алинея, могат да се считат за част от контролната извадка, предвидена в член 30, буква а). Когато е необходимо да се спази минималният брой проверки, на случаен принцип се избират допълнителни бенефициери от всички бенефициери, кандидатстващи по схемата за основно плащане или по схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
е)
минималният брой бенефициери, посочен в член 30, буква е), се избира на случаен принцип от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането по схемата за дребни земеделски стопани в съответствие с дял V от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
ж)
минималният брой бенефициери, посочен в член 31, параграф 1, буква б), се избира въз основа на анализ на риска от всички бенефициери, отговарящи на условията за плащането за екологизиране, които са освободени от задълженията за диверсификация на културите и задълженията във връзка с екологично насочените площи поради недостигане на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за които не се отнасят задълженията, посочени в член 45 от същия регламент;
з)
между 20 % и 25 % от минималния брой бенефициери, посочен в член 31, параграф 1, букви в), г) и з), се избират на случаен принцип от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква б) от настоящата алинея. Когато е необходимо да се достигне този процент, на случаен принцип се избират допълнителни бенефициери от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква а) от настоящата алинея. Останалият брой бенефициери, посочен в член 31, параграф 1, букви в), г) и з), се избира въз основа на анализ на риска от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква в) от настоящата алинея. Когато е необходимо да се спази минималният брой проверки, въз основа на анализ на риска се избират допълнителни бенефициери от съответните им контролни съвкупности;
и)
между 20 % и 25 % от минималния брой колективни изпълнения, посочен в член 31, параграф 1, буква д), се избират на случаен принцип от всички колективни изпълнения в съответствие с член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Оставащият брой колективни изпълнения, посочен в член 31, параграф 1, буква д), се избира въз основа на анализ на риска.
Проверката на място по отношение на допълнителните бенефициери, избрани в съответствие с букви г), д) и з), както и бенефициерите, избрани в съответствие с букви е) и ж), може да бъде ограничена до схемата за помощ, за която са избрани бенефициерите, ако минималният брой проверки по другите схеми за помощ, за които са кандидатствали, вече е изпълнен.
Проверката на място по отношение на допълнителните бенефициери, избрани в съответствие с член 31, параграф 3 и в съответствие с първа алинея, буква з) от настоящия параграф, както и бенефициерите, избрани в съответствие с първа алинея, буква и) от настоящия параграф, може да бъде ограничена до практиките за екологизиране, за които са избрани бенефициерите, ако минималният брой проверки по другите схеми за помощ и практиките за екологизиране, които бенефициерите са длъжни да спазват, вече е изпълнен.
За целите на член 31 държавите членки гарантират представителност на контролната извадка по отношение на различните практики.
3. За целите на членове 32 и 33 първо се избират на случаен принцип между 20 % и 25 % от минималния брой бенефициери, подлежащи на проверки на място. Оставащият брой бенефициери, подлежащи на проверки на място, се избира въз основа на анализ на риска.
За целите на член 32 държавите членки могат, в резултат на анализа на риска, да изберат конкретни мерки за развитие на селските райони, отнасящи се до бенефициерите.
4. Ако броят на бенефициерите, подлежащи на проверки на място, надвишава минималния брой на бенефициерите, посочени в членове 30-33, процентът на избраните на случаен принцип бенефициери в допълнителната извадка не трябва да надвишава 25 %.
5. Ефективността на анализа на риска се оценява и актуализира годишно, както следва:
а)
чрез определяне на релевантността на всеки рисков фактор;
б)
чрез сравняване на резултатите по отношение на разликата между декларираната площ и установената площ в основаната на риска и подбрана на случаен принцип извадка, посочена в параграф 2, първа алинея; или чрез сравняване на резултатите по отношение на разликата между декларираните животни и установените животни в основаната на риска и подбрана на случаен принцип извадка, посочена в параграф 2, първа алинея;
в)
чрез отчитане на конкретната ситуация и, където е приложимо, изменението на релевантността на рисковите фактори в държавата членка;
г)
чрез отчитане на естеството на неспазването, което води до увеличаване на броя на проверките в съответствие с член 35.
6. Компетентният орган води архив с причините за избора на всеки бенефициер за проверка на място. Преди започване на проверка на място, провеждащият я инспектор съответно бива информиран относно тези причини.
7. Когато е целесъобразно, може да бъде извършен частичен подбор на контролната извадка преди крайния срок, посочен в член 13, въз основа на наличната информация. Тази предварителна извадка се попълва, след като са налице всички съответни заявления за помощ или искания за плащане.
Член 35
Увеличаване на броя на проверките
Когато при проверките на място се констатира значително неспазване в контекста на дадена схема за помощ или мярка за подпомагане или в регион или част от регион, компетентният орган увеличава съответно процента на бенефициерите, които да бъдат проверявани на място през следващата година.
Член 36
Намаляване на броя на проверките
1. Броят проверки, предвиден в настоящата глава, може да се намалява само по отношение на схемите за помощ или мерките за подпомагане, посочени в настоящия член.
2. Чрез дерогация от член 30, букви а), б) и е), държавите членки могат да решат, по отношение на схемата за основно плащане, схемата за единно плащане на площ, преразпределителното плащане и схемата за дребни земеделски стопани, да намалят на 3 % минималното ниво на проверките на място, извършвани ежегодно за всяка отделна схема.
Първа алинея се прилага само ако е въведена система за пространствено засичане на всички заявления за помощ със системата за идентификация на земеделските парцели в съответствие с член 17, параграф 2 и ако се извършват кръстосани проверки на всички заявления за помощ с цел да се предотврати двойно заявяване на една и съща площ през годината, предхождаща прилагането на посочената алинея.
По отношение на референтните 2015 и 2016 година процентът на грешките в случайната извадка, проверена на място, не трябва да надвишава 2 % през предходните две финансови години. Този процент на грешки се удостоверява от държавата членка съгласно методологията, изготвена на равнището на Съюза.
3. Чрез дерогация от член 30, букви а), б) и е), държавите членки могат да решат, по отношение на схемата за основно плащане, схемата за единно плащане на площ, преразпределителното плащане и схемата за дребни земеделски стопани, да намалят контролната извадка до извадката, подбрана в съответствие с член 34, параграф 2, първа алинея, буква а), ако са извършени проверки въз основа на ортогоналните изображения, използвани за актуализацията на системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Първа алинея се прилага само ако държавите членки системно актуализират системата за идентификация на земеделските парцели и проверяват всички бенефициери на цялата площ, попадаща в обхвата на посочената система, в рамките на максимум три години, като покриват годишно най-малко 25 % от допустимите хектари, регистрирани в системата за идентификация на земеделските парцели. Минималният процент на годишно покритие обаче не се прилага за държавите членки с по-малко от 150 000 допустими хектара, регистрирани в системата за идентификация на земеделските парцели.
Преди да приложат първа алинея, държавите членки трябва да са извършили пълна актуализация на съответната система за идентификация на земеделските парцели в рамките на предходните три години.
Ортогоналните изображения, използвани за актуализацията, не трябва да бъдат по-стари от 15 месеца към датата на използването им за целите на актуализация на системата за идентификация на земеделските парцели.
Качеството на системата за идентификация на земеделските парцели, оценено в съответствие с член 6 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 през двете години, предхождащи прилагането на първа алинея, трябва да бъде достатъчно, за да гарантира ефективна проверка на условията, при които се отпуска помощта.
Решението, посочено в първа алинея, може да се вземе на национално или на регионално равнище. За целите на настоящата алинея, даден регион се състои от цялата площ, обхваната от една или повече автономни системи за идентификация на земеделски парцели.
Параграф 2, трета алинея се прилага mutatis mutandis.
4. Чрез дерогация от член 32, параграф 1, държавите членки могат да решат да намалят минималното ниво на проверките на място, извършвани всяка календарна година, на 3 % от бенефициерите, кандидатстващи за мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
Първа алинея обаче не се прилага по отношение на бенефициери, които включват еквивалентните практики, посочени в член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
5. Параграфи 2, 3 и 4 се прилагат само ако са изпълнени общите условия за намаляване на минималното ниво на проверките на място, определено от Комисията в съответствие с член 62, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Когато някое от посочените условия или условията, определени в параграфи 2 или 3 от настоящия член, вече не са изпълнени, държавите членки незабавно отменят решението си за намаляване на минималното ниво на проверките на място и прилагат, считано от следващата референтна година, минималното ниво на проверки на място, предвидено в член 30, букви а), б) и е) и/или член 32, по отношение на съответните схеми за помощ или мерки за подпомагане.
6. Чрез дерогация от член 30, буква ж), когато държава членка въведе система за предварително одобрение на отглеждането на коноп, минималното ниво на проверките може да бъде намалено на 20 % от декларираните площи за производство на коноп, посочени в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
В този случай в годината преди прилагането на намаления брой проверки държавата членка уведомява Комисията за подробните правила и условия, свързани с нейната система за предварително одобрение. Комисията бива уведомена без ненужно забавяне за всяко изменение на тези подробни правила или условия.
Раздел 2
Проверки на място във връзка със заявленията за помощ по свързани с площ схеми за помощ и във връзка с исканията за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане
Член 37
Елементи на проверките на място
1. Проверките на място обхващат всички земеделски парцели, за които е поискана помощ в рамките на схемите, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или за които се иска подпомагане в рамките на мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
По отношение на контрола върху мерките за развитие на селските райони, предвиден в член 21, параграф 1, буква а) и членове 30 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, проверките на място обхващат също и всички неземеделски земи, за които се иска подпомагане.
Компетентният орган преценява, въз основа на резултатите от контрола, дали е необходима актуализация на съответните референтни парцели с оглед на член 5, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
2. Проверките на място обхващат измерването на площта и проверката на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по отношение на площта, декларирана от бенефициера съгласно схемите за помощ и/или мерките за подпомагане, посочени в параграф 1.
По отношение на бенефициерите, кандидатстващи за директни плащания в рамките на схемите, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и чиито земеделски площи са основно площи, естествено поддържани в състояние, подходящо за паша или обработване, проверката на място обхваща също и проверка на минималните дейности, извършвани на тези площи, както е посочено в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
3. Проверките на място във връзка с практиките за екологизиране обхващат всички задължения, които бенефициерът следва да изпълнява. Където е приложимо, спазването на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, за освобождаване от тези практики представлява част от проверките на място. Настоящата алинея се прилага също и за проверките на място, извършвани по отношение на национални или регионални схеми за сертифициране на екологичните практики, посочени в член 43, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Когато проверката на място се отнася до регионално изпълнение в съответствие с член 46, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, тази проверка на място обхваща също и измерването на площта и проверката на задълженията, наложени от държавата членка на бенефициерите или на групите бенефициери.
Когато проверката на място се отнася до колективно изпълнение в съответствие с член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, тази проверка на място обхваща:
а)
проверката на критериите за непосредствена близост, определени в съответствие с член 47, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
б)
измерването на площта и проверката на критериите за прилежащите екологично насочени площи;
в)
допълнителните задължения, наложени от държавата членка на бенефициерите или на групите бенефициери, когато е приложимо;
г)
индивидуалните задължения за екологизиране, които следва да се изпълняват от бенефициера, участващ в колективното изпълнение.
Член 38
Измерване на площта
1. Макар че всички земеделски парцели подлежат на проверки за допустимост, действителното измерване на площта на земеделския парцел в рамките на проверката на място може да бъде ограничено до подбрана на случаен принцип извадка от поне 50 % от земеделските парцели, за които е подадено заявление за помощ и/или искане за плащане по свързаните с площ схеми за помощ и/или мерки за развитие на селските райони. Когато при тази проверка на извадката се установи неспазване, всички земеделски парцели се измерват или заключенията от измерената извадка се екстраполират.
Първа алинея не се прилага по отношение на земеделските парцели, които подлежат на проверка за целите на екологично насочената площ в съответствие с член 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Площта на земеделските парцели се измерва с всички средства с доказана възможност за гарантиране на качество на измерване, което е поне равностойно на изискваното съгласно приложимите технически стандарти, разработени на равнището на Съюза.
3. Компетентният орган може да използва дистанционно наблюдение в съответствие с член 40 и техники на Глобалната навигационна спътникова система (ГНСС), когато е възможно.
4. За всички измервания на площи, извършвани посредством ГНСС и/или ортогонални изображения, се определя буферно допустимо отклонение с една-единствена стойност. За тази цел използваните измервателни уреди се валидират за поне един клас на валидиране на буферното допустимо отклонение под тази единствена стойност. Въпреки това единствената стойност на допустимото отклонение не може да надвишава 1,25 m.
Максималното допустимо отклонение по отношение на всеки земеделски парцел не може да бъде по-голямо от 1,0 ha в абсолютно изражение.
Въпреки това по отношение на мерките, посочени в член 21, параграф 1, буква а) и членове 30 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 във връзка с горскостопанските площи, държавите членки могат да определят подходящо допустимо отклонение, което в никакъв случай не може да превишава повече от два пъти допустимото отклонение, посочено в първа алинея от настоящия параграф.
5. Общата площ на даден земеделски парцел може да бъде взета предвид при измерването, при условие че е изцяло допустима. В други случаи се взема предвид нетната допустима площ. За тази цел може по целесъобразност да се приложи пропорционалната система, посочена в член 10 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
6. За изчисляване на дяловете на различните култури с оглед диверсификация на културите, посочена в член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, при измерването се взема предвид площта, действително заета от дадена култура в съответствие с член 40, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014. На площи със смесени култури се взема предвид общата площ, заета от смесени култури съгласно член 40, параграф 3, първа и втора алинея от посочения регламент или заета от една смесена култура съгласно член 40, параграф 3, трета алинея от същия регламент.
7. Когато член 17, параграф 1, буква б) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 може да доведе до изкуствено разделяне на площта на съседни земеделски парцели с хомогенна почвена покривка на отделни земеделски парцели, измерването на тази площ на съседните земеделски парцели с хомогенна почвена покривка се комбинира в едно единствено измерване на въпросните земеделски парцели.
8. Когато е необходимо, се извършват две отделни измервания на земеделския парцел за целите на схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и на пространствено различен припокриващ се земеделски парцел за целите на останалите схеми за помощи, свързани с площ, и/или мерките за развитие на селските райони.
Член 39
Проверка на условията за допустимост
1. Допустимостта на земеделските парцели се проверява с всички подходящи средства. Проверката включва и проверка на културите в съответния случай. За тази цел се изискват допълнителни доказателства, когато е необходимо.
2. По отношение на постоянно затревената площ, която е подходяща за паша и е част от установените местни практики, при които тревите и другите тревни фуражи традиционно не са преобладаващи в зоните на паша, коефициентът на намаление съгласно член 32, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 може да се прилага, когато е целесъобразно, към измерената допустима площ в съответствие с член 38 от настоящия регламент. Когато дадена площ се използва съвместно, компетентните органи я разпределят между отделните бенефициери пропорционално на тяхното ползване или право на ползване на площта.
3. Особености на ландшафта, декларирани от бенефициерите като екологично насочени площи, които не са включени в допустимата площ съгласно членове 9 и 10 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се проверяват съгласно същите принципи, които са приложими за допустимата площ.
4. По отношение на контрола върху мерките за развитие на селските райони, когато държавите членки са предвидили, че отделни елементи от проверката на място могат да се извършват въз основа на извадка, тази извадка трябва да гарантира надеждна и представителна степен на контрол. Критериите за подбор на извадката се определят от държавите членки. Ако при проверките въз основа на тази извадка се установи неспазване, големината и обхватът на извадката съответно се увеличават.
Член 40
Проверки с дистанционно наблюдение
Когато държава членка извършва проверки на място чрез дистанционно наблюдение, компетентният орган:
а)
извършва фотоинтерпретация на ортогоналните изображения (сателитни или въздушни) на всички земеделски парцели по всяко заявление за помощ и/или искане за плащане, подлежащо на проверка, с оглед установяване на видовете почвена покривка и, където е необходимо, вида на културите и измерване на площта;
б)
извършва физически проверки на полето на всички земеделски парцели, за които фотоинтерпретацията не дава възможност да се провери точността на декларацията за площите по начин, удовлетворителен за компетентния орган;
в)
извършва всички необходими проверки, които се изискват за проверка на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения във връзка със земеделските парцели;
г)
предприема алтернативни действия, за да осигури измерването на площи в съответствие с член 38, параграф 1 за всички парцели, които не са обхванати от изображенията.
Член 41
Доклад за проверките
1. За всяка проверка на място по настоящия раздел се изготвя доклад за проверка, който дава възможност да се прегледат детайлите на извършените проверки и да се направят заключения относно спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения. В доклада се посочват по-специално:
а)
проверените схеми за помощ или мерки за подпомагане, заявления за помощ или искания за плащане;
б)
присъстващите лица;
в)
проверените земеделски парцели, измерените земеделски парцели, включително, когато е приложимо, резултатите от измерванията за всеки измерен земеделски парцел и използваните измервателни методи;
г)
където е приложимо, резултатите от измерването на неземеделска земя, за която се иска подпомагане по мерките за развитие на селските райони, и използваните измервателни методи;
д)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за проверката и, ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление;
е)
данни за конкретните мерки за контрол, които трябва да се предприемат във връзка с отделните схеми за помощ или схеми за подпомагане;
ж)
данни за допълнителните мерки за контрол, които трябва да се предприемат;
з)
данни за всички установени случаи на неспазване, които биха могли да изискват взаимно уведомяване с оглед на други схеми за помощ, мерки за подпомагане и/или кръстосаното съответствие;
и)
данни за всички установени случаи на неспазване, които биха могли да изискват последващи действия през следващите години.
2. На бенефициера се дава възможност да подпише доклада по време на проверката, за да удостовери присъствието си по време на проверката и да добави забележки. Когато държавите членки използват доклад за проверка, изготвен чрез електронни средства по време на проверката, компетентният орган дава възможност за подписване на доклада с електронен подпис от страна на бенефициера или докладът за проверката се изпраща незабавно на бенефициера, като му се дава възможност да го подпише и да добави забележки. Когато бъде установено неспазване, бенефициерът получава копие от доклада за проверката.
Когато проверката на място се извършва чрез дистанционно наблюдение в съответствие с член 40, държавите членки могат да решат да не дават на бенефициера възможност да подпише доклада за проверката, ако по време на проверката чрез дистанционно наблюдение не е констатирано неспазване. Ако вследствие на такива проверки бъде констатирано неспазване, възможността за подписване на доклада се предоставя, преди компетентният орган да направи въз основа на констатациите своите заключения относно евентуалните намаления, откази, оттегляния или санкции.
Раздел 3
Проверки на място на заявленията за помощ за добитък и исканията за плащане по мерките за подпомагане за животни
Член 42
Проверки на място
1. С проверките на място се проверява дали са изпълнени всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения, като проверките обхващат всички животни, за които са подадени заявления за помощ или искания за плащане по схемите за помощ за животни или свързаните с животни мерки за подпомагане, които подлежат на проверка.
Когато държавата членка е определила период в съответствие с член 21, параграф 1, буква г), поне 50 % от минималния брой проверки на място, предвидени в член 32 или член 33, се разпределят през време на този период за съответната схема за помощ за животни или свързана с животни мярка за подпомагане.
Когато държавата членка използва възможността, предвидена в член 21, параграф 3, животните, които потенциално отговарят на условията по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 17 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, също се проверяват.
Проверките на място включват по-специално проверка дали броят на наличните в стопанството животни, за които са подадени заявления за помощ и/или искания за плащане, и, когато е приложимо, броят на животните, които потенциално отговарят на условията, отговаря на броя животни, вписани в регистрите, и на броя животни, обявени в компютърната база данни за животни.
2. Проверките на място включват също така проверки:
а)
на коректността и съгласуваността на вписванията в регистъра и уведомленията в компютърната база данни за животни въз основа на извадка от удостоверителни документи, като фактури за покупка и продажба, сертификати за клане, ветеринарни сертификати и, ако е необходимо, паспорти на животните или документи за движение, по отношение на животните, за които са подадени заявления за помощ или искания за плащане през шестте месеца преди проверката на място; въпреки това, при откриване на нередности, проверката се удължава до 12 месеца преди проверката на място;
б)
дали всички животни от рода на едрия рогат добитък или от рода на овцете/козите са идентифицирани с ушни марки или други средства за идентификация, снабдени, ако е приложимо, с паспорти на животните или документи за движение и дали са вписани в регистъра и са надлежно обявени в компютърната база данни за животни.
Проверките, посочени в първа алинея, буква б), могат да бъдат извършени въз основа на случайна извадка. Когато при тази проверка на извадката се установи неспазване, всички животни се проверяват или заключенията от извадката се екстраполират.
Член 43
Доклад за проверка по отношение на схемите за помощ за животни и свързаните с животни мерки за подпомагане
1. За всяка проверка на място по настоящия раздел се изготвя доклад за проверка, който дава възможност да се прегледат детайлите на извършените проверки. В доклада се посочват по-специално:
а)
проверените схеми за помощ за животни и/или свързани с животни мерки за подпомагане и заявления за помощ за добитък и/или искания за плащане;
б)
присъстващите лица;
в)
броя и вида установени животни и, когато е приложимо, номерата на ушните марки, вписванията в регистъра и в компютърните бази данни за животни и всички проверени удостоверителни документи, резултатите от проверките и, когато е приложимо, конкретни забележки относно отделни животни и/или идентификационния им код;
г)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за посещението и ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление. По-специално когато е надхвърлено ограничението от 48 часа, посочено в член 25, причината за това се посочва в доклада за проверката;
д)
данни за конкретните мерки за контрол, които трябва да се предприемат във връзка със схемите за помощ за животни и/или свързаните с животни мерки за подпомагане;
е)
данни за допълнителните мерки за контрол, които трябва да се предприемат.
2. На бенефициера се дава възможност да подпише доклада по време на проверката, за да удостовери присъствието си по време на проверката и да добави забележки. Когато държавите членки използват доклад за проверка, изготвен чрез електронни средства по време на проверката, компетентният орган дава възможност за подписване на доклада с електронен подпис от страна на бенефициера или докладът за проверката се изпраща незабавно на бенефициера, като му се дава възможност да го подпише и да добави забележки. Когато бъде установено неспазване, бенефициерът получава копие от доклада за проверката.
3. Когато държавите членки извършват проверки на място съгласно настоящия регламент заедно с инспекции съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2003, докладът за проверка се допълва с докладите в съответствие с член 2, параграф 5 от посочения регламент.
4. Когато при проверки на място, извършени съгласно настоящия регламент, се установят случаи на неспазване на разпоредбите на дял I от Регламент (ЕО) № 1760/2000 или Регламент (ЕО) № 21/2004, копия от доклада за проверка, предвиден в настоящия член, се изпращат незабавно на органите, отговорни за прилагането на тези регламенти.
ГЛАВА IV
Специфични правила
Член 44
Правила относно резултатите от контрола по отношение на регионални или колективни екологично насочени площи
В случай на регионално или колективно изпълнение в съответствие с член 46, параграфи 5 или 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, установената площ на общите прилежащи екологично насочени площи се разпределя на всеки участник пропорционално на неговия дял в общата екологично насочена площ въз основа на това, което е декларирал съгласно член 18 от настоящия регламент.
За целите на прилагането на член 26 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 към всеки участник в регионално или колективно изпълнение, установената екологично насочена площ е сумата от разпределения дял от установените общи екологично насочени площи, посочени в първа алинея от настоящия член, и установените екологично насочени площи по отношение на индивидуалното задължение.
Член 45
Проверка на съдържанието на тетрахидроканабинол при отглеждането на коноп
1. За целите на член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, държавите членки установяват системата за определяне на съдържанието на тетрахидроканабинол (наричан по-долу „ТХК“) в отглежданата култура, както е посочено в приложение I към настоящия регламент.
2. Компетентният орган на държавата членка води архив във връзка с констатациите относно съдържанието на ТХК. Този архив съдържа за всеки сорт поне резултатите относно съдържанието на ТХК във всяка проба, изразено в проценти до два знака след десетичната запетая, използваната процедура, броя на проведените тестове, данни за мястото, от което е взета пробата, и мерките, взети на национално ниво.
3. Ако средната стойност от всички проби от даден сорт надвишава съдържанието на ТХК, определено в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, през следващата референтна година държавите членки прилагат по отношение на съответния сорт процедура Б от приложение I към настоящия регламент. Тази процедура се прилага през следващите референтни години, освен ако всички аналитични резултати за дадения сорт са под съдържанието на ТХК, определено в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Ако за втора поредна година средната стойност от всички проби от даден сорт надвишава съдържанието на ТХК, определено в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, държавата членка изпраща на Комисията уведомление относно разрешението за забрана на търговията с този сорт в съответствие с член 18 от Директива 2002/53/ЕО на Съвета (20). Такова уведомление се изпраща най-късно до 15 ноември на въпросната референтна година. От следващата референтна година сортът, който е предмет на това искане, не отговаря на условията за директни плащания в съответната държава членка.
4. Конопените растения продължават да се отглеждат при нормални условия на отглеждане в съответствие с местната практика най-малко още 10 дни след датата на края на цъфтежа, така че да могат да бъдат извършени проверките, предвидени в параграфи 1, 2 и 3.
Въпреки това държавите членки могат да разрешат реколтата от коноп да бъде прибрана след започването на цъфтежа, но преди изтичането на 10-дневния период след края на цъфтежа, ако контрольорите обозначат представителните части от всеки съответен парцел, които трябва да продължат да бъдат отглеждани в продължение на най-малко 10 дни след края на цъфтежа за целите на контрола в съответствие с метода, установен в приложение I.
5. Уведомлението, посочено в параграф 3, се извършва в съответствие с Регламент (ЕО) № 792/2009 на Комисията (21).
ДЯЛ IV
МЕРКИ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ, КОИТО НЕ СА СВЪРЗАНИ С ПЛОЩ И С ЖИВОТНИ
ГЛАВА I
Уводна разпоредба
Член 46
Обхват
Настоящият дял се прилага за публични разходи във връзка с мерките, предвидени в членове 14-20, член 21, параграф 1 с изключение на годишната премия съгласно букви а) и б), член 27, член 28, параграф 9, членове 35 и 36 и член 51, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, в член 35, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в член 20, член 36, буква а), подточка vi), член 36, буква б), подточки ii), vi) и vii), член 36, буква б), подточки i) и iii) по отношение на разходите за установяване, и членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.
ГЛАВА II
Проверки
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 47
Заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации
1. Държавите членки предвиждат подходящи процедури за подаване на заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации по отношение на мерките за развитие на селските райони, които не са свързани с площ и с животни.
2. По отношение на мерките по член 15, параграф 1, буква б), член 16, параграф 1, член 19, параграф 1, буква в) и член 27 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, бенефициерът подава годишно искане за плащане.
Раздел 2
Разпоредби по отношение на проверките
Член 48
Административни проверки
1. Административните проверки се извършват за всички заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации, които трябва да се подават от бенефициера или от трета страна, и обхващат всички елементи, които е възможно и целесъобразно да бъдат проверени чрез административни проверки. Процедурите изискват документиране на извършените контролни дейности, на резултатите от проверките и предприетите мерки в случай на нередности.
2. Административните проверки на заявленията за подпомагане гарантират съответствието на операцията с приложимите задължения, установени от правото на Съюза или националното право или от програмата за развитие на селските райони, включително тези в областта на обществените поръчки, държавните помощи и другите задължителни стандарти и изисквания. Проверките включват по-специално проверка на:
а)
допустимостта на бенефициера;
б)
критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по операцията, за която се иска подпомагане;
в)
спазването на критериите за подбор;
г)
допустимостта на разходите по операцията, включително спазване на категорията разходи или на метода за изчисление, който следва да се използва, когато операцията или част от нея попада в обхвата на член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
д)
по отношение на разходите, посочени в член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, с изключение на вноските в натура и амортизационните разходи - удостоверяване на основателността на представените разходи. Разходите се оценяват посредством подходяща система за оценка, като например референтни разходи, сравняване на различните оферти или комисия за оценка.
3. Административните проверки на исканията за плащане включват по-специално, и доколкото това е целесъобразно за въпросното искане, проверка на:
а)
приключилата операция, сравнена с операцията, за която е подадено и одобрено заявлението за подпомагане;
б)
направените разходи и извършените плащания.
4. Административните проверки включват процедури за избягване на неправомерното двойно финансиране в рамките на други схеми на Съюза или национални схеми и на предишния програмен период. Когато е налице финансиране от други източници, тези проверки гарантират, че общият размер на полученото подпомагане не надхвърля максималните допустими суми или проценти на подпомагане.
5. Административните проверки на инвестиционни операции включват минимум едно посещение на място на операцията, получила подпомагане, или на инвеститорския обект, с цел проверка на реализирането на инвестицията.
Компетентният орган може обаче да реши да не извършва такива посещения по надлежно обосновани причини, като например:
а)
операцията е включена в извадката за проверка на място, която трябва да се извърши в съответствие с член 49;
б)
компетентният орган счита, че въпросната операция е малка инвестиция;
в)
компетентният орган счита, че рискът да не са спазени условията за получаване на подпомагането е нисък или че рискът да не е осъществена инвестицията е малък.
Решението, посочено във втора алинея, и основанието за него се документират.
Член 49
Проверки на място
1. Държавите членки организират проверки на място за одобрените операции, като използват подходяща основа на извадката. Доколкото е възможно, тези проверки се извършват преди окончателното плащане по дадена операция.
2. Инспекторите, които извършват проверките на място, не трябва да са участвали в административни проверки на същата операция.
Член 50
Брой проверки и изготвяне на извадки за проверките на място
1. Разходите, обхванати от проверки на място, представляват най-малко 5 % от разходите, посочени в член 46, които се съфинансират от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и се изплащат от разплащателната агенция всяка календарна година.
Когато по операция, подлежаща на проверка на място, са получени авансови или междинни плащания, тези плащания се включват в разходите, обхванати от проверките на място, посочени в първа алинея.
2. Единствено проверките, извършени до края на съответната календарна година, се включват в постигането на минималното ниво, посочено в параграф 1.
Искания за плащане, за които след административни проверки се установи, че не са допустими, не се включват в постигането на минималното ниво, посочено в параграф 1.
3. Единствено проверките, отговарящи на всички изисквания на членове 49 и 51, могат да се вземат предвид за постигането на минималното ниво, посочено в параграф 1.
4. Извадката от одобрени операции, подлежащи на проверка съгласно параграф 1, е съобразена в частност със следното:
а)
необходимостта да бъде проверена подходяща комбинация от видове и размери операции;
б)
всички рискови фактори, установени след национални проверки или проверки на Съюза;
в)
вида принос на операцията за риска от грешки при осъществяване на програмата за развитие на селските райони;
г)
необходимостта от поддържане на баланс между мерките и видовете операции;
д)
необходимостта да се избират на случаен принцип между 30 % и 40 % от разходите.
5. Когато при проверките на място се констатира значително неспазване в контекста на дадена мярка за подпомагане или вид операция, компетентният орган увеличава броя проверки за съответната мярка или вид операция до подходящо ниво през следващата календарна година.
6. Чрез дерогация от параграф 1, държавите членки могат да решат да намалят минималното ниво на извършваните всяка календарна година проверки на място, посочени в параграф 1, на 3 % от сумата, съфинансирана от ЕЗФРСР.
Държавите членки могат да прилагат първа алинея само ако са изпълнени общите условия за намаляване на минималното ниво на проверките на място, определено от Комисията в съответствие с член 62, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Когато някое от условията, посочени във втора алинея, вече не е изпълнено, държавите членки незабавно отменят решението си за намаляване на минималното ниво на проверките на място. Те прилагат минималното ниво проверки на място, посочено в параграф 1, считано от следващата календарна година.
Член 51
Съдържание на проверките на място
1. Проверките на място проверяват дали операцията е изпълнена в съответствие с приложимите правила и обхващат всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения, свързани с условията за отпускане на подпомагане, които могат да бъдат проверени по време на посещението. Тези проверки гарантират, че операцията е допустима за подпомагане от ЕЗФРСР.
2. При проверките на място се проверява точността на данните, декларирани от бенефициера, като се сверяват данните със свързаните с тях документи.
Това включва проверка дали исканията за плащане, подадени от бенефициера, са подкрепени от счетоводни или други документи, включително, където е необходимо, проверка на точността на данните в искането за плащане въз основа на данни или търговски документи, държани от трети лица.
3. При проверките на място се проверява дали предназначението или планираното предназначение на операцията съответства на предназначението, което е описано в заявлението за подпомагане и за което е отпуснато подпомагането.
4. Освен при извънредни обстоятелства, надлежно документирани и обяснени от компетентните органи, проверките на място включват посещение на мястото, където се извършва операцията или, ако операцията е с нематериален характер, посещение при лицето, организирало операцията.
Член 52
Последващи проверки
1. Последващите проверки се извършват за инвестиционни операции, за да се провери спазването на ангажиментите, предвидени в член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или описани в програмата за развитие на селските райони.
2. Последващите проверки обхващат за всяка календарна година най-малко 1 % от финансираните от ЕЗФРСР разходи за инвестиционни операции, които още са предмет на задължение съгласно параграф 1 и за които е извършено окончателното плащане от ЕЗФРСР. Вземат се предвид само проверките, извършени до края на съответната календарна година.
3. Извадката от операции, подлежащи на проверка съгласно параграф 1, се основава на анализ на рисковете и на финансовото въздействие на различните операции, видове операции или мерки. Между 20 % и 25 % от извадката се избира на случаен принцип.
Член 53
Доклад за проверките
1. За всяка проверка на място по настоящия раздел се изготвя доклад за проверка, който дава възможност да се прегледат детайлите на извършените проверки. В доклада се посочват по-специално:
а)
проверените мерки и заявления или искания за плащане;
б)
присъстващите лица;
в)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за посещението и ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление;
г)
резултатите от проверките и, когато е приложимо, конкретни забележки;
д)
допълнителните мерки за контрол, които трябва да се предприемат.
2. Параграф 1 се прилага mutatis mutandis за последващите проверки в съгласно настоящия раздел.
3. На бенефициера се дава възможност да подпише доклада по време на проверката, за да удостовери присъствието си по време на проверката и да добави забележки. Когато държавите членки използват доклад за проверка, изготвен чрез електронни средства по време на проверката, компетентният орган дава възможност за подписване на доклада с електронен подпис от страна на бенефициера или докладът за проверката се изпраща незабавно на бенефициера, като му се дава възможност да го подпише и да добави забележки. Когато бъде установено неспазване, бенефициерът получава копие от доклада за проверката.
Раздел 3
Разпоредби относно проверките по отношение на специфични мерки
Член 54
Трансфер на знания и действия за осведомяване
Компетентният орган проверява спазването на изискването структурите, предоставящи услуги по трансфер на знания и информационни услуги, да разполагат със съответния капацитет, както се изисква в член 14, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1305/2013. Компетентният орган проверява съдържанието и продължителността на схемите за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства съгласно член 14, параграф 5 от посочения регламент. Тези проверки се извършват посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място.
Член 55
Консултантски услуги, управление на стопанството и услуги по заместване в стопанството
По отношение на операциите, предвидени в член 15, параграф 1, букви а) и в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган проверява спазването на изискването органите или структурите, избрани да предоставят консултантски услуги, да разполагат с необходимите ресурси и процедурата на подбор да е била извършена посредством обществена поръчка, както се изисква в член 15, параграф 3 от посочения регламент. Тази проверка се извършва посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място.
Член 56
Схеми за качество за селскостопанските продукти и храните
За мярката, предвидена в член 16 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган може, според случая, да използва доказателствен материал от други служби, органи или организации, за да провери спазването на задълженията и критериите за допустимост. Компетентният орган обаче трябва да се увери, че тези служби, органи или организации работят по стандарт, който е достатъчен, за да се контролира спазването на задълженията и на критериите за допустимост. За тази цел компетентният орган извършва административни проверки и, на базата на извадки, проверки на място.
Член 57
Развитие на стопанството и стопанската дейност
По отношение на операциите, предвидени в член 19, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган, посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място, проверява спазването на:
а)
бизнес плана в съответствие с член 19, параграфи 4 и 5 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и член 8 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 808/2014 на Комисията (22), включително, в случай на млади земеделски стопани, изискването да отговарят на определението за действащ земеделски стопанин, посочено в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
б)
правилото относно гратисния период с цел изпълнение на условията във връзка с професионалните умения, посочено в член 2, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 807/2014 на Комисията (23).
Член 58
Учредяване на групи и организации на производителите
За мярката, предвидена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, държавите членки признават групата производители, след като се уверят, че групата отговаря на критериите, определени в параграф 1 от посочения член, и на националните правила. След признаването компетентният орган проверява непрекъснатото спазване на критериите за признаване и на бизнес плана в съответствие с член 27, параграф 2 от посочения регламент посредством административни проверки и поне веднъж през петгодишния период - посредством проверка на място.
Член 59
Управление на риска
По отношение на специфичното подпомагане, предвидено в член 36 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган, посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място, проверява по-специално:
а)
дали земеделските стопани са били допустими за подпомагането в съответствие с член 36, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
б)
при осъществяването на контрол върху заявленията за плащане от взаимоспомагателните фондове съгласно член 36, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 - дали компенсацията е била изплатена изцяло на членуващите земеделски стопани в съответствие с член 36, параграф 3 от същия регламент.
Член 60
ЛИДЕР
1. Държавите членки въвеждат подходяща система за надзор над местните групи за действие.
2. По отношение на разходите, направени съгласно член 35, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, държавите членки могат да делегират с официален акт извършването на административните проверки, предвидени в член 48 от настоящия регламент, на местни групи за действие. Въпреки това държавите членки остават отговорни за проверката на това дали тези местни групи за действие притежават необходимия административен и контролен капацитет за осъществяването на тази дейност.
В случай на делегиране по силата на първа алинея компетентният орган извършва редовни проверки на местните групи за действие, включително счетоводни проверки и повтаряне на административните проверки на базата на извадки.
Компетентният орган извършва също така проверки на място, посочени в член 49 от настоящия регламент. По отношение на контролната извадка за разходите във връзка с ЛИДЕР, се прилага най-малко същият процент като посоченият в член 50 от настоящия регламент.
3. По отношение на разходите, направени съгласно член 35, параграф 1, букви а), г) и д) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 35, параграф 1, букви б) и в) от същия регламент, когато самата местна група за действие е бенефициер на подпомагането, административните проверки се извършват от лица, които са независими от въпросната местна група за действие.
Член 61
Лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси
1. По отношение на разходите, направени съгласно член 69, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, административните проверки и проверките на място се извършват по отношение на бенефициера и в зависимост от осъществяването на съответната операция. Анализът на риска в съответствие с член 50 от настоящия регламент включва най-малко веднъж въпросната операция въз основа на дисконтираната стойност на субсидията.
2. Компетентният орган осигурява, посредством административни проверки и при необходимост посредством посещения на място на посредническите финансови институции и на бенефициера, че плащанията към посредническите финансови институции са в съответствие със законодателството на Съюза и със споразумението, сключено между разплащателната агенция и посредническата финансова институция.
3. Ако лихвените субсидии или субсидиите за гаранционни такси са съчетани с финансови инструменти в една-единствена операция, насочена към едни и същи крайни получатели, компетентният орган извършва проверки на равнище крайни получатели само в случаите, постановени в член 40, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 62
Техническа помощ по инициатива на държавите членки
По отношение на разходите, направени съгласно член 51, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се прилагат mutatis mutandis членове 48-51 и член 53 от настоящия регламент.
Административните проверки, посочени в член 48, и проверките на място, посочени в член 49, се извършват от субект, който е функционално независим от субекта, разрешаващ плащането на техническата помощ.
ГЛАВА III
Неправомерни плащания и административни санкции
Член 63
Частично или пълно оттегляне на подпомагането и административни санкции
1. Плащанията се изчисляват въз основа на сумите, за които е установено, че са допустими по време на административните проверки, посочени в член 48.
Компетентният орган проверява полученото от бенефициера искане за плащане и определя сумите, които е допустимо да получат подпомагане. Той определя:
а)
сумата, която е платима на бенефициера въз основа на искането за плащане и решението за отпускане;
б)
сумата, която е платима на бенефициера след проверка на допустимостта на разходите в искането за плащане.
Ако сумата, установена съгласно буква а) от втора алинея, надвишава сумата, установена съгласно буква б) от същата алинея, с повече от 10 %, за сумата, установена съгласно посочената буква б), се прилага административна санкция. Размерът на санкцията се равнява на разликата между тези две суми, но не надхвърля пълното оттегляне на подпомагането.
Въпреки това санкции не се прилагат, ако бенефициерът може да докаже по удовлетворителен за компетентния орган начин, че няма вина за включването на недопустимата сума или ако компетентният орган установи по друг начин, че въпросният бенефициер няма вина.
2. Посочената в параграф 1 административна санкция се прилага mutatis mutandis по отношение на недопустимите разходи, установени по време на посочените в член 49 проверки на място. В този случай проверяваните разходи са кумулативните разходи, направени за въпросната операция. Това не засяга резултатите от предишни проверки на място на въпросните операции.
ДЯЛ V
СИСТЕМА ЗА КОНТРОЛ И АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА С КРЪСТОСАНОТО СЪОТВЕТСТВИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 64
Определения
За целите на техническите спецификации, необходими за прилагането на системата за контрол и административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие, се прилагат следните определения:
а)
„специализирани контролни органи“ означава националните компетентни контролни органи, посочени в член 67 от настоящия регламент, отговарящи за гарантиране на спазването на правилата, посочени в член 93 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
б)
„акт“ означава всяка отделна директива и всеки отделен регламент от директивите и регламентите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013;
в)
„година на констатацията“ означава календарната година, в която е извършена административната проверка или проверката на място;
г)
„области на кръстосано съответствие“ означава всяка от трите различни области, посочени в член 93, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, и поддържането на постоянни пасища, както е посочено в член 93, параграф 3 от същия регламент.
ГЛАВА II
Контрол
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 65
Система за контрол по отношение на кръстосаното съответствие
1. Държавите членки установяват система, гарантираща ефективен контрол на спазването на кръстосаното съответствие. Тази система предвижда по-специално:
а)
когато компетентният контролен орган не е разплащателната агенция - предаването на необходимата информация относно бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, от разплащателната агенция на специализираните контролни органи и/или, когато е приложимо, чрез координиращия орган;
б)
методите, които трябва да се прилагат при подбора на контролни извадки;
в)
насоки относно характера и степента на проверките, които трябва да бъдат извършени;
г)
доклади за проверка, съдържащи по-специално всяко установено неспазване и оценка на неговата тежест, степен, продължителност и повторяемост;
д)
когато компетентният контролен орган не е разплащателната агенция - предаването на докладите за проверките от специализираните контролни органи до разплащателната агенция или до координиращия орган, или и до двата;
е)
прилагането на системата за намаления и изключвания от разплащателната агенция.
2. Държавите членки могат да предвидят процедура, съгласно която бенефициерът посочва на разплащателната агенция елементите, необходими за идентификация на изискванията и стандартите, приложими за него.
Член 66
Плащане на помощ във връзка с проверките за кръстосано съответствие
По отношение на проверките за кръстосано съответствие, когато тези проверки не могат да бъдат приключени преди съответният бенефициер да получи плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, дължимата сума, която трябва да се плати от бенефициера в резултат на административна санкция, се възстановява съгласно член 7 от настоящия регламент или чрез прихващане.
Член 67
Отговорност на компетентния контролен орган
1. Отговорностите на компетентния контролен орган са, както следва:
а)
специализираните контролни органи носят отговорността за извършване на контрол и проверки по спазването на въпросните изисквания и стандарти;
б)
разплащателните агенции носят отговорността за определяне на административни санкции в отделните случаи в съответствие с дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 и глава III от настоящия дял.
2. Чрез дерогация от параграф 1, държавите членки могат да решат контролът и проверките във връзка с всички или някои изисквания, стандарти, актове или области на кръстосано съответствие да бъдат извършвани от разплащателната агенция, при условие че държавата членка гарантира, че ефективността на контрола и проверките е поне равна на ефективността, която се постига, когато контролът и проверките се извършват от специализиран контролен орган.
Раздел 2
Проверки на място
Член 68
Минимален брой проверки
1. По отношение на изискванията и стандартите, за които отговаря, компетентният контролен орган извършва проверки на място на най-малко 1 % от общия брой на бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, за които отговаря въпросният компетентен контролен орган.
Чрез дерогация от първа алинея, в случай на групи лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, всеки отделен член на тези групи може да се счита за бенефициер за целите на изчисляване на контролната извадка, посочена в първа алинея.
Минималният брой проверки, посочен в първа алинея, може да бъде достигнат на равнището на всеки компетентен контролен орган или на равнището на всеки акт или стандарт, или група от актове или стандарти. Когато проверките не се извършват от разплащателната агенция, този минимален брой проверки обаче може да бъде постигнат на равнището на всяка разплащателна агенция.
Когато в законодателството, приложимо към акта и стандартите, вече е определен минимален брой проверки, тогава се прилага този брой вместо минималния брой, посочен в първа алинея. Като алтернатива държавите членки могат да решат всички случаи на неспазване, установени по време на проверки на място съгласно приложимото към актовете и стандартите законодателство, които са извършени извън извадката, посочена в първа алинея, да се докладват на компетентния контролен орган, който отговаря за съответния акт или стандарт, и да се проследяват от него. Прилагат се разпоредбите на настоящата глава и глави I, II и III от дял III.
По отношение на задълженията за кръстосано съответствие във връзка с Директива 96/22/ЕО на Съвета, прилагането на специфично ниво на извадка по отношение на плановете за мониторинг се счита за изпълнение на изискването за минимален брой проверки, посочено в първа алинея.
2. Чрез дерогация от параграф 1, за да бъде достигнат минималният брой проверки, посочен в същия параграф, на равнището на всеки акт или стандарт или група от актове или стандарти, държавата членка може:
а)
да използва резултатите от проверките на място, проведени съгласно законодателството, приложимо към тези актове и стандарти, по отношение на избраните бенефициери; или
б)
да замени избраните бенефициери с бенефициери, които подлежат на проверка на място, провеждана съгласно законодателството, приложимо към тези актове и стандарти, при условие че тези бенефициери са бенефициери по смисъла на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
В такива случаи проверките на място включват всички аспекти на съответните актове или стандарти, определени в рамките на кръстосаното съответствие. Освен това държавите членки гарантират, че ефективността на проверките на място е поне равна на тази, която се постига, когато проверките на място се провеждат от компетентните контролни органи.
3. Когато се определя минималният брой проверки, посочен в параграф 1 от настоящия член, не се вземат предвид действията, изисквани съгласно член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
4. Ако при проверките на място се установи значителна степен на неспазване на даден акт или стандарт, броят на проверките на място, които трябва да бъдат извършени по отношение на въпросния акт или стандарт през следващия контролен период, се увеличава. В рамките на конкретен акт компетентният контролен орган може да реши да ограничи обхвата на тези допълнителни проверки на място до най-често нарушаваните изисквания.
5. Когато държава членка реши да използва възможността, предвидена в член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, действията, необходими, за да се провери дали бенефициерите са отстранили съответното неспазване, се прилагат за извадка от 20 % от тези бенефициери.
Член 69
Подбор на контролната извадка
1. Подборът на извадката от стопанства за проверка в съответствие с член 68 се основава, когато е приложимо, на анализ на риска съгласно приложимото законодателство или на анализ на риска, подходящ за изискванията или стандартите. Този анализ на риска може да бъде направен на нивото на отделното стопанство или на нивото на категории стопанства или географски зони.
При анализа на риска могат да се вземат предвид единият или и двата от следните фактори:
а)
участието на бенефициера в системата за съвети в селското стопанство, създадена съгласно член 12 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
б)
участието на бенефициера в система за сертифициране, ако въпросната схема е свързана със съответните изисквания и стандарти.
Въз основа на анализ на риска дадена държава членка може да реши да изключи от основаната на риска контролна извадка онези бенефициери, които участват в система за сертифициране, посочена във втора алинея, буква б). Когато обаче системата за сертифициране включва само част от изискванията и стандартите, които бенефициерът трябва да спазва в рамките на кръстосаното съответствие, към изискванията и стандартите, които не са включени в системата за сертифициране, се прилагат подходящи рискови фактори.
Когато анализът на резултатите от контрола показва значителна честота на неспазване на изискванията или стандартите, включени в системата за сертифициране, посочена във втора алинея, буква б), рисковите фактори, свързани със съответните изисквания или стандарти, се подлагат на повторна оценка.
2. Параграф 1 не се прилага по отношение на проверките, извършвани като последващи действия при случаи на неспазване, доведени до знанието на компетентния контролен орган по някакъв друг начин. Той обаче се прилага по отношение на проверките, извършвани като последващи действия съгласно член 97, параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
3. С цел да се осигури елементът на представителност, между 20 % до 25 % от минималния брой на бенефициерите, подлежащи на проверки на място, предвиден в член 68, параграф 1, първа алинея, се избира на случаен принцип. Ако обаче броят на бенефициерите, подлежащи на проверки на място, надвишава този минимален брой, процентът на избраните на случаен принцип бенефициери в допълнителната извадка не трябва да надвишава 25 %.
4. Когато е целесъобразно, може да се извърши частичен подбор на контролната извадка преди края на съответния период за подаване на заявления, въз основа на наличната информация. Предварителната извадка се попълва, след като всички съответни заявления са налице.
5. Извадката от бенефициери за проверка в съответствие с член 68, параграф 1 може да бъде подбрана от извадките от бенефициери, които вече са били избрани съгласно членове 30-34 и за които се прилагат съответните изисквания или стандарти. Тази възможност обаче не се прилага за контрол на бенефициерите в рамките на схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
6. Чрез дерогация от член 68, параграф 1, извадките от бенефициери за проверка на място могат да бъдат подбрани при минимален брой проверки от 1 %, отделно от всяка от следващите съвкупности от бенефициери, които попадат в обхвата на задълженията за кръстосано съответствие съгласно член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013:
а)
бенефициери, получаващи директни плащания съгласно Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
бенефициери, получаващи подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013;
в)
бенефициери, получаващи годишните премии съгласно член 21, параграф 1, букви а) и б) и членове 28-31, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
7. Когато въз основа на анализ на риска, приложен на ниво стопанство, бъде направено заключението, че при небенефициерите съществува по-висок риск, отколкото при бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, тези бенефициери могат да бъдат заменени с небенефициери. В този случай общият брой на проверените земеделски стопани трябва все пак да достигне броя проверки, предвиден в член 68, параграф 1 от настоящия регламент. Причините за такива замени се обосновават и документират по подходящ начин.
8. Процедурите, определени в параграфи 5 и 6, могат да се комбинират, когато това увеличава ефективността на системата за контрол.
Член 70
Установяване на спазването на изискванията и стандартите
1. Когато е приложимо, спазването на изискванията и стандартите се установява чрез средствата, определени в законодателството, приложимо към въпросното изискване или стандарт.
2. В други случаи и когато е целесъобразно, установяването се извършва чрез всички подходящи средства, за които е взел решение компетентният контролен орган и които гарантират точност, най-малкото равностойна на точността, изисквана за официалните констатации съгласно националните правила.
3. Когато е целесъобразно, проверките на място могат да се извършват чрез прилагане на техники за дистанционно наблюдение.
Член 71
Елементи на проверките на място
1. При извършване на проверките в рамките на извадката, предвидена в член 68, параграф 1, компетентният контролен орган гарантира, че всички избрани бенефициери се проверяват по отношение на спазването от тяхна страна на изискванията и стандартите, за които отговаря компетентният контролен орган.
Независимо от първа алинея, когато минималният брой проверки е достигнат на равнището на всеки акт или стандарт или група от актове или стандарти, както е предвидено в член 68, параграф 1, трета алинея, избраните бенефициери се проверяват по отношение на спазването от тяхна страна на въпросния акт или стандарт или група от актове и стандарти.
Когато в извадката, предвидена в член 68, параграф 1 от настоящия регламент, е избрана група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният контролен орган гарантира, че всички членове на групата се проверяват по отношение на спазването от тяхна страна на изискванията и стандартите, за които те отговарят.
По принцип всеки бенефициер, избран за проверка на място, се проверява в момент, когато могат да бъдат проверени повечето от изискванията и стандартите, заради които е бил избран. Въпреки това държавите членки гарантират достигането на подходящо ниво на контрол за всички изисквания и стандарти през годината.
2. Когато е приложимо, проверките на място обхващат цялата земеделска земя на стопанството. Въпреки това действителната инспекция на полето, като част от проверката на място, може да бъде ограничена до извадка от поне половината земеделски парцели на стопанството, засегнати от изискването или стандарта, при условие че тази извадка гарантира надеждно и представително ниво на контрол по отношение на изискванията и стандартите.
Първа алинея не засяга изчисляването и прилагането на административната санкция, посочена в дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 и в глава III от настоящия дял. Когато при проверка на извадката, посочена в първа алинея, се установят случаи на неспазване, извадката от реално инспектирани земеделски парцели се увеличава.
Освен това, когато приложимото към акта или стандартите законодателство предвижда това, действителната инспекция на спазването на изискванията и стандартите, като част от проверката на място, може да бъде ограничена до представителна извадка от обекти за проверка. Въпреки това държавите членки гарантират, че проверките се извършват по отношение на всички изисквания и стандарти, чието спазване може да бъде проверено по време на посещението.
3. Проверките, посочени в параграф 1, се извършват по принцип в рамките на едно посещение. Те се състоят от проверка на изискванията и стандартите, чието спазване може да бъде проверено по време на това посещение. Целта на тези проверки е да се открие всяко евентуално неспазване на тези изисквания и стандарти и освен това да се идентифицират случаите, които да бъдат подложени на допълнителни проверки.
4. Проверките на място, извършвани на ниво земеделско стопанство, могат да бъдат заменени от административни проверки, при условие че държавата членка гарантира, че административните проверки са поне толкова ефективни, колкото проверките на място.
5. При извършване на проверки на място държавите членки могат да използват обективни показатели за контрол, които са специфични за някои изисквания и стандарти, при условие че гарантират, че ефективността на контрола на въпросните изисквания и стандарти е поне равна на проверките на място, извършвани без използването на показатели.
Показателите трябва да са пряко свързани с изискванията или стандартите, които представляват, и да обхващат всички елементи, подлежащи на проверка при контрола на даденото или дадените изисквания или стандарти.
6. Проверките на място, свързани с извадката, предвидена в член 68, параграф 1 от настоящия регламент, се извършват в рамките на същата календарна година, в която са подадени заявленията за помощ и/или исканията за плащане, или - по отношение на заявленията за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 - по всяко време през периода, посочен в член 97, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 72
Доклад за проверките
1. За всяка проверка на място, извършена съгласно настоящия дял, се изготвя доклад за проверка, съставен от компетентния контролен орган или под негова отговорност.
Докладът е подразделен на следните части:
а)
обща част, съдържаща по-специално следната информация:
i)
избрания за проверка на място бенефициер;
ii)
присъстващите лица;
iii)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за посещението и, ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление;
б)
част, отразяваща поотделно проверките, извършени по отношение на всеки от актовете и стандартите, и съдържаща по-специално следната информация:
i)
изискванията и стандартите, които са предмет на проверката на място;
ii)
характера и степента на извършените проверки;
iii)
констатациите;
iv)
актовете и стандартите, във връзка с които са открити случаи на неспазване;
в)
оценъчна част, даваща оценка на значимостта на неспазването по отношение на всеки акт и/или стандарт въз основа на критериите „тежест“, „степен“, „продължителност“ и „повторяемост“ в съответствие с член 99, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, с посочване на всички фактори, водещи до увеличение или понижение на намалението, което трябва да се приложи.
Когато разпоредбите във връзка със съответното изискване или стандарт дават известна възможност да не се санкционира констатираното неспазване или когато подпомагането се предоставя съгласно член 17, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, това се посочва в доклада.
2. Параграф 1 се прилага независимо дали въпросният бенефициер е бил избран за проверката на място в съответствие с член 69, проверен на място съгласно законодателството, приложимо към актовете и стандартите в съответствие с член 68, параграф 2, или като последващи действия при случаи на неспазване, доведени до знанието на компетентния контролен орган по някакъв друг начин.
3. Бенефициерът бива информиран за всяко установено неспазване в рамките на три месеца след датата на проверката на място.
С изключение на случаите, в които бенефициерът е предприел незабавни коригиращи действия за отстраняване на констатираното неспазване по смисъла на член 99, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013, той бива информиран в срока, посочен в първа алинея от настоящия параграф, че трябва да се предприемат коригиращи действия за отстраняване на неспазването съгласно член 99, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
С изключение на случаите, в които бенефициерът е предприел незабавни коригиращи действия за отстраняване на констатираното неспазване по смисъла на член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, той бива информиран най-късно до един месец след решението да не се прилага административната санкция, предвидена в посочения член, че трябва да се предприемат коригиращи действия за отстраняване на неспазването.
4. Без да се засягат конкретни разпоредби, съдържащи се в законодателството, приложимо към изискванията и стандартите, докладът за проверката бива приключен в срок от един месец след проверката на място. Въпреки това този срок може да бъде удължен до три месеца при надлежно обосновани обстоятелства, особено ако това се налага поради химически или физически анализ.
Когато компетентният контролен орган не е разплащателната агенция, докладът за проверката и, при поискване, съответните удостоверителни документи се изпращат или се осигурява пряк достъп до тях на разплащателната агенция или координиращия орган в срок от един месец след приключването на доклада.
Въпреки това, когато в доклада не се съдържат констатации, дадена държава членка може да реши да не изпраща такъв доклад, при условие че на разплащателната агенция или координиращия орган се осигури пряк достъп до него един месец след неговото приключване.
ГЛАВА III
Изчисляване и прилагане на административни санкции
Член 73
Общи принципи
1. Когато повече от една разплащателна агенция отговаря за управлението на различните схеми, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, на мерките, посочени в член 21, параграф 1, букви а) и б) и членове 28-31, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и на плащанията, свързани със схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, държавите членки гарантират, че установените случаи на неспазване и, когато е приложимо, съответните административни санкции се довеждат до знанието на всички разплащателни агенции, участващи в тези плащания. Това включва случаите, когато неспазването на критериите за допустимост представлява също така неспазване на правилата за кръстосано съответствие и обратното. Когато е приложимо, държавите членки гарантират, че се прилага един размер на намаление.
2. Когато е установен повече от един случай на неспазване по отношение на различни актове или стандарти от една и съща област на кръстосаното съответствие, за целите на определяне на намалението, предвидено в член 39, параграф 1 и член 40 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, тези случаи се считат за едно неспазване.
3. Неспазването на стандарт, представляващо също така неспазване на изискване, се счита за едно неспазване. За целите на изчисляване на намаленията, неспазването се счита за част от областта, подчинена на изискването.
4. Административната санкция се прилага към общата сума на плащанията, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, които са предоставени или предстои да се предоставят на съответния бенефициер:
а)
в резултат на заявления за помощ или искания за плащане, които той е подал или ще подаде в течение на годината на констатацията; и/или
б)
по заявления за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
По отношение на първа алинея, буква б), съответната сума се разделя на 3 при преструктуриране и конверсия.
5. По отношение на група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, процентът на намаление се изчислява в съответствие с глава III от настоящия дял и дял IV, глава II от Делегиран регламент № 640/2014. В този случай, с оглед на пропорционалността, държавите членки могат да приложат този процент на намалението към частта от субсидията, отпусната на допусналия неспазването член на групата.
Член 74
Изчисляване и прилагане на административни санкции при неспазване поради небрежност
1. Когато е установен повече от един случай на неспазване поради небрежност по отношение на различни области на кръстосаното съответствие, процедурата по определяне на намалението, предвидена в член 39, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се прилага поотделно към всеки случай на неспазване.
Получените в резултат проценти на намаленията се сумират. Въпреки това максималното намаление не може да превишава 5 % от общата сума, посочена в член 73, параграф 4 от настоящия регламент.
2. Когато се установи повторно неспазване заедно с друго неспазване или друго повторно неспазване, получените в резултат проценти на намаление се сумират. Въпреки това максималното намаление не може да превишава 15 % от общата сума, посочена в член 73, параграф 4.
Член 75
Изчисляване и прилагане на административни санкции при умишлено неспазване
В случаите на умишлено неспазване с извънредно голяма степен, тежест или продължителност, освен санкцията, наложена и изчислена в съответствие с член 40 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, бенефициерът се изключва от всички плащания, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващата календарна година.
ДЯЛ VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 76
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага по отношение на заявленията за помощ, заявленията за подпомагане или исканията за плащане за референтните години или премийните периоди, започващи от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 юли 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 809/2014
(2014. gada 17. jūlijs),
ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 58. panta 4. punktu, 62. panta 2. punkta a)-f) un h) apakšpunktu, 63. panta 5. punktu, 77. panta 8. punktu, 78. pantu, 96. panta 4. punktu un 101. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Regulā (ES) Nr. 1306/2013 ir paredzēti pamatnoteikumi, inter alia dalībvalstu pienākumi aizsargāt Savienības finansiālās intereses. Lai nodrošinātu to, ka jaunais ar minēto regulu iedibinātais tiesiskais regulējums darbojas netraucēti un tiek piemērots vienādi, Komisija ir pilnvarota pieņemt konkrētus noteikumus par administratīvām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, platību mērīšanu, gadījumiem, kad atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus var labot, daļējas vai pilnīgas atsaukšanas piemērošanu un aprēķināšanu, nepamatotu maksājumu atgūšanu un sodiem, administratīvo sodu piemērošanu un aprēķināšanu, prasības attiecībā uz elektronisko datubāzi, noteikumus par atbalsta pieteikumiem, maksājuma pieprasījumiem un pieteikumiem maksājumtiesību piešķiršanai, tostarp to galīgo iesniegšanas termiņu, par pārbaužu veikšanu, saimniecību nodošanu, avansa maksājumiem, par to pārbaužu veikšanu, kas saistītas ar savstarpējās atbilstības pienākumiem, par administratīvo sodu aprēķināšanu un piemērošanu savstarpējās atbilstības kontekstā un par tehniskajām specifikācijām, kas vajadzīgas, lai varētu vienādi piemērot pamatnoteikumus par integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (turpmāk “integrētā sistēma”) savstarpējās atbilstības kontekstā.
(2)
Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu administrācijas un kontroles sistēmas pareizu darbību gadījumos, kad par vienu un to pašu saņēmēju atbild vairākas maksājumu aģentūras.
(3)
Ja kompetentā iestāde vēl nav informējusi saņēmēju par kļūdām, kas pieļautas atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā, kā arī nav izziņojusi pārbaudi uz vietas, būtu jādod saņēmējiem tiesības jebkurā laikā atsaukt savus atbalsta pieteikumus, maksājuma pieprasījumus vai to daļas. Turklāt būtu jāatļauj saņēmējiem labot vai koriģēt acīmredzamas kļūdas, kas pieļautas atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumos, kā arī apliecinošajos dokumentos, un kas noteiktos gadījumos jāatzīst valsts iestādēm.
(4)
Jāparedz īpaši un sīki izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu to, ka dažādos samazinājumus, kas piemērojami viena un tā paša saņēmēja vienam vai vairākiem atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, piemēro taisnīgi. Tāpēc būtu jānosaka secība, kādā aprēķina dažādus iespējamos samazinājumus attiecībā uz katru tiešo maksājumu shēmu vai lauku attīstības pasākumu, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā.
(5)
Lai nodrošinātu labticības principa vienādu piemērošanu visā Savienībā, nosacījumi, ar kādiem minēto principu var piemērot gadījumos, kad tiek atgūtas nepamatoti izmaksātas summas, būtu jānosaka, neskarot attiecīgo izdevumu apstrādi Regulā (ES) Nr. 1306/2013 paredzētās grāmatojumu noskaidrošanas kontekstā.
(6)
Būtu jāparedz noteikumi par sekām gadījumos, kad tiek nodota visa saimniecība, uz kuru attiecas konkrēti pienākumi, kas noteikti tiešo maksājumu shēmās vai lauku attīstības pasākumos, kuri ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā.
(7)
Lai Komisija varētu faktiski uzraudzīt integrēto sistēmu, dalībvalstīm būtu tai jāpaziņo ikgadējie kontroles dati un statistika. Dalībvalstīm katru gadu būtu jāiesniedz arī statistikas dati par to lauku attīstības pasākumu pārbaudēm, kas neietilpst integrētās sistēmas darbības jomā, arī šādu pārbaužu rezultāti. Turklāt Komisija vajadzības gadījumā būtu jāinformē par visiem dalībvalstu pasākumiem, kas veikti saistībā ar savstarpējo atbilstību.
(8)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 75. pantu dalībvalstis tiešos maksājumu var izmaksāt avansā, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, tostarp tad, ja ir pabeigtas administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas par attiecīgo pieprasījumu gadu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (2) 8. pantā paredzēts, ka korekcijas likmi, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. pantu, piemēro tiešajiem maksājumiem, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību. Tomēr saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 4. punktu Komisija, balstoties uz tās rīcībā esošu jaunu informāciju, līdz 1. decembrim var pielāgot tiešo maksājumu korekcijas likmi. Tāpēc korekcijas likme, ko var piemērot finanšu disciplīnas vajadzībām, 16. oktobrī varētu vēl nebūt zināma. Atlikuma maksājumos, ko veic no 1. decembra, būtu jāņem vērā finanšu disciplīnas vajadzībām tajā laikā piemērojamā korekcijas likme.
(9)
Būtu jāizveido vispārīga pamatsistēma vienkāršotu procedūru ieviešanai attiecībā uz saņēmēju un valsts iestāžu savstarpējo saziņu. Minētajā pamatsistēmā jo īpaši būtu jāparedz iespēja izmantot elektroniskos līdzekļus. Tomēr jo īpaši ir jānodrošina, lai šādā veidā nosūtītie dati būtu pilnīgi ticami un attiecīgās procedūras tiktu īstenotas, nediskriminējot nevienu saņēmēju. Turklāt, lai saņēmējiem un valsts iestādēm vienkāršotu administrēšanu, būtu jādod kompetentajām iestādēm iespēja tieši izmantot valsts iestāžu rīcībā esošo informāciju, nevis pieprasīt saņēmējam sniegt šādu informāciju, lai verificētu konkrētu maksājumu atbilstību.
(10)
Lai varētu veikt rezultatīvas pārbaudes dalībvalstīs, kuras nolēmušas, ka visi tiešo maksājumu atbalsta pieteikumi un lauku attīstības pasākumu maksājuma pieprasījumi, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā, ir jāiekļauj vienotā pieteikumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 4. punktu, būtu jāparedz, ka visi atbalsta pieteikumi vai maksājuma pieprasījumi, kas jebkādā veidā ir platībatkarīgi, ir jāiesniedz tikai vienu reizi gadā kā viens vienots pieteikums.
(11)
Dalībvalstīm būtu jānosaka vienotā pieteikuma un/vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgais termiņš, kas nedrīkstētu būt vēlāks par 15. maiju, lai šos atbalsta pieteikumus un maksājuma pieprasījumus varētu laikus apstrādāt un pārbaudīt. Tomēr, ņemot vērā īpašos klimatiskos apstākļus Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Somijā un Zviedrijā, būtu jāatļauj minētajām dalībvalstīm noteikt vēlāku datumu, kas nedrīkstētu būt vēlāks par 15. jūniju. Turklāt būtu jādod iespēja atsevišķos gadījumos paredzēt atkāpes, ja nākotnē konkrētā gadā tas būtu vajadzīgs klimatisko apstākļu dēļ.
(12)
Saņēmējiem vienotajā pieteikumā būtu jādeklarē ne tikai platība, ko izmanto lauksaimniecībā, bet arī savas maksājumtiesības un visa informācija, kas vajadzīga, lai noteiktu tiesības pretendēt uz atbalstu. Tomēr ir lietderīgi atļaut dalībvalstīm atkāpties no dažiem pienākumiem, ja konkrētā gadā piešķiramās maksājumtiesības vēl nav galīgi noteiktas.
(13)
Lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku elastību attiecībā uz saņēmēju plāniem par platības izmantošanu, būtu jāatļauj tiem grozīt vienoto pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu līdz datumiem, kad parasti notiek sēšana, ar nosacījumu, ka ir ievērotas visas īpašās prasības, kas paredzētas dažādajās atbalsta shēmās vai atbalsta pasākumos, un kompetentā iestāde vēl nav informējusi saņēmēju par kļūdām vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā, kā arī nav paziņojusi par pārbaudi uz vietas, kurā konstatētas kļūdas attiecībā uz pieteikuma vai pieprasījuma daļu, uz kuru attiecas grozījums. Pēc šādu grozījumu izdarīšanas būtu jādod iespēja koriģēt attiecīgos apliecinošos dokumentus vai līgumus, kas jāiesniedz.
(14)
Tā kā saņēmēji saglabā atbildību par pareiza atbalsta pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma iesniegšanu, viņiem vajadzības gadījumā būtu jāveic nepieciešamās korekcijas un izmaiņas veidlapas sagatavē.
(15)
Attiecībā uz atbalsta pieteikumiem, ko iesniedz saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta shēmām, un/vai maksājuma pieprasījumiem, ko iesniedz saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta pasākumiem, būtu jānodrošina, lai saņēmējam būtu pieejama veidlapas sagatave elektroniskā formātā un atbilstošais grafiskais materiāls būtu pieejams lietojumprogrammā, kas balstīta uz ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (ĢIS) (turpmāk “ģeotelpiskā atbalsta pieteikuma veidlapa”). Ģeotelpiskās atbalsta pieteikuma veidlapas palīdzēs novērst kļūdas, ko saņēmēji pieļauj, deklarējot savas lauksaimniecības platības, un paaugstinās administratīvo kontrolpārbaužu efektivitāti. Turklāt precīzāka telpiskā informācija, ko nodrošinās ģeotelpiskās atbalsta pieteikuma veidlapas, sniegs ticamākus datus uzraudzības un novērtēšanas vajadzībām. Tāpēc ir lietderīgi pieprasīt, lai no konkrētas dienas visi šādi atbalsta pieteikumi un/vai maksājuma pieprasījumi tiktu iesniegti, izmantojot elektronisko ģeotelpisko atbalsta pieteikuma veidlapu. Tomēr tad, ja saņēmēji nevar izmantot minēto veidlapu, kompetentajai iestādei būtu jānodrošina saņēmējiem alternatīva, lai tie varētu iesniegt atbalsta pieteikumu un/vai maksājuma pieprasījumu. Kompetentajai iestādei katrā ziņā būtu jānodrošina deklarēto platību digitalizēšana.
(16)
Jebkura konkrēta informācija, kas saistīta ar kaņepju audzēšanu vai ar brīvprātīgu saistīto atbalstu, vai kultūratkarīgo maksājumu par kokvilnu, būtu jāiesniedz reizē ar vienoto pieteikumu vai vēlāk, ja tas vajadzības gadījumā nepieciešams informācijas rakstura dēļ. Turklāt būtu jāparedz, ka vienotā pieteikuma veidlapā tiek deklarētas platības, par kurām atbalsts netiek pieprasīts. Tā kā ir svarīgi iegūt detalizētu informāciju par dažiem platības izmantošanas veidiem, informācija par minētajiem veidiem būtu jādeklarē atsevišķi, savukārt pārējos veidus varētu deklarēt vienā pozīcijā.
(17)
Ja saņēmējiem ir pieprasīts lauksaimniecības platībā izveidot ekoloģiski nozīmīgu platību, lai varētu saņemt maksājumu par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. pantā (turpmāk “zaļie maksājumi”), saņēmējiem ekoloģiski nozīmīgā platība būtu jādeklarē atbalsta pieteikumos, ko iesniedz saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta shēmām. Ja daļa no ekoloģiski nozīmīgo platību pienākumiem tiek īstenota reģionālā līmenī vai kolektīvi, ekoloģiski nozīmīgo platību deklarācija būtu jāpapildina ar atsevišķu deklarāciju par tām ekoloģiski nozīmīgajām platībām, kas izveidotas reģionālā līmenī vai kolektīvi.
(18)
Lai varētu veikt faktisku uzraudzību un kontroli, pieteikumā par dalību mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā būtu jāiekļauj atsauce uz vienoto pieteikumu, ko iesniedzis tas pats saņēmējs. Lai varētu faktiski pārbaudīt mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas īpašo nosacījumu izpildi, visa vajadzīgā informācija būtu jāiesniedz, izmantojot vienkāršoto pieteikuma iesniegšanas procedūru, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktā. Turklāt būtu skaidri jānosaka, ka saņēmējiem, kuri nolemj izstāties no mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas, par to ir laikus jāinformē kompetentā iestāde, lai pāreja uz maksājumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III un IV sadaļu noritētu netraucēti.
(19)
Lai varētu veikt pārbaudes, kas saistītas ar savstarpējās atbilstības pienākumiem, atbalsta pieteikuma veidlapa būtu jāiesniedz arī tiem saņēmējiem, kuru rīcībā ir lauksaimniecības platība, bet kuri nepieprasa nevienu no tiem atbalsta veidiem, uz ko attiecas vienotais pieteikums. Tomēr ir lietderīgi atļaut dalībvalstīm atbrīvot saņēmējus no šā pienākuma, ja iestādēm minētā informācija jau ir pieejama.
(20)
Tiecoties vienkāršot pieteikumu iesniegšanas procedūras un ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktu, dalībvalstīm iespēju robežās būtu jānodrošina saņēmēji ar veidlapu sagatavēm, kurās iekļauta informācija, kas vajadzīga, lai saņēmējs varētu iesniegt pareizu atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu. Būtu jānodrošina iespēja, ka veidlapu sagataves ir izstrādātas tā, ka saņēmējam atliek tikai apstiprināt izmaiņu neesību salīdzinājumā ar iepriekšējā gadā iesniegto atbalsta pieteikumu un/vai maksājuma pieprasījumu.
(21)
Būtu jāizstrādā kopīgi noteikumi par ziņām, kas jāiekļauj ganāmpulka atbalsta pieteikumos vai maksājuma pieprasījumos, ja dalībvalsts ir izvēlējusies piemērot brīvprātīgu saistīto atbalstu vai lauku attīstības pasākumus, kas saistīti ar dzīvniekiem.
(22)
Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 (3) 53. panta 4. punktu ar dzīvniekiem saistīta brīvprātīga saistītā atbalsta vai lauku attīstības pasākumu maksājumus var veikt tikai par dzīvniekiem, kas ir pienācīgi identificēti un reģistrēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (4) vai Padomes Regulu (EK) Nr. 21/2004 (5). Tāpēc būtu jādod iespēja saņēmējiem, kuri iesniedz atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus saskaņā ar attiecīgajām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, laikus piekļūt attiecīgai informācijai.
(23)
Lai dalībvalstis varētu noteikt maksājumtiesības, ir būtiski, lai saņēmēji pieteikumus maksājumtiesību piešķiršanai iesniegtu laikus. Tāpēc būtu jānosaka iesniegšanas galīgais termiņš.
(24)
Jāparedz noteikumi, ko piemēro situācijās, kad maksājumtiesības ir piešķirtas nepamatoti, jo īpaši pārāk lielas platības deklarēšanas rezultātā, vai situācijās, kad maksājumtiesību vērtība ir noteikta nepareizi, piemēram, tāpēc, ka tā aprēķināta, pamatojoties uz nepareizu atsauces summu. Būtu skaidri jānosaka, ka nekādas maksājumtiesību skaita un/vai vērtības korekcijas nedrīkst būt par iemeslu pārējo maksājumtiesību sistemātiskai pārrēķināšanai. Dažos gadījumos nepamatoti piešķirtās maksājumtiesības atbilst ļoti mazām summām, bet to atgūšana ir saistīta ar lielām izmaksām un administratīvo slogu. Lai panāktu vienkāršošanu un līdzsvaru starp izmaksām un administratīvo slogu, no vienas puses, un atgūstamo summu, no otras puses, būtu jānosaka minimālā summa, kuras nepārsniegšanas gadījumā atgūšana nav jāveic.
(25)
Būtu faktiski jāuzrauga to atbalsta shēmu un atbalsta pasākumu noteikumu ievērošana, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā. Lai to panāktu un lai nodrošinātu saskaņotu uzraudzības līmeni visās dalībvalstīs, ir sīki jāizklāsta kritēriji un tehniskās procedūras, kas piemērojamas, veicot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas attiecībā uz atbilstības kritērijiem, saistībām un citiem pienākumiem, kuri noteikti tiešo maksājumu shēmām, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējai atbilstībai.
(26)
Būtu skaidri jānosaka, ka vienmēr, kad notiek fotoattēlu interpretēšana, piemēram, pārbaudēs uz vietas vai lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmas atjaunināšanas vajadzībām, un vienmēr, kad šī fotoattēlu interpretēšana nedod pārliecinošus rezultātus, būtu jāveic fiziskas pārbaudes.
(27)
Izziņot pārbaudes uz vietas, kas saistītas ar tiesībām pretendēt uz atbalstu vai ar savstarpējo atbilstību, ir atļauts tikai tad, ja šāda izziņošana neapdraud pārbaudes, un katrā ziņā būtu jāpiemēro atbilstoši izziņošanas termiņi. Turklāt, ja īpašos nozares noteikumos saistībā ar tiesību aktiem vai standartiem, kas attiecas uz savstarpējo atbilstību, ir paredzētas iepriekš neizziņotas pārbaudes uz vietas, būtu jāievēro minētie noteikumi.
(28)
Būtu jāparedz, ka dalībvalstīm vajadzības gadījumā jākombinē dažādas pārbaudes. Tomēr attiecībā uz dažiem atbalsta pasākumiem pārbaudes uz vietas būtu jāveic visa gada garumā, lai varētu pārliecināties par saistību izpildi. Uz vietas veicamo pārbaužu ilgums būtu jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam. Tomēr tad, ja atbilstības kritēriji, saistības vai pienākumi ir saistīti ar konkrētu laikposmu, uz vietas veicamo pārbaužu vajadzībām var būt nepieciešami saņēmēja papildu apmeklējumi vēlākā datumā. Attiecībā uz šādiem gadījumiem būtu jāprecizē, ka pārbaudei uz vietas atvēlētais laiks, kā arī apmeklējumu skaits ir jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam.
(29)
Būtu jānodrošina tas, ka pēc ikviena konstatēta neatbilstības gadījuma tiek veikts atbilstošs turpinājuma darbs un tas tiek ņemts vērā maksājumu piešķiršanā. Tādēļ, pārbaudot, kā tiek ievēroti atbilstības nosacījumi, būtu jāņem vērā arī visas iespējamās neatbilstības, par ko ziņojušas struktūras, dienesti vai organizācijas, kuras nav tieši atbildīgas par pārbaudēm. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka visi attiecīgie konstatējumi, kas izdarīti, pārbaudot atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu izpildi, tiek savstarpēji paziņoti kompetentajām iestādēm, kas atbild par maksājumu piešķiršanu. Šis princips būtu jāattiecina arī uz visiem konstatējumiem, kurus publiskas vai privātas sertifikācijas iestādes ir izdarījušas attiecībā uz saņēmējiem, kas ir izvēlējušies pildīt zaļās saimniekošanas pienākumus, īstenojot sertifikācijas shēmā iekļautas līdzvērtīgas prakses, un kuri būtu jāpaziņo par zaļo maksājumu piešķiršanu atbildīgajai iestādei. Visbeidzot, ja lauku attīstības pasākumu pārbaudes aptver līdzvērtīgas prakses, šādu pārbaužu rezultāti būtu savstarpēji jāpaziņo, lai tos varētu ņemt vērā, turpmāk novērtējot tiesības saņemt zaļos maksājumus.
(30)
Lai administratīvajās pārbaudēs varētu faktiski atklāt neatbilstību, jo īpaši būtu jāparedz noteikumi par kontrolpārbaužu saturu. Pēc visiem neatbilstības gadījumiem būtu jāveic turpinājuma darbs, ievērojot atbilstošu procedūru.
(31)
Ja uz atsauces zemes gabalu attiecas tādu divu vai vairāku saņēmēju atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums, kuri pretendē uz atbalstu saskaņā ar vienu un to pašu atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, un ja platība, kas ir pārdeklarēta vai pārklājas, nepārsniedz lauksaimniecības zemes gabalu mērīšanai noteikto pielaidi, tad vienkāršošanas labad būtu jāatļauj dalībvalstīm paredzēt attiecīgo platību proporcionālu samazinājumu. Tomēr būtu jāparedz tiesības attiecīgajiem saņēmējiem pārsūdzēt šādus lēmumus.
(32)
Būtu jānosaka to saņēmēju minimālais skaits, kuri jāpārbauda uz vietas dažādu atbalsta shēmu un atbalsta pasākumu kontekstā.
(33)
Lai nodrošinātu samērīgu administratīvo slogu un uz vietas pārbaudāmo saņēmēju pamatotu skaitu, izlase, ko pārbauda ar platībatkarīgā atbalsta shēmām saistītajās pārbaudēs uz vietas, būtu jāveido, pamatojoties uz stratificētu izlases veidošanas metodi. Lai iegūtu reprezentatīvu kļūdu īpatsvaru, stratificētajā izlasē būtu jāietver pēc nejaušības principa atlasīta daļa. Tomēr tajās pārbaudēs uz vietas, kas saistītas ar zaļo maksājumu, dzīvnieku atbalsta shēmām vai lauku attīstības pasākumiem, izlase daļēji būtu jāveido, pamatojoties uz riska analīzi. Kompetentajai iestādei būtu jānosaka riska faktori, kas saistīti ar jomām, kurās kļūdu risks ir vislielākais. Lai nodrošinātu atbilstošu un rezultatīvu riska analīzi, būtu jānovērtē riska kritēriju lietderīgums un šis vērtējums katru gadu jāatjaunina, ņemot vērā katra riska kritērija būtiskumu, salīdzinot pēc nejaušības principa veidotas izlases un uz risku pamatotas izlases rezultātus, konkrēto situāciju dalībvalstīs un neatbilstības raksturu.
(34)
Dažos gadījumos ir būtiski veikt pārbaudes uz vietas pirms visu pieteikumu saņemšanas. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm pārbaudes izlasi daļēji atlasīt pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.
(35)
Lai pārbaude uz vietas būtu rezultatīva, ir svarīgi informēt darbiniekus, kuri veic pārbaudes, par iemesliem, kuru dēļ saņēmējs atlasīts pārbaudei uz vietas. Dalībvalstīm būtu jādokumentē šāda informācija.
(36)
Ja pārbaudēs uz vietas ir konstatēta būtiska neatbilstība, nākamajā gadā būtu jāpalielina uz vietas veikto pārbaužu daudzums, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par attiecīgo atbalsta pieteikumu un maksājuma pieprasījumu pareizību.
(37)
Jāizstrādā nosacījumi, ar kādiem uz vietas veicamo pārbaužu minimālā daudzuma samazināšanu attiecībā uz konkrētām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem varētu atzīt par pamatotu tāpēc, ka to vadības un kontroles sistēma darbojas pareizi un kļūdu īpatsvars nepārsniedz pieņemamu līmeni.
(38)
Lai nodrošinātu pienācīgu uzraudzību un rezultatīvu kontroli, platībatkarīgā atbalsta shēmu un lauku attīstības pasākumu pārbaudēm uz vietas būtu jāattiecas uz visiem deklarētajiem lauksaimniecības zemes gabaliem. Attiecībā uz konkrētiem lauku attīstības pasākumiem pārbaudēm uz vietas būtu jāaptver arī lauksaimniecībā neizmantojamā zeme. Lai veicinātu integrētās sistēmas ieviešanu, būtu jāatļauj lauksaimniecības zemes gabalu mērīšanā faktiski izmērīt tikai nejaušu izlasi, kurā ietilpst 50 % no deklarētajiem lauksaimniecības zemes gabaliem. Izlases mērījumu rezultāti būtu jāekstrapolē attiecībā uz ģenerālkopu, vai arī būtu jāizmēra visi deklarētie lauksaimniecības zemes gabali.
(39)
Lai nodrošinātu tādu mērīšanas kvalitāti, kas ir līdzvērtīga Savienības līmenī izstrādātajos tehniskajos standartos prasītajai kvalitātei, būtu jāizstrādā noteikumi par pārbaužu uz vietas elementiem, atbilstības nosacījumu verifikāciju, platības mērīšanas metodēm un mērinstrumentiem, kas dalībvalstij jāizmanto, veicot pārbaudes uz vietas.
(40)
Būtu jāparedz nosacījumi par attālās izpētes izmantošanu pārbaudēs uz vietas, un būtu jāparedz, ka visos gadījumos, kad fotoattēlu interpretēšana nedod skaidru rezultātu, ir jāveic fiziskas pārbaudes. Piemēram, laikapstākļu ietekmē var gadīties, ka ne visiem zemes gabaliem ir nodrošināti pietiekamas kvalitātes attēli, lai varētu verificēt visus atbilstības nosacījumus vai izmērīt platību. Šādos gadījumos pārbaudes uz vietas ir jāveic ar tradicionāliem līdzekļiem vai jāpapildina ar tiem. Turklāt ir lietderīgi prasīt, lai visu atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu izpildes verifikācija notiktu ar tādu pašu precizitātes pakāpi kā pārbaude uz vietas, ko veic ar tradicionāliem līdzekļiem.
(41)
Lai valsts iestādēm, kā arī ikvienai Savienības kompetentajai iestādei būtu iespēja veikt turpmākas pārbaudes uz vietas, kontroles ziņojumā būtu jāreģistrē detalizētas ziņas par šīm pārbaudēm. Būtu jādod iespēja saņēmējam vai viņa pārstāvim parakstīt ziņojumu. Tomēr tad, ja pārbaude uz vietas notiek, izmantojot attālo izpēti, būtu jāatļauj dalībvalstīm noteikt, ka šāda iespēja ir tikai tajos gadījumos, kad pārbaudē tiek konstatēta neatbilstība. Neatkarīgi no tā, kāda veida pārbaudi uz vietas veic, neatbilstības konstatēšanas gadījumā saņēmējam būtu jāsaņem ziņojuma kopija.
(42)
Pamatojoties uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 1082/2003 (6), ir izstrādāti īpaši kontroles noteikumi. Ja veic minētajā regulā paredzētas pārbaudes, to rezultāti būtu jāiekļauj kontroles ziņojumā integrētās sistēmas piemērošanas vajadzībām.
(43)
Ja dalībvalstis ir izvēlējušās piemērot dzīvnieku atbalsta shēmu vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu, būtu jāprecizē uz vietas veicamo pārbaužu laiks un minimālais saturs attiecībā uz atbalstu, par kuru iesniegts pieteikums saskaņā ar minētajām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem. Šādas pārbaudes uz vietas ir būtiski veikt tādēļ, lai faktiski pārbaudītu atbalsta pieteikumos vai maksājuma pieprasījumos iekļauto deklarāciju un elektroniskajai dzīvnieku datubāzei sniegto paziņojumu pareizību. Pārbaudēs uz vietas, kas attiecas uz dzīvnieku atbalsta shēmām vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumiem, jo īpaši būtu jāveic atbilstības nosacījumu ievērošanas, reģistrācijas ierakstu un, attiecīgā gadījumā, pasu pareizības verifikācija.
(44)
Lai kompetentās valsts iestādes, kā arī ikviena kompetentā Savienības iestāde varētu veikt turpmākas pārbaudes uz vietas, kontroles ziņojumā būtu jāreģistrē detalizētas ziņas par šīm pārbaudēm. Būtu jādod iespēja saņēmējam vai viņa pārstāvim pārbaudes laikā parakstīt ziņojumu. Neatkarīgi no tā, kāda veida pārbaudi uz vietas veic, neatbilstības konstatēšanas gadījumā saņēmējam būtu jāsaņem ziņojuma kopija.
(45)
Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punkta piemērošanas vajadzībām būtu jāparedz noteikumi par to, kā īstenojama sistēma, kas dalībvalstīm jāizmanto tetrahidrokanabinola satura noteikšanai kaņepēs.
(46)
Šajā sakarībā ir jāparedz laikposms, kurā šķiedras kaņepes pēc noziedēšanas nedrīkst novākt, lai būtu iespējams faktiski izpildīt kontroles pienākumus, kas paredzēti attiecībā uz šiem kultūraugiem.
(47)
Ir vajadzīgi sīkāki noteikumi par administratīvo pārbaužu un uz vietas veicamo pārbaužu organizēšanu un par administratīvo sodu aprēķināšanu attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, kas neietilpst integrētās sistēmas darbības jomā.
(48)
Ņemot vērā minēto pasākumu specifiku, administratīvajās pārbaudēs būtu jāpārliecinās par atbilstību Savienības vai valsts tiesību aktiem un spēkā esošajai lauku attīstības programmai, un tām būtu jāaptver visi atbilstības kritēriji, saistības un citi pienākumi, ko iespējams pārbaudīt šādā veidā. Lai verificētu ieguldījumu darbību īstenošanu, administratīvajās pārbaudēs parasti būtu jāiekļauj arī atbalstītās darbības vai ieguldījumu objekta apmeklējums.
(49)
Pārbaudes uz vietas būtu jāorganizē, pamatojoties uz nejaušu izlasi un uz risku balstītu izlasi. Nejaušās izlases proporcijai vajadzētu būt pietiekami lielai, lai varētu iegūt reprezentatīvu kļūdu īpatsvaru.
(50)
Lai nodrošinātu pietiekamas pārbaudes, ir jānosaka minimālais kontroles līmenis, kāds jāsasniedz pārbaudēs uz vietas. Šis līmenis būtu jāpaaugstina, ja pārbaudēs konstatē būtisku neatbilstību. Tāpat būtu jādod dalībvalstīm iespēja šo līmeni pazemināt, ja kļūdu īpatsvars ir zemāks par būtiskuma slieksni un vadības un kontroles sistēmas darbojas pienācīgi.
(51)
Lai nodrošinātu uz vietas veicamo pārbaužu vienādu piemērošanu, ir jānosaka to saturs.
(52)
Būtu jāveic ieguldījumu darbību ex post pārbaudes, lai verificētu atbilstību ilglaicīguma prasībai, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (7) 71. pantā. Būtu jāprecizē minēto pārbaužu pamats un saturs.
(53)
Pieredze liecina, ka attiecībā uz dažiem konkrētiem lauku attīstības pasākumiem un attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar tehnisko palīdzību, ko sniedz pēc dalībvalstu ierosmes, ir vajadzīgi īpaši kontroles noteikumi.
(54)
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013 administratīvie sodi nav jāuzliek tajos gadījumos, kad neatbilstība ir maznozīmīga, arī izteikta robežvērtības formā. Būtu jāparedz noteikumi, kuri attiecas uz konkrētiem lauku attīstības pasākumiem un ar kuriem saskaņā neatbilstību atzīst par maznozīmīgu, arī jānosaka kvantitatīva robežvērtība, kas izteikta kā procentuālā daļa no attiecināmās atbalsta summas. Būtu jānosaka šī robežvērtība, pēc kuras pārsniegšanas būtu jāpiemēro samērīgs administratīvais sods.
(55)
Lai uzraudzītu dažādu savstarpējās atbilstības pienākumu izpildi, ir jāizveido kontroles sistēma un jānosaka atbilstoši administratīvie sodi. Tāpēc dažādām dalībvalstu iestādēm ir jānosūta informācija, jo īpaši par atbalsta pieteikumiem, pārbaudes izlasēm un uz vietas veikto pārbaužu rezultātiem. Būtu jāparedz šādas sistēmas pamatelementi.
(56)
Ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013 ir ieviesti savstarpējās atbilstības pienākumi saņēmējiem, kuri saņem tiešos maksājumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013, atbalstu vīna nozarei, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (8) 46. un 47. pantā, un gada piemaksas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (9) 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 28.-31. pantu, 33. pantu un 34. pantu, un tajā paredzēta maksājumu samazināšanas un nepiešķiršanas sistēma gadījumiem, kad šie pienākumi nav izpildīti. Minētā sistēma būtu sīki jāizstrādā.
(57)
Savstarpējās atbilstības pārbaudes var pabeigt pirms vai pēc tam, kad saņemti maksājumi un gada piemaksas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā. Jo īpaši, ja šādas pārbaudes nav iespējams pabeigt līdz minēto maksājumu un gada piemaksu saņemšanai, summa, kas saņēmējam jāsamaksā kā administratīvais sods, būtu jāatgūst saskaņā ar šo regulu vai ar ieskaitu.
(58)
Būtu jāizstrādā noteikumi par iestādēm, kas dalībvalstīs atbild par savstarpējās atbilstības pienākumu kontroles sistēmu.
(59)
Būtu jānosaka minimālā kontroles intensitāte savstarpējās atbilstības pienākumu izpildes verificēšanai. Minētā kontroles intensitāte būtu jānosaka vismaz 1 % apmērā no Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā minēto saņēmēju kopskaita, kuri ir katras kontroles iestādes kompetencē un kuri jāatlasa, pamatojoties uz atbilstošu riska analīzi.
(60)
Lai aprēķinātu pārbaudes izlasi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā minētās personu grupas gadījumā, būtu jānodrošina dalībvalstīm elastīgi nosacījumi, proti, iespēja ņemt vērā visu grupu kopumā vai katru tās locekli atsevišķi.
(61)
Būtu jādod dalībvalstīm iespēja ievērot minimālo kontroles intensitāti katras kompetentās kontroles iestādes līmenī, maksājumu aģentūras līmenī vai tiesību akta vai standarta, vai tiesību aktu vai standartu grupas līmenī.
(62)
Ja konkrētās tiesību normās, kas piemērojamas tiesību aktam vai standartiem, ir noteikta minimālā kontroles intensitāte, dalībvalstīm būtu jāievēro minētā intensitāte. Tomēr būtu jāatļauj dalībvalstīm piemērot vienotu kontroles intensitāti savstarpējās atbilstības pārbaudēm uz vietas. Ja dalībvalstis izvēlas šo iespēju, tām būtu jāziņo par jebkuru neatbilstības gadījumu, kas konstatēts pārbaudēs uz vietas, ievērojot nozares tiesību aktus, un jāveic turpmākas pārbaudes saistībā ar savstarpējo atbilstību.
(63)
Vienkāršošanas labad attiecībā uz savstarpējās atbilstības pienākumiem, kas izriet no Padomes Direktīvas 96/22/EK (10), būtu jāuzskata, ka, piemērojot uzraudzības plānos paredzēto izlases lielumu, šajā regulā noteiktā prasība par minimālo intensitāti ir izpildīta.
(64)
Būtu jānodrošina dalībvalstīm elastība, kas vajadzīga, lai minimālo kontroles intensitāti sasniegtu, izmantojot citu uz vietas veikto pārbaužu rezultātus vai aizstājot saņēmējus.
(65)
Lai nevājinātu kontroles sistēmu, jo īpaši attiecībā uz izlasi savstarpējās atbilstības pārbaudēm uz vietas, turpmākās pārbaudes, kuras veiktas attiecībā uz de minimis noteikumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktā, nebūtu jāņem vērā aprēķinos, ko veic, lai noteiktu minimālo savstarpējās atbilstības pārbaudes izlasi.
(66)
Ja attiecībā uz savstarpējo atbilstību tiek konstatēta būtiska neatbilstības pakāpe, nākamajā gadā būtu jāpalielina uz vietas veikto pārbaužu skaits, lai varētu nodrošināt pieņemamu pārliecību par attiecīgo atbalsta pieteikumu pareizību. Papildu pārbaudes būtu jāattiecina uz attiecīgajiem tiesību aktiem vai standartiem.
(67)
Attiecībā uz de minimis noteikuma piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktu ir svarīgi noteikt to saņēmēju procentuālo daļu, kas būtu jāpārbauda, lai varētu pārliecināties par to, ka konstatētā neatbilstība ir novērsta.
(68)
Savstarpējās atbilstības pārbaudes izlase būtu jāveido, daļēji pamatojoties uz riska analīzi un daļēji - uz nejaušu atlasi. Kompetentajai iestādei būtu jānosaka riska faktori, jo tā labāk spēj izvēlēties attiecīgos riska faktorus. Lai nodrošinātu atbilstošu un rezultatīvu riska analīzi, būtu jānovērtē šīs riska analīzes efektivitāte un šis vērtējums katru gadu jāatjaunina, ņemot vērā katra riska faktora būtiskumu, salīdzinot nejaušas izlases un uz risku balstītas izlases rezultātus un konkrēto situāciju dalībvalstīs.
(69)
Savstarpējās atbilstības pārbaudei uz vietas paredzēto izlasi var uzlabot, atļaujot dalībvalstīm riska analīzē ņemt vērā saņēmēju dalību saimniecību konsultatīvajā sistēmā, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 12. pantā, kā arī saņēmēju dalību attiecīgās sertifikācijas sistēmās. Tomēr tad, ja šāda dalība tiek ņemta vērā, būtu jāpierāda, ka saņēmēji, kuri piedalās minētajās sistēmās, rada mazāku risku nekā saņēmēji, kuri minētajās sistēmās nepiedalās.
(70)
Dažos gadījumos ir būtiski savstarpējās atbilstības pārbaudes uz vietas veikt pirms visu pieteikumu saņemšanas. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm pārbaudes izlasi daļēji atlasīt pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.
(71)
Parasti savstarpējās atbilstības pārbaudes izlase būtu jāatlasa no to saņēmēju ģenerālkopas, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā un par kuriem atbild attiecīgā kompetentā kontroles iestāde. Atkāpjoties no šā noteikuma, izlasi var veidot atsevišķi no katras no trim saņēmēju kategorijām. Būtu jāatļauj dalībvalstīm veidot pārbaudes izlasi, pamatojoties uz tām saņēmēju izlasēm, kas atlasītas atbilstības kritēriju pārbaudēm uz vietas. Būtu jāatļauj arī kombinēt procedūras, bet tikai tad, ja tas paaugstina kontroles sistēmas efektivitāti.
(72)
Ja pārbaudēm uz vietas tiek atlasīta personu grupa, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā, būtu jānodrošina, ka visi tās locekļi tiek pārbaudīti attiecībā uz attiecīgo prasību un standartu ievērošanu.
(73)
Lai veiktu savstarpējās atbilstības pārbaudes uz vietas, viena un tā pati lauku saimniecība parasti ir jāapmeklē vairākas reizes. Lai samazinātu pārbaužu slogu gan saņēmējiem, gan administrācijām, būtu jāparedz iespēja, ka pārbaudes vajadzībām pietiek ar vienu apmeklējumu. Būtu jāprecizē minētā apmeklējuma laiks. Tomēr dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tajā pašā kalendārajā gadā tiek veikta reprezentatīva un faktiska prasību un standartu pārbaude.
(74)
Tas, ka pārbaudes uz vietas attiecina tikai uz izlasi, kurā ietilpst vismaz puse attiecīgo zemes gabalu, nedrīkstētu būt par iemeslu attiecīgā iespējamā soda proporcionālai samazināšanai.
(75)
Lai vienkāršotu savstarpējās atbilstības pārbaudes uz vietas un labāk izmantot esošās kontroles spējas, būtu jāparedz iespēja, ka pārbaudes lauku saimniecībā var aizstāt ar administratīvām pārbaudēm tajos gadījumos, kad šādu pārbaužu efektivitāte ir vismaz tāda pati kā pārbaudēs uz vietas sasniegtā efektivitāte.
(76)
Turklāt būtu jādod dalībvalstīm iespēja, veicot savstarpējās atbilstības pārbaudes uz vietas, izmantot objektīvus rādītājus, kas raksturo konkrētas prasības vai standartus. Tomēr minētajiem rādītājiem vajadzētu būt tieši saistītiem ar prasībām vai standartiem, ko tie raksturo, un jāattiecas uz visiem pārbaudāmajiem elementiem.
(77)
Pārbaudes uz vietas būtu jāveic tajā kalendārajā gadā, kurā iesniegti attiecīgie atbalsta pieteikumi un maksājuma pieprasījumi. Attiecībā uz pretendentiem, kas iesniedz pieteikumu vīna nozares atbalsta shēmām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantu, minētās pārbaudes būtu jāveic jebkurā laikā tādā termiņā, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 1. punkta otrajā daļā.
(78)
Jāparedz noteikumi par detalizētu un īpašu savstarpējās atbilstības kontroles ziņojumu sagatavošanu. Inspektoriem, kuri specializējušies attiecīgajā jomā, būtu jānorāda visi konstatējumi un šo konstatējumu smaguma pakāpe, lai maksājumu aģentūra varētu noteikt ar tiem saistītos samazinājumus vai attiecīgā gadījumā lemt par izslēgšanu no maksājumiem un gada piemaksām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā.
(79)
Lai pārbaude uz vietas būtu rezultatīva, ir svarīgi informēt darbiniekus, kuri veic pārbaudes, par iemesliem, kādēļ saņēmējs atlasīts pārbaudei uz vietas. Dalībvalstīm būtu jādokumentē šāda informācija.
(80)
Informācija par savstarpējās atbilstības pārbaužu rezultātiem būtu jādara pieejama visām maksājumu aģentūrām, kas atbild par to maksājumu pārvaldību, uz kuriem attiecas savstarpējās atbilstības prasības, lai gadījumā, kad konstatējumi to pamato, tiktu piemēroti atbilstoši samazinājumi.
(81)
Saņēmēji būtu jāinformē par jebkuru iespējamo neatbilstību, kas konstatēta pārbaudē uz vietas. Ir lietderīgi noteikt konkrētu termiņu, kurā saņēmējiem būtu jāsaņem minētā informācija. Tomēr minētā termiņa pārsniegums nedrīkstētu dot attiecīgajiem saņēmējiem iespēju izvairīties no konstatētās neatbilstības sekām.
(82)
Attiecībā uz de minimis vai agrīnās brīdināšanas sistēmu, kas minēta attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktā un 99. panta 2. punktā, būtu skaidri jānosaka, ka pienākums informēt saņēmēju par koriģējošo darbību nav spēkā, ja saņēmējs jau ir veicis tūlītēju darbību.
(83)
Prasības par attiecīgās neatbilstības novēršanu būtu jāizstrādā gadījumiem, kad dalībvalstis nolemj nepiemērot administratīvus sodus par neatbilstību, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktā un 99. panta 2. punktā.
(84)
Lai uzlabotu saziņu starp kontrolē iesaistītajām personām, būtu jāparedz, ka attiecīgie apliecinošie dokumenti pēc pieprasījuma tiek nosūtīti vai darīti pieejami maksājumu aģentūrai vai koordinējošai iestādei.
(85)
Administratīvais sods būtu jāpiemēro to maksājumu kopsummai, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā un ir piešķirti vai jāpiešķir saņēmējam attiecībā uz saistītajiem atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kuri iesniegti tā kalendārā gada laikā, kad izdarīts konstatējums. Attiecībā uz pretendentiem, kas iesniedz pieteikumu vīna nozares atbalsta shēmām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantu, administratīvais sods būtu jāpiemēro kopsummai, kas saņemta par pieteikumu, kurš iesniegts saskaņā ar minētajos pantos paredzētajām atbalsta shēmām. Attiecībā uz pārstrukturēšanas un pārveidošanas pasākumu kopsumma būtu jādala ar trīs.
(86)
Attiecībā uz personu grupu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā, samazinājums par grupas locekļa neatbilstību būtu jāaprēķina saskaņā ar attiecīgajiem savstarpējās atbilstības noteikumiem. Piemērojot iegūto samazinājuma likmi, būtu jāņem vērā fakts, ka savstarpējās atbilstības pienākumi ir individuāli, un būtu jāievēro proporcionalitātes princips. Tomēr iespēja lemt par to, vai minēto samazinājumu piemēro visai grupai vai tikai tās locekļiem, kuri pieļāvuši neatbilstību, būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā.
(87)
Būtu jāizveido sīki izstrādāti procedūras noteikumi un tehniskie noteikumi par administratīvo sodu aprēķināšanu un piemērošanu saistībā ar savstarpējās atbilstības pienākumiem.
(88)
Būtu jānosaka vairākas maksājumu samazināšanas un nepiešķiršanas pakāpes, kas atkarīgas no neatbilstības nopietnības, un būtu jāparedz pat iespēja saņēmēju nākamajā kalendārajā gadā pilnībā izslēgt no visiem maksājumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā.
(89)
Tiešo maksājumu komiteja un Lauku attīstības komiteja nav sniegusi atzinumu priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Darbības joma
Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par Regulas (ES) Nr. 1306/2013 piemērošanu attiecībā uz:
a)
paziņojumiem, kas dalībvalstīm jāsniedz Komisijai, pildot Savienības finansiālo interešu aizsardzības pienākumus;
b)
administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz atbilstības kritērijiem, saistībām un citiem pienākumiem;
c)
uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu un pienākumu šo daudzumu palielināt vai iespēju to samazināt;
d)
ziņošanu par veiktajām pārbaudēm un verifikācijām un to rezultātiem;
e)
iestādēm, kas atbild par atbilstības pārbaužu veikšanu, kā arī attiecībā uz šādu pārbaužu saturu;
f)
īpašiem kontroles pasākumiem un metodēm, ar ko nosaka tetrahidrokanabinola saturu kaņepēs;
g)
tādas sistēmas izveidi un darbību, ar kuru veic apstiprinātu starpnozaru organizāciju verificēšanu attiecībā uz kultūratkarīgo maksājumu par kokvilnu;
h)
gadījumiem, kad atbalsta pieteikumus un maksājuma pieprasījumus, vai jebkādus citus paziņojumus, pieprasījumus vai lūgumus pēc to iesniegšanas var labot un koriģēt;
i)
maksājumu daļējas vai pilnīgas atsaukšanas piemērošanu un aprēķināšanu;
j)
nepamatotu maksājumu atgūšanu un sodiem, kā arī nepamatoti piešķirtu maksājumtiesību atgūšanu un procentu piemērošanu;
k)
administratīvo sodu piemērošanu un aprēķināšanu;
l)
neatbilstības atzīšanu par maznozīmīgu;
m)
atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, un pieteikumiem maksājumtiesību piešķiršanai, arī attiecībā uz pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu, prasībām par pieteikumā iekļaujamo minimālo informāciju, noteikumiem par atbalsta pieteikumu grozījumiem vai to atsaukšanu, atbrīvošanu no prasības iesniegt atbalsta pieteikumus un noteikumiem, kas ļauj dalībvalstīm piemērot vienkāršotas procedūras;
n)
pārbaužu veikšanu, lai verificētu pienākumu izpildi un atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā sniegtās informācijas pareizību un pilnīgumu, arī attiecībā uz noteikumiem par pielaidēm mērījumos, ko veic pārbaudēs uz vietas;
o)
tehniskajām specifikācijām, kas vajadzīgas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 V sadaļas II nodaļas vienādai īstenošanai;
p)
saimniecību nodošanu;
q)
avansa maksājumiem;
r)
tādu pārbaužu veikšanu, kuras saistītas ar savstarpējās atbilstības pienākumiem, arī attiecībā uz to, kā tiek ņemta vērā lauksaimnieka dalība saimniecību konsultatīvajā sistēmā un lauksaimnieka dalība sertifikācijas sistēmā;
s)
administratīvo sodu aprēķināšanu un piemērošanu attiecībā uz savstarpējās atbilstības pienākumiem, tostarp attiecībā uz saņēmējiem, kas ir personu grupa.
2. pants
Apmainīšanās ar informāciju par tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, lauku attīstības atbalsta pieteikumiem, maksājuma pieprasījumiem un citām deklarācijām
1. Lai varētu pareizi administrēt atbalsta shēmas un atbalsta pasākumus, un gadījumos, kad par tiešo maksājumu un lauku attīstības pasākumu pārvaldību attiecībā uz vienu un to pašu saņēmēju dalībvalstī ir atbildīgas vairākas maksājumu aģentūras, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, lai attiecīgā gadījumā nodrošinātu to, ka informācija, kas prasīta tiešo maksājumu atbalsta pieteikumos, lauku attīstības atbalsta pieteikumos, maksājuma pieprasījumos vai citās deklarācijās, tiek nodota visu iesaistīto maksājumu aģentūru rīcībā.
2. Ja pārbaudes neveic atbildīgā maksājumu aģentūra, attiecīgā dalībvalsts nodrošina to, ka minētā maksājumu aģentūra saņem pietiekamu informāciju par veiktajām pārbaudēm un to rezultātiem. Maksājumu aģentūra pati nosaka, kāda informācija tai ir vajadzīga.
3. pants
Tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu, lauku attīstības atbalsta pieteikumu, maksājuma pieprasījumu un citu deklarāciju atsaukšana
1. Tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu, lauku attīstības atbalsta pieteikumu, maksājuma pieprasījumu vai citu deklarāciju jebkurā laikā rakstiski var pilnīgi vai daļēji atsaukt. Kompetentā iestāde dokumentē šādu atsaukumu.
Ja dalībvalsts izmanto 21. panta 3. punktā paredzētās iespējas, minētā dalībvalsts var paredzēt, ka paziņojumus elektroniskajai dzīvnieku datubāzei par dzīvnieku, kas aizvests no saimniecības, var aizstāt ar rakstisku atsaukšanu.
2. Ja kompetentā iestāde jau ir informējusi saņēmēju par kādām neatbilstībām 1. punktā minētajos dokumentos vai ja kompetentā iestāde ir paziņojusi saņēmējam par nodomu veikt pārbaudi uz vietas, vai ja pārbaudē uz vietas ir atklāta neatbilstība, nav atļauts atsaukt tās minēto dokumentu daļas, attiecībā uz kurām neatbilstība konstatēta.
3. Pēc atsaukšanas saskaņā ar 1. punktu saņēmēji atgriežas tādā pašā situācijā, kādā tie bija pirms attiecīgo dokumentu vai to daļas iesniegšanas.
4. pants
Acīmredzamu kļūdu labojumi un korekcijas
Tiešo maksājumu atbalsta pieteikumus, lauku attīstības atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus, un visus apliecinošos dokumentus, ko iesniedzis saņēmējs, jebkurā laikā pēc to iesniegšanas var labot un koriģēt gadījumos, kad kompetentā iestāde ir atzinusi acīmredzamas kļūdas, pamatojoties uz konkrētā gadījuma vispārīgu novērtējumu, un ar nosacījumu, ka saņēmējs ir rīkojies labticīgi.
Kompetentā iestāde var atzīt acīmredzamas kļūdas tikai tad, ja tās var uzreiz pamanīt, pārbaudot, vai pirmajā daļā minētajos dokumentos sniegtajā informācijā nav pieļautas pārrakstīšanās kļūdas.
5. pants
Samazinājumu, atteikumu, atsaukumu un sodu piemērošana
Ja neatbilstības gadījumā, kurā piemēro sodus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 (11) IV sadaļas II nodaļu, piemēro arī atsaukumus vai sodus saskaņā ar minētās regulas II sadaļas III un IV nodaļu vai saskaņā ar tās III sadaļu:
a)
samazinājumus, atteikumus, atsaukumus vai sodus, kas paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 II sadaļas III un IV nodaļā vai III sadaļā, piemēro attiecībā uz tiešo maksājumu shēmām vai lauku attīstības pasākumiem, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā;
b)
sodus, kas paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 IV sadaļas II nodaļā, piemēro to maksājumu kopsummai, kuri jāpiešķir attiecīgajam saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantu un uz kuriem neattiecas a) apakšpunktā minētie samazinājumi, atteikumi, atsaukumi vai sodi.
Pirmajā daļā minētos samazinājumus, atteikumus, atsaukumus un sodus piemēro saskaņā ar šīs regulas 6. pantu, neskarot papildu sodus, ko piemēro atbilstīgi citiem Savienības vai valsts tiesību aktu noteikumiem.
6. pants
Secība, kādā tiešo maksājumu shēmā vai lauku attīstības pasākumā piemēro samazinājumus, atteikumus, atsaukumus un sodus
1. Maksājuma summu, kas jāpiešķir saņēmējam saskaņā ar shēmu, kura nosaukta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā, dalībvalstis nosaka, pamatojoties uz nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar minēto regulu un ar Savienības tālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām paredzētām programmām, kuras attiecīgajai tiešā atbalsta shēmai ir izveidotas attiecīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 228/2013 (12) un Regulu (ES) Nr. 229/2013 (13).
2. Attiecībā uz katru shēmu, kas nosaukta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā, un katru lauku attīstības pasākumu, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā, kā definēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 2. panta 1. punkta otrās daļas 6) apakšpunktā, samazinājumus, atsaukumus un sodus vajadzības gadījumā aprēķina šādā secībā:
a)
samazinājumus un sodus, kas paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 II sadaļas IV nodaļā, izņemot sodus, kas norādīti minētās regulas 16. pantā, piemēro visos neatbilstības gadījumos;
b)
summu, kas iegūta, piemērojot a) apakšpunktu, izmanto par bāzi, lai aprēķinātu atteikumus, kuri paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 III sadaļā;
c)
summu, kas iegūta, piemērojot b) apakšpunktu, izmanto par bāzi, lai aprēķinātu samazinājumus, kuri saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 13. un 14. pantu jāpiemēro novēlotas iesniegšanas gadījumā;
d)
summu, kas iegūta, piemērojot c) apakšpunktu, izmanto par bāzi, lai aprēķinātu samazinājumus, kuri saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 16. pantu jāpiemēro lauksaimniecības zemes gabalu nedeklarēšanas gadījumā;
e)
summu, kas iegūta, piemērojot d) apakšpunktu, izmanto par bāzi, lai aprēķinātu atsaukumus, kuri paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 III sadaļā;
f)
summu, kas iegūta, piemērojot e) apakšpunktu, izmanto par bāzi, piemērojot:
i)
lineāro samazinājumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 2. punktā;
ii)
lineāro samazinājumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 3. punktā;
iii)
lineāro samazinājumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 65. panta 2. punkta c) apakšpunktā;
iv)
lineāro samazinājumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 65. panta 4. punktā;
v)
lineāro samazinājumu, kas jāpiemēro gadījumā, kad saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 41. pantu veicamie maksājumi pārsniedz valsts maksimālo apjomu, kurš noteikts saskaņā ar minētās regulas 42. panta 2. punktu.
3. Summu, kas iegūta, piemērojot 2. punkta f) apakšpunktu, izmanto par bāzi:
a)
piemērojot maksājumu samazinājumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. pantā;
b)
piemērojot procentuālu lineāro samazinājumu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 7. panta 1. punkta otro daļu;
c)
piemērojot korekcijas likmi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 8. pantā.
4. Maksājuma summu, kas iegūta, piemērojot 3. punktu, izmanto par bāzi, lai aprēķinātu samazinājumus, kuri saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 IV sadaļas II nodaļu piemērojami par savstarpējās atbilstības neievērošanu.
7. pants
Nepamatotu maksājumu atgūšana
1. Ja ir veikts nepamatots maksājums, saņēmējs atmaksā attiecīgo summu un attiecīgā gadījumā maksā procentus, kas aprēķināti saskaņā ar 2. punktu.
2. Procentus aprēķina par laikposmu no atmaksas termiņa, kas saņēmējam noteikts atgūšanas rīkojumā un nepārsniedz 60 dienas, līdz atmaksas vai atskaitījuma veikšanas dienai.
Piemērojamo procentu likmi aprēķina saskaņā ar valsts tiesību aktiem, bet tā nedrīkst būt zemāka par procentu likmi, kas piemērojama summu atgūšanai saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem.
3. Atmaksāšanas pienākumu, uz kuru norādīts 1. punktā, nepiemēro, ja maksājums veikts kompetentās iestādes vai citas iestādes kļūdas dēļ un ja ir pamats uzskatīt, ka saņēmējs nevarēja atklāt šo kļūdu.
Tomēr, ja kļūda ir saistīta ar faktiem, kas ir būtiski attiecīgā maksājuma aprēķināšanai, pirmo daļu piemēro tikai tad, ja lēmums par atgūšanu nav paziņots 12 mēnešu laikā pēc maksājuma.
8. pants
Saimniecību nodošana
1. Šajā pantā:
a)
“saimniecības nodošana” ir pārdošana, iznomāšana vai jebkurš līdzīgs darījuma veids attiecībā uz attiecīgajām ražošanas vienībām;
b)
“saimniecības nodevējs” ir saņēmējs, kura saimniecība tiek nodota citam saņēmējam;
c)
“saimniecības pārņēmējs” ir saņēmējs, kuram tiek nodota saimniecība.
2. Ja viens saņēmējs citam saņēmējam visu saimniecību kopumā nodod pēc tam, kad ir iesniegts tiešo maksājumu atbalsta pieteikums, lauku attīstības atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums, un pirms ir izpildīti visi atbalsta piešķiršanas nosacījumi, saimniecības nodevējam par nodoto saimniecību atbalstu nepiešķir.
3. Atbalstu, par kuru pieteikumu iesniedzis saimniecības nodevējs, vai maksājumu, kuru pieprasījis saimniecības nodevējs, saimniecības pārņēmējam piešķir tad, ja:
a)
laikposmā, kas jānosaka dalībvalstīm, saimniecības pārņēmējs informē kompetento iestādi par nodošanu un pieprasa atbalsta maksājumu;
b)
saimniecības pārņēmējs iesniedz visus pierādījumus, ko prasa kompetentā iestāde;
c)
attiecībā uz nodoto saimniecību ir izpildīti visi atbalsta piešķiršanas nosacījumi.
4. Tiklīdz saimniecības pārņēmējs informē kompetento iestādi un pieprasa atbalsta maksājumu saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu:
a)
visas saimniecības nodevēja tiesības un pienākumi, kas izriet no juridiskajām attiecībām starp saimniecības nodevēju un kompetento iestādi, pamatojoties uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu, lauku attīstības atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu, tiek nodoti saimniecības pārņēmējam;
b)
visas darbības, kas vajadzīgas atbalsta piešķiršanai, un visas deklarācijas, ko saimniecības nodevējs ir iesniedzis pirms nodošanas, attiecīgo Savienības noteikumu piemērošanas vajadzībām attiecina uz saimniecības pārņēmēju;
c)
nodoto saimniecību attiecībā uz konkrēto pieprasījumu gadu vajadzības gadījumā uzskata par atsevišķu saimniecību.
5. Dalībvalstis vajadzības gadījumā var nolemt piešķirt atbalstu saimniecības nodevējam. Tādā gadījumā:
a)
saimniecības pārņēmējam atbalstu nepiešķir;
b)
dalībvalstis mutatis mutandis piemēro 2., 3. un 4. punktā izklāstītās prasības.
9. pants
Paziņojumi
1. Katru gadu līdz 15. jūlijam attiecībā uz visām tiešo maksājumu shēmām, lauku attīstības pasākumiem un vīna nozarē izveidotajām tehniskās palīdzības un atbalsta shēmām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantā, dalībvalstis paziņo Komisijai kontroles datus un kontroles statistiku par iepriekšējo kalendāro gadu un jo īpaši šādas ziņas:
a)
datus, kas attiecas uz katru saņēmēju, proti, datus par atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, deklarētajām un/vai pieprasījumā iekļautajām platībām un dzīvniekiem, administratīvo pārbaužu, uz vietas veikto pārbaužu un ex post pārbaužu rezultātiem;
b)
attiecīgā gadījumā - pārbaužu rezultātus, kas attiecas uz savstarpējo atbilstību, tostarp ziņas par attiecīgajiem maksājumu samazinājumiem un nepiešķiršanu.
Šādus paziņojumus sniedz ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot kontroles datu un kontroles statistikas nosūtīšanas tehniskās specifikācijas, kuras Komisija nodevusi dalībvalstu rīcībā.
2. Līdz 2015. gada 15. jūlijam dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu par iespējām, ko tās izvēlējušās, lai kontrolētu savstarpējās atbilstības prasību izpildi, un par kompetentajām kontroles iestādēm, kas atbild par savstarpējās atbilstības prasību un standartu pārbaudēm. Visas izmaiņas minētajā ziņojumā sniegtajā informācijā paziņo nekavējoties.
3. Katru gadu līdz 15. jūlijam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz brīvprātīga saistītā atbalsta administrēšanu un kontroli iepriekšējā kalendārajā gadā.
4. Integrētās sistēmas satvarā apkopotos elektroniskos datus izmanto, lai papildinātu informāciju, kas jānosūta Komisijai saskaņā ar nozares noteikumiem.
II SADAĻA
INTEGRĒTĀ ADMINISTRĀCIJAS UN KONTROLES SISTĒMA
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
10. pants
Tiešo maksājumu avanss
Tiešos maksājumus attiecībā uz atbalsta pieteikumiem par kārtējo gadu dalībvalstis saņēmējiem var izmaksāt avansā, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1307/2013 8. pantā minēto finanšu disciplīnas korekcijas likmi. Atlikuma maksājumā, kas jāpiešķir saņēmējiem no 1. decembra, ņem vērā korekcijas likmi, kas finanšu disciplīnas vajadzībām tajā laikā piemērojama visai tiešo maksājumu kopsummai attiecīgajā kalendārajā gadā.
II NODAĻA
Atbalsta pieteikumi un maksājuma pieprasījumi
1. iedaļa
Kopīgi noteikumi
11. pants
Procedūru vienkāršošana
1. Ja vien Regulās (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, Deleģētajā regulā (ES) Nr. 640/2014 vai šajā regulā nav paredzēts citādi, dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai visu šajā regulā paredzēto informāciju saņēmējs nosūtītu iestādēm un iestādes nosūtītu saņēmējam ar elektroniskiem līdzekļiem, ar nosacījumu, ka tas nerada saņēmēju diskrimināciju un tiek veikti pienācīgi pasākumi, lai jo īpaši nodrošinātu to, ka:
a)
saņēmējs tiek nepārprotami identificēts;
b)
saņēmējs izpilda visas prasības, kas paredzētas attiecīgajā tiešo maksājumu shēmā vai lauku attīstības pasākumā;
c)
nosūtītie dati ir ticami attiecīgās tiešo maksājumu shēmas vai lauku attīstības pasākuma pareizas pārvaldības vajadzībām; ja izmanto datus, kuri iekļauti elektroniskajā dzīvnieku datubāzē, kas definēta Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 2. panta 1. punkta otrās daļas 9) apakšpunktā, minētā datubāze nodrošina tādu ticamības un īstenošanas līmeni, kāds vajadzīgs attiecīgās tiešo maksājumu shēmas vai lauku attīstības pasākuma pareizai pārvaldībai;
d)
ja pavaddokumentus elektroniski nosūtīt nav iespējams, kompetentās iestādes šādus dokumentus saņem tajos pašos termiņos, kas paredzēti nosūtīšanai ar neelektroniskiem līdzekļiem.
2. Attiecībā uz atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanu dalībvalstis, ievērojot 1. punktā minētos nosacījumus, var paredzēt vienkāršotas procedūras, ja iestādēm jau ir pieejami dati, jo īpaši tad, ja pēc atbalsta pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma pēdējās iesniegšanas saskaņā ar attiecīgo tiešo maksājumu shēmu vai lauku attīstības pasākumu situācijā nav izmaiņu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktā. Dalībvalstis var nolemt atbalsta pieteikumu un maksājuma pieprasījumu vajadzībām izmantot datus, kas iegūti no valsts iestāžu rīcībā esošiem datu avotiem. Tādā gadījumā dalībvalsts nodrošina to, ka minētie datu avoti nodrošina tādu ticamības pakāpi, kāda vajadzīga datu pareizai pārvaldībai, lai garantētu minēto datu ticamību, integritāti un drošību.
3. Informāciju, kas jānorāda apliecinošajos dokumentos, kuri jāiesniedz kopā ar atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu, kompetentā iestāde, kad tas ir iespējams, var pieprasīt tieši no informācijas avota.
12. pants
Vispārīgi noteikumi attiecībā uz vienoto pieteikumu un uz lauku attīstības pasākumiem paredzēta atbalsta pieteikumu iesniegšanu
1. Ja dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 4. punktu nolemj, ka tiešo maksājumu atbalsta pieteikumi un lauku attīstības pasākumu maksājuma pieprasījumi ir jāiekļauj vienotajā pieteikumā, šīs regulas 20., 21. un 22. pantu mutatis mutandis piemēro attiecībā uz konkrētajām prasībām, kas noteiktas atbalsta pieteikumam un/vai maksājuma pieprasījumam saskaņā ar minētajām shēmām vai pasākumiem.
2. Saņēmējs, kurš iesniedz atbalsta pieteikumu saskaņā ar kādu no platībatkarīgo tiešo maksājumu shēmām vai lauku attīstības pasākumiem, gadā var iesniegt tikai vienu vienoto pieteikumu.
3. Dalībvalstis paredz atbilstošas procedūras lauku attīstības pasākumiem paredzēta atbalsta pieteikumu iesniegšanai.
13. pants
Vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgais termiņš
1. Dalībvalstis nosaka galīgos termiņus, līdz kuriem jāiesniedz vienotais pieteikums, atbalsta pieteikumi vai maksājuma pieprasījumi. Šis galīgais termiņš katru gadu nav vēlāks par 15. maiju. Tomēr Igaunija, Latvija, Lietuva, Somija un Zviedrija var noteikt vēlāku datumu, kas nav vēlāks par 15. jūniju.
Nosakot galīgos termiņus, dalībvalstis ņem vērā laikposmu, kas vajadzīgs, lai būtu pieejami visi dati, kas vajadzīgi atbalsta pareizai administratīvajai un finansiālajai pārvaldībai, un nodrošina to, ka ir iespējams ieplānot faktiskas pārbaudes.
2. Dažos apgabalos, kuros ir atšķirīgi klimatiskie apstākļi, kā galīgo termiņu, kas minēts šā panta 1. punktā, var noteikt vēlāku datumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 78. panta otrajā daļā minēto procedūru.
14. pants
Vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma saturs
1. Vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā iekļauj visu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu tiesības pretendēt uz atbalstu, jo īpaši:
a)
saņēmēja identitātes datus;
b)
ziņas par attiecīgajām tiešo maksājumu shēmām un/vai lauku attīstības pasākumiem;
c)
maksājumtiesību identifikāciju saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 7. pantā paredzēto identifikācijas un reģistrācijas sistēmu pamata maksājuma shēmas vajadzībām;
d)
datus, kas ļauj nepārprotami identificēt visus lauksaimniecības zemes gabalus saimniecībā, to platību, kas izteikta hektāros ar divām zīmēm aiz komata, atrašanās vietu un vajadzības gadījumā papildu norādes par šo lauksaimniecības zemes gabalu izmantojumu;
e)
attiecīgā gadījumā datus, kas ļauj nepārprotami identificēt lauksaimniecībā neizmantojamo zemi, par kuru ir pieprasīts atbalsts saskaņā ar lauku attīstības pasākumiem;
f)
vajadzības gadījumā visus apliecinošos dokumentus, kas vajadzīgi, lai noteiktu tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar attiecīgo shēmu un/vai pasākumu;
g)
saņēmēja apliecinājumu par to, ka viņam ir zināmi nosacījumi, kas attiecas uz attiecīgajām tiešo maksājumu shēmām un/vai lauku attīstības pasākumiem;
h)
attiecīgā gadījumā saņēmēja norādi par to, ka uz viņu attiecas nelauksaimniecības darījumdarbības veidu vai darbību saraksts, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 9. panta 2. punkta pirmajā un otrajā daļā.
2. Lai varētu identificēt 1. punkta c) apakšpunktā minētās maksājumtiesības, veidlapu sagatavēs, ko saņēmējiem nodrošina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktu, norāda maksājumtiesību identifikāciju saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 7. pantā paredzēto identifikācijas un reģistrācijas sistēmu.
3. Pamata maksājuma shēmas pirmajā piemērošanas gadā dalībvalstis attiecībā uz maksājumtiesībām var atkāpties no šā panta un šīs regulas 17. panta.
15. pants
Grozījumi vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā
1. Pēc vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma iesniegšanas galīgā termiņa vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā var pievienot vai koriģēt atsevišķus lauksaimniecības zemes gabalus vai atsevišķas maksājumtiesības ar nosacījumu, ka ir ievērotas prasības, kas paredzētas attiecīgajās tiešo maksājumu shēmās vai lauku attīstības pasākumos.
Izmaiņas, kas saistītas ar izmantojumu vai tiešo maksājumu shēmu, vai lauku attīstības pasākumu attiecībā uz atsevišķiem lauksaimniecības zemes gabaliem vai maksājumtiesībām, kas jau ir deklarētas vienotajā pieteikumā, drīkst izdarīt ar tādiem pašiem nosacījumiem.
Ja pirmajā un otrajā daļā minētie grozījumi attiecas uz apliecinošajiem dokumentiem vai līgumiem, kas jāiesniedz, ir atļauts izdarīt attiecīgus grozījumus arī šajos dokumentos vai līgumos.
2. Grozījumus, kas izdarīti saskaņā ar 1. punktu, līdz attiecīgā gada 31. maijam rakstiski paziņo kompetentajai iestādei, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu, Somiju un Zviedriju, kurās tos paziņo līdz attiecīgā gada 15. jūnijam.
Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis grozījumu paziņošanai var noteikt agrāku galīgo termiņu. Tomēr šis datums nevar būt agrāks par 15 kalendārajām dienām pēc vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma iesniegšanas galīgā termiņa, kas noteikts saskaņā ar 13. panta 1. punktu.
3. Ja kompetentā iestāde jau ir informējusi saņēmēju par neatbilstību vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā vai ja kompetentā iestāde ir paziņojusi saņēmējam par nodomu veikt pārbaudi uz vietas, vai ja pārbaudē uz vietas ir atklāta neatbilstība, attiecībā uz lauksaimniecības zemes gabaliem, saistībā ar kuriem ir konstatēta neatbilstība, nav atļauts izdarīt grozījumus saskaņā ar 1. punktu.
16. pants
Veidlapu sagatavju labošana
Iesniedzot vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikuma un/vai maksājuma pieprasījuma veidlapu, saņēmējs izdara labojumus Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktā minētajā veidlapas sagatavē, ja ir radušies grozījumi, piemēram, ir nodotas maksājumtiesības atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 34. pantam, vai ja informācija, kas iekļauta veidlapu sagatavēs, ir nepareiza.
2. iedaļa
Platībatkarīgā atbalsta shēmu atbalsta pieteikumi un platībatkarīgā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumi
17. pants
Īpašas prasības attiecībā uz platībatkarīgā atbalsta shēmu atbalsta pieteikumiem un platībatkarīgā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumiem
1. Lai varētu identificēt visus lauksaimniecības zemes gabalus saimniecībā un/vai lauksaimniecībā neizmantojamo zemi, kā minēts 14. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā, kompetentā iestāde nodrošina saņēmēju ar veidlapu sagatavēm un atbilstošu grafisko materiālu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktā, izmantojot ĢIS saskarni, kas ļauj apstrādāt deklarēto platību telpiskos un burtciparu datus (turpmāk “ģeotelpiskā atbalsta pieteikuma veidlapa”).
2. Šā panta 1. punktu piemēro šādi:
a)
no 2016. pieprasījumu gada - saņēmēju skaitam, kas atbilst tam, kāds nepieciešams, lai aptvertu vismaz 25 % kopējās platības, kura iepriekšējā gadā noteikta pamata maksājuma shēmas vai vienotā platībmaksājuma shēmas vajadzībām;
b)
no 2017. pieprasījumu gada - saņēmēju skaitam, kas atbilst tam, kāds nepieciešams, lai aptvertu vismaz 75 % kopējās platības, kura iepriekšējā gadā noteikta pamata maksājuma shēmas vai vienotā platībmaksājuma shēmas vajadzībām;
c)
no 2018. pieprasījumu gada - visiem saņēmējiem.
3. Ja saņēmējs nevar iesniegt atbalsta pieteikumu un/vai maksājuma pieprasījumu, izmantojot ģeotelpisko atbalsta pieteikuma veidlapu, kompetentā iestāde nodrošina saņēmēju ar:
a)
nepieciešamo tehnisko palīdzību vai
b)
veidlapu sagatavēm un atbilstošu grafisko materiālu papīra formā. Šādā gadījumā kompetentā iestāde pārraksta no saņēmēja iegūto informāciju ģeotelpiskajā atbalsta pieteikuma veidlapā.
4. Veidlapu sagatavēs, kas nodrošinātas saņēmējam, ir norādīta maksimālā atbalsttiesīgā platība atsauces zemes gabalā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un platība, kas katram lauksaimniecības zemes gabalam iepriekšējā gadā noteikta pamata maksājuma shēmas, vienotā platībmaksājuma shēmas un/vai platībatkarīgā lauku attīstības pasākuma vajadzībām.
Grafiskajā materiālā, kas nodrošināts saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktu, ir norādītas atsauces zemes gabalu robežas un unikālā identifikācija, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 1. punktā, un iepriekšējā gadā noteiktās lauksaimniecības zemes gabalu robežas, lai saņēmējs varētu pareizi norādīt katra lauksaimniecības zemes gabala lielumu un atrašanās vietu. No 2016. pieprasījumu gada tajā ir norādīts arī iepriekšējā gadā noteikto ekoloģiski nozīmīgo platību veids, lielums un atrašanās vieta.
5. Saņēmējs nepārprotami identificē un deklarē katra lauksaimniecības zemes gabala platību un attiecīgā gadījumā ekoloģiski nozīmīgo platību veidu, lielumu un atrašanās vietu. Attiecībā uz zaļo maksājumu saņēmējs norāda arī deklarēto lauksaimniecības zemes gabalu izmantojumu.
Šajā nolūkā saņēmējs var apstiprināt informāciju, kas jau sniegta veidlapas sagatavē. Tomēr, ja informācija par lauksaimniecības zemes gabala platību, atrašanās vietu vai robežām vai attiecīgā gadījumā par ekoloģiski nozīmīgo platību lielumu un atrašanās vietu nav pareiza vai ir nepilnīga, saņēmējs izlabo veidlapas sagatavē sniegto informāciju vai izdara tajā izmaiņas.
Kompetentā iestāde, pamatojoties uz saņēmēju labojumiem vai papildinājumiem veidlapas sagatavē, novērtē to, vai ir nepieciešams atjaunināt atbilstošo atsauces zemes gabalu, ņemot vērā Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 3. punktu.
6. Ja saņēmējs īsteno līdzvērtīgas prakses saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punkta a) apakšpunktu, uzņemoties saistības saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (14) 39. panta 2. punktu vai Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 2. punktu, šīs saistības norāda atbalsta pieteikumā ar atsauci uz atbilstošo maksājuma pieprasījumu.
Ja saņēmējs īsteno līdzvērtīgas prakses, izmantojot valsts vai reģionālās vides sertifikācijas shēmas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punkta b) apakšpunktu, attiecībā uz veidlapas sagatavi un saņēmēja deklarāciju mutatis mutandis piemēro šā panta 4. un 5. punktu.
Lai varētu veikt reģionālu vai kolektīvu īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. punktu un 46. panta 6. punktu un attiecībā uz daļu no ekoloģiski nozīmīgās platības pienākumiem, kas saņēmējiem jāpilda individuāli, saņēmēji, kuri piedalās šādā reģionālā vai kolektīvā īstenošanā, attiecībā uz katru lauksaimniecības zemes gabalu nepārprotami identificē un deklarē ekoloģiski nozīmīgās platības veidu, lielumu un atrašanās vietu saskaņā ar šā panta 5. punktu. Atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā saņēmēji atsaucas uz deklarāciju par reģionālo vai kolektīvo īstenošanu, kas minēta šīs regulas 18. pantā.
7. Attiecībā uz platībām, ko izmanto kaņepju audzēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punktu, vienotajā pieteikumā iekļauj:
a)
visu informāciju, kas vajadzīga ar kaņepēm apsēto zemes gabalu identifikācijai, un norāda iesēto kaņepju šķirnes;
b)
norādi par izlietoto sēklu daudzumu (kg uz hektāru);
c)
oficiālās etiķetes, kas izmantotas uz sēklu iepakojuma saskaņā ar Padomes Direktīvu 2002/57/EK (15) un jo īpaši tās 12. pantu, vai jebkuru citu dokumentu, ko dalībvalsts atzinusi par līdzvērtīgu.
Atkāpjoties no pirmās daļas c) apakšpunkta, etiķetes iesniedz vēlākais līdz 30. jūnijam, ja sēšana notiek pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas galīgā termiņa. Ja šīs etiķetes ir jāiesniedz arī citām valsts iestādēm, dalībvalstis var noteikt, ka minētās etiķetes pēc iesniegšanas saskaņā ar minēto apakšpunktu atdod atpakaļ saņēmējam. Uz atdotajām etiķetēm izdara atzīmi, ka tās izmantotas pieteikuma iesniegšanai.
8. Attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 2. nodaļā paredzēto kultūratkarīgo maksājumu par kokvilnu vienotajā pieteikumā iekļauj:
a)
izmantoto kokvilnas sēklu šķirnes nosaukumu;
b)
vajadzības gadījumā tās apstiprinātās starpnozaru organizācijas nosaukumu un adresi, kurā saņēmējs ir biedrs.
9. Platības, kas nav izmantotas to atbalsta shēmu mērķiem, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III, IV un V sadaļā, vai vīna nozarē izveidoto atbalsta shēmu mērķiem, kas minētas Regulā (ES) Nr. 1308/2013, deklarē vienā vai vairākas pozīcijās “cits izmantojums”.
18. pants
Deklarācija par reģionālu vai kolektīvu īstenošanu
Attiecībā uz katru reģionālo vai kolektīvo īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. vai 6. punktu iesniedz deklarāciju par reģionālu vai kolektīvu īstenošanu, papildinot katra iesaistītā saņēmēja atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu.
Šajā deklarācijā iekļauj visu papildu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu pārliecināties par to, kā tiek pildīti reģionālās vai kolektīvās īstenošanas pienākumi saskaņā ar minētās regulas 46. panta 5. vai 6. punktu, jo īpaši verificēt:
a)
katra iesaistītā saņēmēja unikālo identifikāciju;
b)
minimālo procentuālo daļu, kas individuāli jānodrošina katram saņēmējam, kurš piedalās īstenošanā, kā norādīts minētās regulas 46. panta 6. punkta otrajā daļā;
c)
to vienlaidu struktūru kopējo platību blakus esošajās ekoloģiski nozīmīgajās platībās, uz ko norādīts minētās regulas 46. panta 5. punktā, vai kopīgajā ekoloģiski nozīmīgajā platībā, uz ko norādīts minētās regulas 46. panta 6. punktā, attiecībā uz kuru pienākumus pilda kolektīvi;
d)
iepriekš sagatavoto grafisko materiālu, kurā norādītas to atsauces zemes gabalu robežas un unikālā identifikācija, kas izmantojami, lai nepārprotami identificētu vienlaidu struktūras blakus esošajās ekoloģiski nozīmīgajās platībās vai kopīgajā ekoloģiski nozīmīgajā platībā un norādītu to robežas.
Ja notiek reģionāla īstenošana un detalizētajā plānā, kas paredzēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 46. panta 6. punktā, ir iekļauta visa informācija, kas uzskaitīta šā panta otrajā daļā, tad pirmajā daļā minēto deklarāciju var aizstāt ar atsauci uz plānu.
Kolektīvas īstenošanas gadījumā pirmajā daļā minēto deklarāciju papildina ar rakstisku vienošanos, kā paredzēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 47. panta 4. punktā.
19. pants
Pieteikumi, kas saistīti ar dalību mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā un izstāšanos no tās
1. Pieteikumos, kas 2015. gadā iesniegti par dalību mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā un minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 62. panta 1. punktā, iekļauj atsauci uz vienoto pieteikumu, kuru tas pats saņēmējs iesniedzis par 2015. pieprasījumu gadu, un attiecīgā gadījumā saņēmēja apliecinājumu, ka viņam ir zināmi mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas īpašie nosacījumi, kas paredzēti minētās regulas 64. pantā.
Dalībvalstis var nolemt, ka pirmajā daļā minētais pieteikums ir jāiesniedz kopā ar vienoto pieteikumu vai kā tā daļa.
2. No 2016. pieprasījumu gada dalībvalstis nodrošina vienkāršotu pieteikumu iesniegšanas procedūru, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktā.
3. Veidlapu sagataves, kas jāizmanto 2. punktā minētajā pieteikumu iesniegšanas procedūrā, sagatavo, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta par 2015. pieprasījumu gadu iesniegtajā vienotajā pieteikumā, un tajās jo īpaši iekļauj:
a)
visu papildu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu noteikt atbilstību Regulas (ES) Nr. 1307/2013 64. pantam, un attiecīgā gadījumā visu papildu informāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu, ka saņēmējs joprojām atbilst minētās regulas 9. panta prasībām;
b)
saņēmēja apliecinājumu par to, ka viņam ir zināmi mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas īpašie nosacījumi, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 64. pantā.
Ja dalībvalstis izvēlas maksāšanas metodi, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 63. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, nepiemērojot tā trešo daļu, veidlapu sagataves, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, nodrošina saskaņā ar šīs nodaļas 1. iedaļu.
4. Saņēmēji, kas nolemj attiecībā uz nākamo gadu pēc 2015. gada izstāties no mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 62. panta 1. punkta otro daļu vai minētās regulas 62. panta 2. punktu, dalībvalstu noteiktajā kārtībā informē kompetento iestādi par savu izstāšanos.
3. iedaļa
Citi pieteikumi
20. pants
Īpašie noteikumi attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem
Saņēmējs, kurš neiesniedz atbalsta pieteikumu saskaņā ar kādu no platībatkarīgā atbalsta shēmām, bet iesniedz atbalsta pieteikumu saskaņā ar citu shēmu, kas nosaukta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā, vai vīna nozares atbalsta shēmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantu, un kura rīcībā ir lauksaimniecības platība, deklarē minētās platības atbalsta pieteikuma veidlapā saskaņā ar šīs regulas 17. pantu.
Saņēmējs, uz kuru attiecas tikai savstarpējās atbilstības pienākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantu, savā atbalsta pieteikuma veidlapā deklarē viņa rīcībā esošās platības par katru kalendāro gadu, kurā minētie pienākumi tiek piemēroti.
Tomēr dalībvalstis var atbrīvot saņēmējus no pirmajā un otrajā daļā paredzētajiem pienākumiem, ja attiecīgo informāciju dara pieejamu kompetentajām iestādēm, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 61. pantu izmantojot citas administratīvās un kontroles sistēmas, kas garantē savietojamību ar integrēto sistēmu.
21. pants
Prasības, ko piemēro ganāmpulka atbalsta pieteikumam un ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumiem
1. Ganāmpulka atbalsta pieteikumā, kas definēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 2. panta 1. punkta otrās daļas 15) apakšpunktā, vai maksājuma pieprasījumā, kuru iesniedz tādu ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu satvarā, kas definēti minētās regulas 2. panta 1. punkta otrās daļas 14) apakšpunktā, iekļauj visu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu tiesības pretendēt uz atbalstu, un jo īpaši:
a)
saņēmēja identitātes datus;
b)
atsauci uz vienoto pieteikumu, ja tas jau ir iesniegts;
c)
katra veida dzīvnieku skaitu, par ko ir iesniegts ganāmpulka atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums, un - attiecībā uz liellopiem - dzīvnieku identifikācijas kodu;
d)
attiecīgā gadījumā saņēmēja apņemšanos turēt c) apakšpunktā minētos dzīvniekus savā saimniecībā laikposmā, ko noteikusi dalībvalsts, un informāciju par atrašanās vietu vai vietām, kur dzīvnieki tiks turēti, tostarp attiecīgo laikposmu;
e)
vajadzības gadījumā visus apliecinošos dokumentus, kas vajadzīgi, lai noteiktu tiesības uz atbalstu saskaņā ar attiecīgo shēmu vai pasākumu;
f)
saņēmēja apliecinājumu par to, ka viņam ir zināmi nosacījumi, kas attiecas uz konkrēto atbalstu.
2. Katram dzīvnieku audzētājam ir tiesības bez ierobežojumiem, ar pieņemamu periodiskumu un bez liekas kavēšanās iegūt no kompetentās iestādes informāciju par elektroniskajā dzīvnieku datubāzē iekļautajiem datiem, kas attiecas uz viņu un viņa dzīvniekiem. Iesniedzot ganāmpulka atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu, saņēmējs deklarē, ka dati ir pareizi un pilnīgi, vai arī izlabo nepareizos datus, vai pievieno trūkstošos datus.
3. Dalībvalstis var nolemt, ka daļa no 1. punktā minētās informācijas ganāmpulka atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā nav jāiekļauj, ja tā jau ir paziņota kompetentajai iestādei.
4. Dalībvalstis var ieviest procedūras, ar kādām elektroniskās dzīvnieku datubāzes datus var izmantot ganāmpulka atbalsta pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma vajadzībām, ja elektroniskā dzīvnieku datubāze nodrošina tādu ticamības un īstenošanas līmeni, kāds vajadzīgs attiecīgo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu pareizai pārvaldībai atsevišķu dzīvnieku līmenī.
Procedūras, kas minētas pirmajā daļā, var ietvert sistēmu, saskaņā ar kuru saņēmējs var iesniegt atbalsta pieteikumu par visiem dzīvniekiem, par kuriem dalībvalsts noteiktā datumā vai laikposmā ir tiesības pretendēt uz atbalstu, pamatojoties uz elektroniskajā dzīvnieku datubāzē iekļautajiem datiem.
Tādā gadījumā dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka:
a)
saskaņā ar attiecīgajai atbalsta shēmai un/vai atbalsta pasākumam piemērojamajiem noteikumiem otrajā daļā minētais datums vai laikposms ir skaidri noteikts un zināms saņēmējam;
b)
saņēmējam ir zināms, ka visus potenciāli atbalsttiesīgos dzīvniekus, attiecībā uz kuriem konstatē, ka tie ir nepareizi identificēti vai reģistrēti dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas sistēmā, uzskata par dzīvniekiem, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā.
5. Dalībvalstis var paredzēt, ka daļu no 1. punktā minētās informācijas var nosūtīt vai nosūta ar minēto dalībvalstu apstiprinātas struktūras vai struktūru starpniecību. Tomēr par nosūtītajiem datiem joprojām atbild saņēmējs.
4. iedaļa
Īpaši noteikumi par maksājumtiesībām
22. pants
Maksājumtiesību piešķiršana vai to vērtības palielināšana
1. Pieteikumus maksājumtiesību piešķiršanai vai to vērtības palielināšanai pamata maksājuma shēmas satvarā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. pantu, 24. pantu, 30. pantu, izņemot tā 7. punkta e) apakšpunktu, un 39. pantu iesniedz līdz dalībvalstu noteiktam termiņam. Noteiktais termiņš nav vēlāks par attiecīgā kalendārā gada 15. maiju.
Tomēr Igaunija, Latvija, Lietuva, Somija un Zviedrija var noteikt vēlāku datumu, kas nav vēlāks par attiecīgā kalendārā gada 15. jūniju.
2. Dalībvalstis var nolemt, ka pieteikumu maksājumtiesību piešķiršanai iesniedz vienlaikus ar atbalsta pieteikumu pamata maksājuma shēmas satvarā.
23. pants
Nepamatotu maksājumtiesību atgūšana
1. Ja pēc tam, kad saņēmējiem ir piešķirtas maksājumtiesības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013, tiek konstatēts, ka piešķirto maksājumtiesību skaits ir pārāk liels, šo piešķirto maksājumtiesību skaita pārsniegumu ieskaita atpakaļ valsts rezervē vai reģionālajās rezervēs, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 30. pantā.
Ja pirmajā daļā minēto kļūdu ir pieļāvusi kompetentā iestāde vai cita iestāde un ja ir pamats uzskatīt, ka saņēmējs nevarēja atklāt šo kļūdu, pārējo minētajam saņēmējam piešķirto maksājumtiesību vērtība tiek attiecīgi koriģēta.
Ja attiecīgais saņēmējs, kuram ir piešķirts pārāk liels maksājumtiesību skaits, maksājumtiesības jau ir nodevis citiem saņēmējiem, pirmajā daļā paredzētais pienākums ir saistošs arī šiem maksājumtiesību saņēmējiem proporcionāli tiem nodoto maksājumtiesību skaitam, ja saņēmējam, kuram sākotnēji tika piešķirtas maksājumtiesības, nav pietiekama skaita maksājumtiesību, lai segtu nepamatoti piešķirto maksājumtiesību skaitu.
2. Ja pēc tam, kad saņēmējiem ir piešķirtas maksājumtiesības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013, tiek konstatēts, ka maksājumi, kurus saņēmējs ir saņēmis attiecībā uz 2014. gadu, kā norādīts minētās regulas 26. panta 2. punkta pirmajā daļā, vai to maksājumtiesību vērtība, kas saņēmējam bija dienā, kad tika iesniegts pieteikums par 2014. gadu, kā norādīts minētās regulas 26. panta 3. punkta pirmajā daļā, vai maksājumtiesību vienības vērtība, kā norādīts minētās regulas 26. panta 5. punktā, vai maksājumtiesību vienības vērtības palielinājums, kā norādīts minētās regulas 30. panta 10. punktā, vai tā atbalsta kopējā vērtība, ko šis saņēmējs saņēmis par kalendāro gadu pirms pamata maksājuma shēmas ieviešanas, kā norādīts minētās regulas 40. panta 3. punkta pirmajā daļā, ir bijuši pārāk lieli, tiek atbilstoši koriģēta minēto maksājumtiesību vērtība, kas pamatojās uz nepareiziem attiecīgā saņēmēja atsauces datiem.
Minēto korekciju veic arī attiecībā uz maksājumtiesībām, kuras jau ir nodotas citiem saņēmējiem.
Samazinājuma vērtību ieskaita valsts rezervē vai reģionālajās rezervēs, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 30. pantā.
3. Ja pēc tam, kad saņēmējiem ir piešķirtas maksājumtiesības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013, tiek konstatēts, ka uz vienu un to pašu saņēmēju attiecas situācija, kas minēta 1. punktā, un situācija, kas minēta 2. punktā, visu maksājumtiesību vērtības korekcija, kas minēta 2. punktā, tiek veikta pirms nepamatoto maksājumtiesību ieskaitīšanas atpakaļ valsts rezervē vai reģionālajās rezervēs saskaņā ar 1. punktu.
4. Maksājumtiesību skaita un/vai vērtības korekcijas, kas paredzētas šajā pantā, nav iemesls atlikušo maksājumtiesību sistemātiskai pārrēķināšanai.
5. Dalībvalstis var nolemt neatgūt nepamatotās maksājumtiesības, ja minēto maksājumtiesību kopējā vērtība, kas elektroniskajā maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas reģistrā norādīta laikā, kad notiek verifikācijas ar mērķi veikt šajā pantā paredzētās korekcijas, ir EUR 50 vai mazāka attiecībā uz jebkuru gadu, kurā tiek īstenota pamata maksājuma shēma saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013.
Summas, kas nepamatoti izmaksātas attiecībā uz pieprasījumu gadiem pirms korekciju veikšanas, atgūst saskaņā ar šīs regulas 7. pantu. Nosakot minētās nepamatotās summas, ņem vērā šajā pantā paredzēto korekciju ietekmi uz maksājumtiesību skaitu un attiecīgā gadījumā vērtību visos attiecīgajos gados.
III SADAĻA
PĀRBAUDES
I NODAĻA
Kopīgi noteikumi
24. pants
Vispārīgie principi
1. Šajā regulā paredzētās administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas veic tā, lai nodrošinātu faktisku verifikāciju attiecībā uz:
a)
tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā, lauku attīstības atbalsta pieteikumā, maksājuma pieprasījumā vai citā deklarācijā sniegtās informācijas pareizību un pilnīgumu;
b)
visu to atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošanu, kas saistīti ar attiecīgo atbalsta shēmu un/vai atbalsta pasākumu, un noteikumiem, saskaņā ar kuriem ir piešķirts atbalsts vai atbrīvojums no pienākumiem;
c)
prasībām un standartiem, kas attiecas uz savstarpējo atbilstību.
2. Dalībvalstis nodrošina to, ka atbilstību visiem piemērojamajiem nosacījumiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos vai attiecīgos valsts tiesību aktos un dokumentos, kuros noteikta īstenošanas kārtība, vai lauku attīstības programmā, var pārbaudīt saskaņā ar verificējamu rādītāju kopumu, kas jānosaka dalībvalstīm.
3. Administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu rezultātus novērtē, lai noteiktu, vai konstatētās problēmas vispār varētu radīt risku citām līdzīgām darbībām, saņēmējiem vai citām struktūrām. Novērtējumā nosaka arī šādu situāciju cēloņus, turpmāku pārbaudi, kas varētu būt nepieciešama, un vajadzīgās koriģējošās un profilaktiskās darbības.
4. Kompetentā iestāde veic fiziskas pārbaudes uz vietas gadījumos, kad (no satelīta vai gaisa uzņemtu) ortofotoattēlu interpretācija nenodrošina rezultātus, kas ļautu izdarīt nepārprotamus, kompetento iestādi apmierinošus secinājumus par tās platības atbalsttiesīgumu vai pareizo lielumu, kurā veic administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas.
5. Šo nodaļu piemēro visām pārbaudēm, ko veic saskaņā ar šo regulu, un tās piemērošana neskar īpašos noteikumus, kas paredzēti IV un V sadaļā. Tomēr uz V sadaļu 3. punkts neattiecas.
25. pants
Uz vietas veicamo pārbaužu izziņošana
Pārbaudes uz vietas var izziņot iepriekš, ja tas neapdraud to mērķi vai rezultativitāti. Izziņošanas termiņš ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un nepārsniedz 14 dienas.
Tomēr pārbaudes uz vietas attiecībā uz ganāmpulka atbalsta pieteikumiem vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumiem izziņo ne agrāk kā 48 stundas iepriekš, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. Turklāt, ja tiesību normās, kas piemērojamas tiesību aktiem un standartiem, kuri attiecas uz savstarpējo atbilstību, ir paredzēts, ka pārbaudei uz vietas jābūt neizziņotai, minētos noteikumus piemēro arī savstarpējās atbilstības pārbaudēm uz vietas.
26. pants
Uz vietas veicamo pārbaužu laika grafiks
1. Vajadzības gadījumā šajā regulā paredzētās pārbaudes uz vietas veic vienlaikus ar visām citām pārbaudēm, kas paredzētas Savienības tiesību aktos.
2. Attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā, pārbaudes uz vietas veic visa gada garumā, pamatojoties uz to risku analīzi, kurus rada dažādas saistības katra pasākuma satvarā.
3. Pārbaudēs uz vietas verificē visu to atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošanu, kas noteikti tajās atbalsta shēmās vai atbalsta pasākumos, attiecībā uz kuriem saņēmējs ir iekļauts izlasē saskaņā ar 34. pantu.
Uz vietas veiktās pārbaudes ilgums nepārsniedz nepieciešamo minimumu.
4. Ja konkrētus atbilstības kritērijus, saistības un citus pienākumus var pārbaudīt tikai īpašā laikposmā, pārbaudēm uz vietas var būt nepieciešami papildu apmeklējumi vēlākā datumā. Tādā gadījumā pārbaudes uz vietas koordinē tā, lai viena saņēmēja apmeklējumu skaits un ilgums nepārsniegtu nepieciešamo minimumu. Vajadzības gadījumā šādus apmeklējumu var veikt arī, izmantojot attālo izpēti saskaņā ar 40. pantu.
Ja ir vajadzīgi papildu apmeklējumi, kas saistīti ar papuvē atstātu zemi, laukmalēm, buferjoslām, atbalsttiesīgu hektāru joslām gar meža malām, starpkultūrām un/vai augsnes zaļo segumu, kas deklarēts kā ekoloģiski nozīmīga platība, minētie papildu apmeklējumi 50 % gadījumu attiecas uz vienu un to pašu saņēmēju, kurš atlasīts uz riska analīzes pamata, bet pārējos 50 % gadījumu - dažādiem papildus atlasītiem saņēmējiem. Dažādos papildu saņēmējus pēc nejaušības principa atlasa no visiem saņēmējiem, kuriem ir papuvē atstāta zeme, laukmales, buferjoslas, atbalsttiesīgu hektāru joslas gar meža malām, starpkultūras un/vai augsnes zaļais segums, kas deklarēts kā ekoloģiski nozīmīga platība, un šādos apmeklējumos var aprobežoties tikai ar platībām, kas deklarētas kā papuvē atstāta zeme, laukmales, buferjoslas, atbalsttiesīgu hektāru joslas gar meža malām, starpkultūras un/vai augsnes zaļais segums.
Gadījumos, kad ir vajadzīgi papildu apmeklējumi, katram papildu apmeklējumam piemēro 25. pantu.
27. pants
Pārbaužu rezultātu savstarpēja paziņošana
Attiecīgā gadījumā tiesību pretendēt uz atbalstu administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas ņem vērā aizdomas par neatbilstību, par kurām ziņojuši citi dienesti, struktūras vai organizācijas.
Dalībvalstis nodrošina to, ka visi būtiskie konstatējumi, kas izdarīti, pārbaudot to, vai ir ievēroti atbilstības kritēriji, saistības un citi pienākumi attiecībā uz shēmām, kas nosauktas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā, un/vai atbalstu saskaņā ar lauku attīstības pasākumiem, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā, tiktu paziņoti attiecīgajai kompetentajai iestādei, kas atbild par atbilstošā maksājuma piešķiršanu. Dalībvalstis nodrošina arī to, ka publiskas vai privātas sertifikācijas iestādes, kas minētas Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 38. pantā, paziņo kompetentajai iestādei, kura ir atbildīga par maksājuma piešķiršanu par klimatam un videi labvēlīgām lauksaimniecības praksēm, par jebkuru konstatējumu, kas attiecas uz šāda maksājuma pareizu piešķiršanu saņēmējiem, kuri ir izvēlējušies pildīt savus pienākumus, izmantojot sertifikācijas shēmas kā līdzvērtīgu praksi.
Ja administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā, aptver līdzvērtīgas prakses, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punktā, šādu pārbaužu rezultātus paziņo, lai varētu veikt turpinājuma darbu attiecībā uz maksājuma piešķiršanu par klimatam un videi labvēlīgām lauksaimniecības praksēm.
II NODAĻA
Administratīvās pārbaudes integrētās sistēmas satvarā
28. pants
Administratīvās pārbaudes
1. Regulas (ES) Nr. 1306/2013 74. pantā minētās administratīvās pārbaudes, tostarp kontrolpārbaudes, dod iespēju konstatēt neatbilstības, jo īpaši konstatēt tās automātiski, izmantojot elektroniskus līdzekļus. Pārbaudes aptver visus elementus, kurus var un ir lietderīgi pārbaudīt administratīvajās pārbaudēs. Tajās pārbauda to, vai:
a)
ir izpildīti atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam noteiktie atbilstības kritēriji, saistības un citi pienākumi;
b)
nenotiek dubulta finansēšana no citām Savienības shēmām;
c)
atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums ir pilnīgs un iesniegts noteiktajā termiņā, un attiecīgā gadījumā to, vai ir iesniegti apliecinošie dokumenti un vai tie pierāda tiesības pretendēt uz atbilstu;
d)
vajadzības gadījumā to, vai ir izpildītas ilgtermiņa saistības.
2. Attiecībā uz dzīvnieku atbalsta shēmām un ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumiem dalībvalstis vajadzības gadījumā var izmantot no citiem dienestiem, struktūrām vai organizācijām saņemtos pierādījumus, lai pārliecinātos par atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošanu, ja konkrētais dienests, struktūra vai organizācija darbojas atbilstoši standartiem, kas ir pietiekami šādas atbilstības kontrolei.
29. pants
Kontrolpārbaudes
1. Vajadzības gadījumā administratīvās pārbaudes ietver kontrolpārbaudes, kurās:
a)
salīdzina deklarētās maksājumtiesības un deklarētos lauksaimniecības zemes gabalus, lai nepieļautu viena un tā paša atbalsta vairākkārtēju piešķiršanu par vienu un to pašu kalendāro gadu vai pieprasījumu gadu un lai novērstu tāda atbalsta nepamatotu uzkrāšanos, kas piešķirts saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta shēmām, kas nosauktas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā un Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (16) VI pielikumā, un platībatkarīgā atbalsta pasākumiem, kas definēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 2. panta otrās daļas 21) apakšpunktā;
b)
pārbauda maksājumtiesības, lai verificētu to esību un tiesības pretendēt uz atbalstu;
c)
salīdzina lauksaimniecības zemes gabalus, kas deklarēti vienotajā pieteikumā un/vai maksājuma pieprasījumā, un informāciju, kas iekļauta lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmā par katru atsauces zemes gabalu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 2. punktu, lai verificētu platību tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar tiešo maksājumu shēmu un/vai lauku attīstības pasākumu;
d)
salīdzina maksājumtiesības un noteikto platību, lai verificētu to, vai maksājumtiesībām faktiski atbilst vismaz līdzvērtīgs skaits atbalsttiesīgo hektāru, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 2.-6. punktā;
e)
izmanto dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas sistēmu, lai verificētu tiesības pretendēt uz atbalstu un nepieļautu viena un tā paša atbalsta nepamatotu vairākkārtēju piešķiršanu par vienu un to pašu kalendāro gadu vai pieprasījumu gadu;
f)
salīdzina saņēmēja vienotajā pieteikumā iekļauto deklarāciju par to, ka viņš ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas biedrs, informāciju, kas sniegta atbilstīgi šīs regulas 17. panta 8. punktam, un informāciju, ko nosūtījušas attiecīgās apstiprinātās starpnozaru organizācijas, lai verificētu tiesības uz atbalsta palielināšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 60. panta 2. punktā;
g)
vismaz reizi 5 gados verificē atbilstību starpnozaru organizāciju apstiprināšanas kritērijiem un dalībnieku sarakstu.
Ja integrētā sistēma paredz ģeotelpisko atbalsta pieteikumu veidlapu izmantošanu, pirmās daļas c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām kontrolpārbaudēs nosaka deklarētās digitalizētās platības telpisko sakritību ar lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmā reģistrēto platību. Turklāt veic kontrolpārbaudes, lai novērstu divkāršu pieprasījumu par vienu un to pašu platību.
2. Pēc kontrolpārbaudēs atklātām norādēm uz neatbilstību veic citas atbilstošas administratīvas procedūras un vajadzības gadījumā pārbaudi uz vietas.
3. Ja atbalsta pieteikumu un/vai maksājuma pieprasījumu par atsauces zemes gabalu divi vai vairāki saņēmēji iesniedz saskaņā ar vienu un to pašu atbalsta shēmu vai vienu un to pašu atbalsta pasākumu un ja deklarētie lauksaimniecības zemes gabali telpiski pārklājas, vai ja kopējā deklarētā platība pārsniedz maksimālo atbalsttiesīgo platību, kas noteikta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, un starpība nav lielāka par mērījumu pielaidi, kas saskaņā ar šīs regulas 38. pantu noteikta attiecībā uz minēto atsauces zemes gabalu, dalībvalsts var paredzēt attiecīgo platību proporcionālu samazināšanu, izņemot gadījumus, kad saņēmējs pierāda to, ka kāds no pārējiem attiecīgajiem saņēmējiem ir deklarējis pārāk lielu platību uz viņa rēķina.
III NODAĻA
Pārbaudes uz vietas integrētās sistēmas satvarā
1. iedaļa
Kopīgi noteikumi
30. pants
Kontroles intensitāte, ko piemēro platībatkarīgā atbalsta shēmām, izņemot maksājumu par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi
Attiecībā uz platībatkarīgā atbalsta shēmām, izņemot maksājumu par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, kuru veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 3. nodaļu (turpmāk “zaļais maksājums”), izlase pārbaudēm uz vietas, ko veic katru gadu, aptver vismaz:
a)
5 % no visiem saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu pamata maksājuma shēmā vai vienotā platībmaksājuma shēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļu. Dalībvalstis nodrošina to, ka pārbaudes izlasē ietilpst vismaz 5 % no visiem saņēmējiem, kuri deklarē galvenokārt lauksaimniecības platības, kas tiek dabiski uzturētas noganīšanai piemērotā stāvoklī saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 10. panta 1. punktu;
b)
5 % no visiem saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz pārdalošo maksājumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 2. nodaļu;
c)
5 % no visiem saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu par platībām ar dabas radītiem ierobežojumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 4. nodaļu;
d)
5 % no visiem saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 5. nodaļu;
e)
5 % no visiem saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz platībatkarīgajiem maksājumiem, ko izmaksā kā brīvprātīgu saistīto atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 1. nodaļu;
f)
5 % no visiem saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 V sadaļu;
g)
30 % platību, kas deklarētas kaņepju audzēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punktu;
h)
5 % no visiem saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz kultūratkarīgo maksājumu par kokvilnu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 2. nodaļu.
31. pants
Zaļā maksājuma kontroles intensitāte
1. Attiecībā uz zaļo maksājumu izlase pārbaudēm uz vietas, ko veic katru gadu, aptver vismaz:
a)
5 % no visiem saņēmējiem, kuriem pieprasīts ievērot klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi (turpmāk “zaļās saimniekošanas prakse”) un kuri neietilpst pārbaudes ģenerālkopās, kas minētas b) un c) apakšpunktā (turpmāk “zaļās saimniekošanas pārbaudes ģenerālkopa”); šī izlase vienlaikus aptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem, kuriem ir ilggadīgo zālāju klātas platības, kas ir ekoloģiski jutīgas un atrodas apgabalos, uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 92/43/EEK (17) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (18), un citos jutīgos apgabalos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punktā;
b)
3 % no:
i)
vai nu visiem saņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt zaļo maksājumu un ir atbrīvoti gan no kultūraugu dažādošanas, gan no ekoloģiski nozīmīgu platību pienākumiem, jo nav sasnieguši robežvērtības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā, un uz kuriem neattiecas minētās regulas 45. pantā paredzētie pienākumi,
ii)
vai arī - gados, kad dalībvalstī nepiemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 44. pantu, - no saņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt zaļo maksājumu un ir atbrīvoti gan no kultūraugu dažādošanas, gan no ekoloģiski nozīmīgu platību pienākumiem, jo nav sasnieguši robežvērtības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā, un uz kuriem neattiecas minētās regulas 45. panta 1. punktā paredzētie pienākumi;
c)
5 % no visiem saņēmējiem, kuriem pieprasīts īstenot zaļās saimniekošanas praksi un kuri izmanto valsts vai reģionālās vides sertifikācijas shēmas, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punkta b) apakšpunktā;
d)
5 % no visiem saņēmējiem, kuri piedalās reģionālajā īstenošanā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. punktu;
e)
5 % no kolektīvās īstenošanas gadījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 6. punktu;
f)
100 % no blakus esošo ekoloģiski nozīmīgo platību vienlaidu struktūrām, uz kurām norādīts Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 46. panta 3. punktā;
g)
100 % no visiem saņēmējiem, kuriem ir pienākums zemi atkal pārveidot par ilggadīgajiem zālājiem saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 42. pantu;
h)
20 % no visiem saņēmējiem, kuriem ir pienākums zemi atkal pārveidot par ilggadīgajiem zālājiem saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 44. panta 2. un 3. punktu.
2. Saņēmēji, kuri ievēro zaļās saimniekošanas praksi, īstenojot līdzvērtīgu praksi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punkta a) apakšpunktu, vai kuri piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā saskaņā ar minētās regulas 61. pantu, vai kuri attiecībā uz visu saimniecību ievēro prasības, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 (19) 29. panta 1. punktā attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību, pārbaudes izlasē netiek ietverti un netiek uzskaitīti attiecībā pret šajā pantā paredzēto kontroles intensitāti.
3. Ja ekoloģiski nozīmīgās platības nav identificētas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā, kontroles intensitāti, kas noteikta 1. punkta a) un c)-e) apakšpunktā, papildina ar 5 % no visiem attiecīgās pārbaudes izlases saņēmējiem, kuriem prasīts uzturēt ekoloģiski nozīmīgās platības lauksaimniecības platībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. un 46. pantu.
Tomēr pirmo daļu nepiemēro, ja administrācijas un kontroles sistēma nodrošina to, ka visas deklarētās ekoloģiski nozīmīgās platības pirms maksājuma veikšanas ir identificētas un attiecīgā gadījumā reģistrētas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
32. pants
Lauku attīstības pasākumu kontroles intensitāte
1. Izlase pārbaudēm uz vietas, ko veic katru gadu, aptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem, kuri iesniedz pieteikumu lauku attīstības pasākumiem. Attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā, kontroles intensitāte 5 % apmērā ir jāsasniedz katra pasākuma līmenī.
Minētajā pārbaudes izlasē ietver arī vismaz 5 % saņēmēju, kas saņem atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantu, arī par līdzvērtīgām praksēm, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punktā.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā minēto personu grupu gadījumā 1. punktā minētās kontroles intensitātes aprēķināšanas vajadzībām katru atsevišķo šādas grupas locekli var uzskatīt par saņēmēju.
3. Attiecībā uz saņēmējiem, kuri saņem daudzgadu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 28., 29. un 34. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta iv) un v) apakšpunktu un b) punkta i), iii) un v) apakšpunktu, ja maksājumu ilgums pārsniedz piecus gadus, dalībvalstis pēc piektā maksājumu gada var nolemt pārbaudīt vismaz 2,5 % minēto saņēmēju.
Atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 6. punkta trešo daļu, šā punkta pirmo daļu piemēro pēc piektā gada, kurā veikti maksājumi par attiecīgajām saistībām.
4. Saņēmējus, kas pārbaudīti saskaņā ar 3. punktu, neņem vērā 1. punkta piemērošanas vajadzībām.
33. pants
Dzīvnieku atbalsta shēmu kontroles intensitāte
1. Attiecībā uz dzīvnieku atbalsta shēmām izlase pārbaudēm uz vietas, ko veic katru gadu, katrā šādā atbalsta shēmā aptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem, kuri iesniedz pieteikumu saskaņā ar attiecīgo atbalsta shēmu.
Tomēr tad, ja elektroniskā dzīvnieku datubāze nenodrošina tādu ticamības un īstenošanas līmeni, kāds vajadzīgs attiecīgās atbalsta shēmas pareizai pārvaldībai, šo īpatsvaru attiecīgajai atbalsta shēmai palielina līdz 10 %.
Pārbaudes izlase katrā atbalsta shēmā aptver vismaz 5 % no visiem dzīvniekiem, par kuriem iesniegts atbalsta pieteikums.
2. Attiecīgā gadījumā izlase pārbaudēm uz vietas, ko veic katru gadu, aptver 10 % no citiem dienestiem, struktūrām vai organizācijām, kuras nodrošina pierādījumus, ko izmanto, lai verificētu atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošanu, kā minēts 28. panta 2. punktā.
34. pants
Pārbaudes izlases veidošana
1. Pieteikumi vai pieteikumu iesniedzēji, kas iesniegšanas laikā vai pēc administratīvās pārbaudes atzīti attiecīgi par nepieņemamiem vai tādiem, kuriem nav tiesību saņemt maksājumu, nav daļa no pārbaudes ģenerālkopas.
2. Šīs regulas 30. un 31. panta piemērošanas vajadzībām pārbaudes izlasi veido šādi:
a)
no 1 līdz 1,25 % no saņēmējiem, kuri iesniedz pieteikumu pamata maksājuma shēmā vai vienotā platībmaksājuma shēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļu, atlasa pēc nejaušības principa no visiem saņēmējiem, kuri iesniedz pieteikumu minētajās shēmās;
b)
no 1 līdz 1,25 % no zaļās saimniekošanas pārbaudes ģenerālkopas atlasa pēc nejaušības principa no visiem saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar a) apakšpunktu. Ja tas vajadzīgs attiecīgā īpatsvara sasniegšanai, papildu saņēmējus atlasa pēc nejaušības principa no zaļās saimniekošanas pārbaudes ģenerālkopas;
c)
pārējos saņēmējus pārbaudes izlasē, kas minēta 31. panta 1. punkta a) apakšpunktā, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi;
d)
visus saņēmējus, kuri atlasīti saskaņā ar šā punkta a)-c) apakšpunktu, var uzskatīt par 30. panta b)-e), g) un h) punktā minētās pārbaudes izlases daļu. Ja tas vajadzīgs minimālās kontroles intensitātes sasniegšanai, papildu saņēmējus atlasa pēc nejaušības principa no attiecīgajām pārbaudes ģenerālkopām;
e)
visus saņēmējus, kuri atlasīti saskaņā ar šā punkta a)-d) apakšpunktu, var uzskatīt par 30. panta a) punktā minētās pārbaudes izlases daļu. Ja tas vajadzīgs minimālās kontroles intensitātes sasniegšanai, papildu saņēmējus atlasa pēc nejaušības principa no visiem saņēmējiem, kuri iesniedz pieteikumu pamata maksājuma shēmā vai vienotā platībmaksājuma shēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļu;
f)
to saņēmēju minimālo skaitu, kas minēti 30. panta f) apakšpunktā, atlasa pēc nejaušības principa no visiem saņēmējiem, kuri iesniedz pieteikumu uz maksājumu mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 V sadaļu;
g)
to saņēmēju minimālo skaitu, kas minēti 31. panta 1. punkta b) apakšpunktā, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi, no visiem saņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt zaļo maksājumu un ir atbrīvoti gan no kultūraugu dažādošanas, gan no ekoloģiski nozīmīgu platību pienākumiem, jo nav sasnieguši robežvērtības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā, un uz kuriem neattiecas minētās regulas 45. panta pienākumi;
h)
no 20 līdz 25 % no to saņēmēju minimālā skaita, kas minēti 31. panta 1. punkta c), d) un h) apakšpunktā, atlasa pēc nejaušības principa no visiem saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu. Ja tas vajadzīgs attiecīgā īpatsvara sasniegšanai, papildu saņēmējus atlasa pēc nejaušības principa no visiem saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu. To saņēmēju atlikušo skaitu, kas minēti 31. panta 1. punkta c), d) un h) apakšpunktā, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi, no visiem saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu. Ja tas vajadzīgs minimālās kontroles intensitātes sasniegšanai, papildu saņēmējus atlasa, pamatojoties uz riska analīzi, no attiecīgajām pārbaudes ģenerālkopām;
i)
no 20 līdz 25 % no to kolektīvās īstenošanas gadījumu minimālā skaita, kas minēti 31. panta 1. punkta e) apakšpunktā, atlasa pēc nejaušības principa no visiem kolektīvās īstenošanas gadījumiem, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 6. punktu. Atlikušo kolektīvās īstenošanas gadījumu skaitu, kas minēti 31. panta 1. punkta e) apakšpunktā, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi.
Pārbaude uz vietas attiecībā uz papildu saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar d), e) un h) apakšpunktu, kā arī attiecībā uz saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar f) un g) apakšpunktu, var aprobežoties tikai ar atbalsta shēmu, kurai tie atlasīti, ja attiecībā uz citām atbalsta shēmām, kurās tie iesnieguši pieteikumu, minimālā kontroles intensitāte jau ir sasniegta.
Pārbaude uz vietas attiecībā uz papildu saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar 31. panta 3. punktu un saskaņā ar šā punkta pirmās daļas h) apakšpunktu, kā arī attiecībā uz saņēmējiem, kuri atlasīti saskaņā ar šā punkta pirmās daļas i) apakšpunktu, var aprobežoties tikai ar zaļās saimniekošanas praksi, kurai tie atlasīti, ja attiecībā uz citām atbalsta shēmām un zaļās saimniekošanas praksēm, kas tiem jāievēro, minimālā kontroles intensitāte jau ir sasniegta.
31. panta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina pārbaudes izlases reprezentativitāti attiecībā uz dažādām praksēm.
3. Pirmos 20-25 % no to saņēmēju minimālā skaita, kuri jāpārbauda uz vietas, 32. un 33. panta piemērošanas vajadzībām atlasa pēc nejaušības principa. Atlikušo saņēmēju skaitu, kuri jāpārbauda uz vietas, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi.
32. panta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis pēc riska analīzes var atlasīt konkrētus lauku attīstības pasākumus, kas attiecas uz saņēmējiem.
4. Ja to saņēmēju skaits, kuri jāpārbauda uz vietas, pārsniedz to saņēmēju minimālo skaitu, kas minēti 30.-33. pantā, pēc nejaušības principa atlasīto saņēmēju īpatsvars papildu izlasē nedrīkst pārsniegt 25 %.
5. Riska analīzes efektivitāti novērtē un šo novērtējumu atjaunina reizi gadā šādā veidā:
a)
nosakot katra riska faktora būtiskumu;
b)
salīdzinot deklarētās platības un noteiktās platības starpību uz riska analīzi balstītajā izlasē un pēc nejaušības principa atlasītajā izlasē, kas minētas 2. punkta pirmajā daļā, vai salīdzinot starpību starp deklarētajiem dzīvniekiem un noteiktajiem dzīvniekiem uz riska analīzi balstītajā izlasē un pēc nejaušības principa atlasītajā izlasē, kas minētas 2. punkta pirmajā daļā;
c)
ņemot vērā konkrēto situāciju un vajadzības gadījumā riska faktoru būtiskuma izmaiņas dalībvalstī;
d)
ņemot vērā tās neatbilstības raksturu, kas ir iemesls kontroles intensitātes palielināšanai saskaņā ar 35. pantu.
6. Kompetentā iestāde reģistrē iemeslus, uz kuru pamata katrs saņēmējs atlasīts pārbaudei uz vietas. Inspektors, kas veic pārbaudi uz vietas, pirms pārbaudes sākuma par to tiek pienācīgi informēts.
7. Vajadzības gadījumā pārbaudes izlasi, pamatojoties uz pieejamo informāciju, var daļēji atlasīt pirms galīgā termiņa, kas minēts 13. pantā. Minēto provizorisko izlasi papildina, kad ir pieejami visi attiecīgie atbalsta pieteikumi vai maksājuma pieprasījumi.
35. pants
Kontroles intensitātes palielināšana
Ja pārbaudēs uz vietas tiek atklāta būtiska neatbilstība saistībā ar konkrētu atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, vai reģionu, vai reģiona daļu, kompetentā iestāde attiecīgi palielina to saņēmēju procentuālo īpatsvaru, kuri nākamajā gadā jāpārbauda uz vietas.
36. pants
Kontroles intensitātes samazināšana
1. Šajā nodaļā noteikto kontroles intensitāti var samazināt tikai attiecībā uz atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, kas nosaukti šajā pantā.
2. Atkāpjoties no 30. panta a), b) un f) punkta, dalībvalstis attiecībā uz pamata maksājuma shēmu, vienotā platībmaksājuma shēmu, pārdalošo maksājumu un mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu var nolemt katru gadu katrā shēmā uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu samazināt līdz 3 %.
Pirmo daļu piemēro tikai tad, ja saskaņā ar 17. panta 2. punktu ir izveidota sistēma, ar kuru nosaka visu atbalsta pieteikumu telpisko sakritību ar lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmu, un ja tiek veiktas visu atbalsta pieteikumu kontrolpārbaudes, lai novērstu to, ka gadā, kas ir pirms minētās daļas piemērošanas gada, viena un tā pati platība pieprasījumā tiek iekļauta divas reizes.
Attiecībā uz 2015. un 2016. pieprasījumu gadu kļūdu īpatsvars, kas konstatēts pēc nejaušības principa atlasītajā un uz vietas pārbaudītajā izlasē, iepriekšējos divos finanšu gados nedrīkst pārsniegt 2 %. Minēto kļūdu īpatsvaru dalībvalsts apstiprina saskaņā ar Savienības līmenī izstrādātu metodiku.
3. Atkāpjoties no 30. panta a), b) un f) punkta, dalībvalstis attiecībā uz pamata maksājuma shēmu, vienotā platībmaksājuma shēmu, pārdalošo maksājumu un mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu var nolemt samazināt pārbaudes izlasi līdz izlasei, kas atlasīta saskaņā ar 34. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, ja tiek veiktas pārbaudes, kurās izmanto ortofotoattēlus, ko lieto, lai atjauninātu lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā.
Pirmo daļu piemēro tikai tad, ja dalībvalstis sistemātiski atjaunina lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmu un ilgākais trīs gadu laikā pārbauda visus saņēmējus visā teritorijā, uz kuru tā attiecas, gada laikā aptverot vismaz 25 % atbalsttiesīgo hektāru, kuri reģistrēti lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmā. Tomēr šo minimālo aptvērumu (procentos) gadā nepiemēro dalībvalstīm, kurās lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmā ir reģistrēti mazāk nekā 150 000 atbalsttiesīgu hektāru.
Pirms pirmās daļas piemērošanas dalībvalstīm iepriekšējo triju gadu laikā ir jābūt pilnībā atjauninājušām attiecīgo lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmu.
Dienā, kad ortofotoattēlus izmanto lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmas atjaunināšanai, tie nedrīkst būt vecāki par 15 mēnešiem.
Lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmas kvalitātei, kas divu gadu laikā pirms pirmās daļas piemērošanas ir novērtēta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 6. pantu, jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu atbalsta piešķiršanas nosacījumu faktisku verifikāciju.
Pirmajā daļā minēto lēmumu var pieņemt valsts vai reģionālā līmenī. Šīs daļas piemērošanas vajadzībām reģionā ietilpst visa teritorija, kuru aptver viena vai vairākas autonomas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmas.
Mutatis mutandis piemēro 2. punkta trešo daļu.
4. Atkāpjoties no 32. panta 1. punkta, dalībvalstis var nolemt samazināt katru kalendāro gadu uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu līdz 3 % saņēmēju, kuri iesniedz pieteikumu attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā.
Tomēr pirmo daļu nepiemēro saņēmējiem, kuri izmanto līdzvērtīgas prakses, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punktā.
5. Šā panta 2., 3. un 4. punktu piemēro tikai tad, ja ir izpildīti uz vietas veicamo pārbaužu minimālā daudzuma samazināšanas vispārīgie nosacījumi, kurus Komisija noteikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 62. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Ja kāds no minētajiem nosacījumiem vai nosacījumiem, kas minēti šā panta 2. vai 3. punktā, vairs nav izpildīts, dalībvalstis nekavējoties atceļ savu lēmumu samazināt uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu un no nākamā pieprasījumu gada attiecīgajām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem piemēro uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu, kas paredzēts 30. panta a), b) un f) punktā un/vai 32. pantā.
6. Atkāpjoties no 30. panta g) punkta, ja dalībvalsts ievieš kaņepju audzēšanas iepriekšējas apstiprināšanas sistēmu, uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu var samazināt līdz 20 % platību, kas deklarētas kaņepju audzēšanai, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punktā.
Tādā gadījumā dalībvalsts gadu pirms samazinātās kontroles intensitātes piemērošanas paziņo Komisijai savus sīki izstrādātos noteikumus un nosacījumus, kas saistīti ar iepriekšējās apstiprināšanas sistēmu. Visi grozījumi minētajos sīki izstrādātajos noteikumos vai nosacījumos bez liekas kavēšanās tiek paziņoti Komisijai.
2. iedaļa
Pārbaudes uz vietas attiecībā uz platībatkarīgā atbalsta shēmu atbalsta pieteikumiem un platībatkarīgā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumiem
37. pants
Uz vietas veicamo pārbaužu elementi
1. Pārbaudes uz vietas aptver visus lauksaimniecības zemes gabalus, par kuriem ir pieprasīts atbalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā nosauktajām shēmām un/vai par kuriem ir pieprasīts atbalsts saskaņā ar lauku attīstības pasākumiem, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā.
Attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 30. un 34. pantā paredzēto lauku attīstības pasākumu kontroli pārbaudes uz vietas aptver arī visu lauksaimniecībā neizmantojamo zemi, par kuru ir pieprasīts atbalsts.
Kompetentā iestāde, pamatojoties uz kontroles rezultātiem, novērtē to, vai ir nepieciešams atjaunināt atbilstošos atsauces zemes gabalus, ņemot vērā Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 3. punktu.
2. Pārbaudēs uz vietas veic platību mērīšanu un verificē to, vai ir ievēroti atbilstības kritēriji, saistības un citi pienākumi, kas saistīti ar platību, kuru saņēmējs deklarējis attiecībā uz 1. punktā minētajām atbalsta shēmām un/vai atbalsta pasākumiem.
Attiecībā uz saņēmējiem, kuri iesniedz tiešo maksājumu pieteikumu saskaņā ar shēmām, kas nosauktas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā, un kuru lauksaimniecības platības lielākoties ir platības, kas tiek dabiski uzturētas noganīšanai vai audzēšanai piemērotā stāvoklī, pārbaudē uz vietas verificē arī to, vai šajās platībās ir veikts darbību minimums, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 9. panta 1. punktā.
3. Pārbaudes uz vietas, kas saistītas ar zaļās saimniekošanas praksi, aptver visus pienākumus, kas jāpilda saņēmējam. Attiecīgā gadījumā pārbaudēs uz vietas novērtē arī to, vai ir ievērotas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā minētās robežvērtības, kas vajadzīgas atbrīvojumam no attiecīgās prakses. Šo daļu piemēro arī pārbaudēm uz vietas, ko veic attiecībā uz valsts vai reģionālām vides sertifikācijas shēmām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punkta b) apakšpunktā.
Ja pārbaude uz vietas attiecas uz reģionālo īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. punktu, tajā veic arī platības mērīšanu un verificē to pienākumu ievērošanu, ko dalībvalsts uzlikusi saņēmējiem vai saņēmēju grupām.
Ja pārbaude uz vietas attiecas uz kolektīvo īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 6. punktu, šajā pārbaudē:
a)
verificē to, vai ir ievēroti tiešā tuvuma kritēriji, kas noteikti saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 47. panta 1. punktu;
b)
mēra platību un verificē to, vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti attiecībā uz vienlaidu ekoloģiski nozīmīgām platībām;
c)
vajadzības gadījumā pārbauda to, vai ir izpildīti papildu pienākumi, ko dalībvalsts uzlikusi saņēmējiem vai saņēmēju grupām;
d)
pārbauda to, vai ir izpildīti individuālie zaļās saimniekošanas pienākumi, kas jāpilda saņēmējiem, kuri piedalās kolektīvā īstenošanā.
38. pants
Platības mērīšana
1. Kaut gan ir jāpārbauda visu lauksaimniecības zemes gabalu tiesības pretendēt uz atbalstu, lauksaimniecības zemes gabala platības faktiskā mērīšana, ko veic pārbaudē uz vietas, var aprobežoties ar nejaušu izlasi, kurā ietilpst vismaz 50 % no lauksaimniecības zemes gabaliem, par kuriem ir iesniegts atbalsta pieteikums un/vai maksājuma pieprasījums saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta shēmām un/vai lauku attīstības pasākumiem. Ja šajā izlases pārbaudē tiek konstatētas neatbilstības, izmēra visus lauksaimniecības zemes gabalus, vai arī ekstrapolē no izlases mērījumiem izdarītos secinājumus.
Pirmo daļu nepiemēro lauksaimniecības zemes gabaliem, kas jāpārbauda kā ekoloģiski nozīmīgas platības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. pantu.
2. Lauksaimniecības zemes gabalu platības mēra ar jebkādiem līdzekļiem, par kuriem ir pierādīts, ka tie nodrošina tādu mērījumu kvalitāti, kas ir vismaz līdzvērtīga Savienības līmenī izstrādāto piemērojamo tehnisko standartu prasībām.
3. Kad iespējams, kompetentā iestāde var izmantot attālo izpēti saskaņā ar 40. pantu un globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) līdzekļus.
4. Visiem platības mērījumiem, kas veikti, izmantojot GNSS un/vai ortofotoattēlus, nosaka vienotu pielaides vērtību. Tāpēc lietotie mērinstrumenti ir validēti attiecībā uz validācijas klasi, kas ir vismaz par vienu klasi zemāka nekā noteiktā vienotā pielaides vērtība. Tomēr vienotā pielaides vērtība nedrīkst pārsniegt 1,25 m.
Absolūtā izteiksmē maksimālā pielaide attiecībā uz katru lauksaimniecības zemes gabalu nedrīkst pārsniegt 1,0 ha.
Tomēr attiecībā uz pasākumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 30. un 34. pantā, ciktāl tie attiecas uz meža platībām, dalībvalstis var noteikt piemērotas pielaides, kas nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt divkāršotu pielaidi, kas noteikta šā punkta pirmajā daļā.
5. Mērījumā var ņemt vērā lauksaimniecības zemes gabala kopējo platību ar nosacījumu, ka tā ir pilnībā atbalsttiesīga. Pārējos gadījumos ņem vērā atbalsttiesīgo neto platību. Vajadzības gadījumā šim nolūkam var izmantot proporcionalitātes sistēmu, kas minēta Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 10. pantā.
6. Lai aprēķinātu dažādu kultūraugu īpatsvaru kultūraugu dažādošanas vajadzībām, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. pantā, mērījumos ņem vērā platību, kas faktiski klāta ar vienu kultūru saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 40. panta 2. punktu. Jauktu kultūru audzēšanas platībās ņem vērā kopējo platību, kurās notiek jauktu kultūru audzēšana saskaņā ar minētās regulas 40. panta 3. punkta pirmo un otro daļu vai kuru aizņem jauktas kultūras saskaņā ar minētās regulas 40. panta 3. punkta trešo daļu.
7. Ja Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 17. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošana var izraisīt to, ka blakus esošie lauksaimniecības zemes gabali, kuros ir viendabīgs zemes pārklājuma tips, tiek mākslīgi sadalīti atsevišķos lauksaimniecības zemes gabalos, mērot platību šiem blakus esošajiem lauksaimniecības zemes gabaliem ar viendabīgu zemes pārklājuma tipu, tiek iegūts viens vienots attiecīgo lauksaimniecības zemes gabalu mērījums.
8. Vajadzības gadījumā veic divus atsevišķus mērījumus - lauksaimniecības zemes gabalā attiecībā uz pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļu un telpiski atšķirīgā lauksaimniecības zemes gabalā, kas pārklājas, attiecībā uz pārējām platībatkarīgā atbalsta shēmām un/vai lauku attīstības pasākumiem.
39. pants
Atbilstības nosacījumu verifikācija
1. Lauksaimniecības zemes gabalu atbalsttiesīgumu verificē ar jebkuriem piemērotiem līdzekļiem. Minētā verifikācija vajadzības gadījumā ietver arī kultūraugu verifikāciju. Šajā sakarībā vajadzības gadījumā tiek pieprasīti papildu pierādījumi.
2. Attiecībā uz ilggadīgajiem zālājiem, ko var izmantot noganīšanai un kas veido daļu no iedibinātas vietējās prakses, ja stiebrzāles un citi lopbarības zālaugi parasti nav dominējoši ganību teritorijās, atbalsttiesīgajai platībai, kura izmērīta saskaņā ar šīs regulas 38. pantu, vajadzības gadījumā var piemērot samazinājuma koeficientu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 5. punktu. Ja platību izmanto kopīgi, kompetentās iestādes attiecina to uz individuāliem saņēmējiem proporcionāli platības izmantojumam vai izmantošanas tiesībām.
3. Ainavas iezīmes, kuras saņēmēji deklarējuši kā ekoloģiski nozīmīgas platības un kuras nav iekļautas atbalsttiesīgajā platībā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 9. un 10. pantu, verificē saskaņā ar tādiem pašiem principiem kā atbalsttiesīgo platību.
4. Attiecībā uz lauku attīstības pasākumu kontroli un gadījumos, kad dalībvalstis paredz, ka konkrētus uz vietas veicamās pārbaudes elementus var īstenot, pamatojoties uz izlasi, minētā izlase nodrošina ticamu un reprezentatīvu kontroli. Dalībvalstis nosaka izlases veidošanas kritērijus. Ja minētās izlases pārbaudē tiek konstatētas neatbilstības, izlases apjomu un aptvērumu attiecīgi paplašina.
40. pants
Pārbaudes ar attālo izpēti
Ja dalībvalsts veic pārbaudes uz vietas, izmantojot attālo izpēti, kompetentā iestāde:
a)
veic visu pārbaudāmajā atbalsta pieteikumā un/vai maksājuma pieprasījumā iekļauto lauksaimniecības zemes gabalu (no satelīta vai gaisa uzņemto) ortofotoattēlu interpretāciju, lai varētu noteikt zemes pārklājuma tipus un vajadzības gadījumā kultūraugu tipu, un izmērīt platību;
b)
veic visu to lauksaimniecības zemes gabalu fiziskas pārbaudes uz vietas, attiecībā uz kuriem fotoattēlu interpretācija nedod kompetentajai iestādei iespēju apmierinoši verificēt platību deklarācijas pareizību;
c)
veic visas pārbaudes, kas nepieciešamas, lai verificētu to, vai attiecībā uz lauksaimniecības zemes gabaliem ir ievēroti atbilstības kritēriji, saistības un citi pienākumi;
d)
veic alternatīvas darbības platības izmērīšanai saskaņā ar 38. panta 1. punktu, ja kāda zemes gabala attēli nav pieejami.
41. pants
Kontroles ziņojums
1. Par katru saskaņā ar šo iedaļu veikto pārbaudi uz vietas sagatavo kontroles ziņojumu, kas dod iespēju pārskatīt ziņas par veiktajām pārbaudēm un izdarīt secinājumus par atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošanu. Ziņojumā konkrēti norāda:
a)
pārbaudītās atbalsta shēmas vai atbalsta pasākumus, atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus;
b)
klātesošās personas;
c)
pārbaudītos lauksaimniecības zemes gabalus, izmērītos lauksaimniecības zemes gabalus, attiecīgā gadījumā arī mērījumu rezultātus par katru izmērīto lauksaimniecības zemes gabalu un izmantotās mērīšanas metodes;
d)
attiecīgā gadījumā tās lauksaimniecībā neizmantojamās zemes mērījumu rezultātus, par kuru ir pieprasīts atbalsts saskaņā ar lauku attīstības pasākumiem, un izmantotās mērīšanas metodes;
e)
to, vai atbalsta saņēmējs tika iepriekš brīdināts par pārbaudi, un ja jā, iepriekšējā paziņojuma laiku;
f)
norādes par visiem konkrētajiem kontroles pasākumiem, kas jāveic saistībā ar individuālām tiešo maksājumu atbalsta shēmām vai lauku attīstības atbalsta shēmām;
g)
norādi par visiem turpmākajiem kontroles pasākumiem, kas veikti;
h)
norādi par visām konstatētajām neatbilstībām, kas būtu savstarpēji jāpaziņo saistībā ar citām atbalsta shēmām, atbalsta pasākumiem un/vai savstarpējo atbilstību;
i)
norādi par visām konstatētajām neatbilstībām, attiecībā uz kurām nākamajos gados būtu jāveic turpinājuma darbs.
2. Saņēmējam pārbaudes laikā dod iespēju parakstīt ziņojumu, lai apliecinātu viņa klātbūtni pārbaudē, un pievienot savas piezīmes. Ja dalībvalstis izmanto kontroles ziņojumu, kas pārbaudes laikā sagatavots elektroniski, kompetentā iestāde nodrošina saņēmējam iespēju to elektroniski parakstīt, vai arī šo kontroles ziņojumu nekavējoties nosūta saņēmējam, dodot iespēju to parakstīt un pievienot piezīmes. Ja tiek konstatētas neatbilstības, saņēmējs saņem kontroles ziņojuma kopiju.
Ja pārbaude uz vietas tiek veikta, izmantojot attālo izpēti saskaņā ar 40. pantu, dalībvalstis var nolemt nedot saņēmējam iespēju parakstīt kontroles ziņojumu, ja minētajā pārbaudē ar attālo izpēti neatbilstība nav konstatēta. Ja šādās pārbaudēs ir konstatētas neatbilstības, dod iespēju parakstīt ziņojumu, pirms kompetentā iestāde, pamatojoties uz pārbaudes konstatējumiem, izdara secinājumus par atbalsta samazināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai sodiem.
3. iedaļa
Ganāmpulka atbalsta pieteikumu un ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumu pārbaudes uz vietas
42. pants
Pārbaudes uz vietas
1. Pārbaudēs uz vietas verificē visu atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošanu, un tās attiecas uz visiem dzīvniekiem, par kuriem ir iesniegti atbalsta pieteikumi vai maksājuma pieprasījumi saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmām vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumiem, kuri jāpārbauda.
Ja dalībvalsts ir noteikusi laikposmu saskaņā ar 21. panta 1. punkta d) apakšpunktu, vismaz 50 % uz vietas veicamo pārbaužu minimālā daudzuma, kas paredzēts 32. vai 33. pantā, sadala pa visu minēto laikposmu, kas paredzēts attiecīgajai dzīvnieku atbalsta shēmai vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumam.
Ja dalībvalsts izmanto iespēju, kas paredzēta 21. panta 3. punktā, pārbauda arī potenciāli atbalsttiesīgos dzīvniekus, kas definēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 2. panta 1. punkta otrās daļas 17) apakšpunktā.
Pārbaudes uz vietas jo īpaši ietver pārbaudi par to, vai saimniecībā esošo dzīvnieku skaits, par kuriem iesniegti atbalsta pieteikumi un/vai maksājuma pieprasījumi, un attiecīgā gadījumā potenciāli atbalsttiesīgo dzīvnieku skaits atbilst reģistros ierakstītajam dzīvnieku skaitam un dzīvnieku skaitam, kas paziņots elektroniskajai dzīvnieku datubāzei.
2. Pārbaudes uz vietas ietver arī pārbaudes:
a)
par reģistra ierakstu un elektroniskajai dzīvnieku datubāzei nosūtīto paziņojumu pareizību un saskanību, ko nosaka, pamatojoties uz tādu apliecinošo dokumentu izlasi kā pirkšanas un pārdošanas rēķini, kaušanas apliecības, veterinārie sertifikāti un attiecīgā gadījumā dzīvnieku pases vai pārvietošanas dokumenti attiecībā uz dzīvniekiem, par kuriem atbalsta pieteikumi vai maksājuma pieprasījumi ir iesniegti sešu mēnešu laikā pirms pārbaudes uz vietas; tomēr, ja tiek atklātas novirzes, pārbaude aptver laikposmu, kas sākas 12 mēnešus pirms pārbaudes uz vietas;
b)
par to, vai liellopi un aitas/kazas ir identificēti ar krotālijām vai citiem identifikācijas līdzekļiem, vai attiecīgā gadījumā tiem ir dzīvnieku pases vai pārvietošanas dokumenti, vai tie ir ierakstīti reģistrā un pienācīgi paziņoti elektroniskajai dzīvnieku datubāzei.
Pārbaudes, kas minētas pirmās daļas b) apakšpunktā, var veikt uz nejaušas izlases pamata. Ja šajā izlases pārbaudē tiek konstatētas neatbilstības, pārbauda visus dzīvniekus vai ekstrapolē no izlases izdarītos secinājumus.
43. pants
Kontroles ziņojums attiecībā uz dzīvnieku atbalsta shēmām un ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumiem
1. Par katru saskaņā ar šo iedaļu veikto pārbaudi uz vietas sagatavo kontroles ziņojumu, kas dod iespēju pārskatīt ziņas par veiktajām pārbaudēm. Ziņojumā konkrēti norāda:
a)
pārbaudītās dzīvnieku atbalsta shēmas un/vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumus, un ganāmpulka atbalsta pieteikumus un/vai maksājuma pieprasījumus;
b)
klātesošās personas;
c)
konstatēto dzīvnieku skaitu un veidu un attiecīgā gadījumā krotāliju numurus, ierakstus reģistrā un elektroniskajās dzīvnieku datubāzēs, un visus pārbaudītos apliecinošos dokumentus, pārbaužu rezultātus un attiecīgā gadījumā īpašus novērojumus par atsevišķiem dzīvniekiem un/vai to identifikāciju kodu;
d)
to, vai saņēmējs ir iepriekš brīdināts par apmeklējumu, un ja jā, iepriekšējā paziņojuma laiku. Tad, ja ir pārsniegts 48 stundu termiņš, kas minēts 25. pantā, kontroles ziņojumā norāda pārsnieguma iemeslu;
e)
norādes par īpašiem kontroles pasākumiem, kas jāveic attiecībā uz dzīvnieku atbalsta shēmām un/vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumiem;
f)
norādi par visiem turpmākajiem kontroles pasākumiem, kas jāveic.
2. Saņēmējam pārbaudes laikā dod iespēju parakstīt ziņojumu, lai apliecinātu viņa klātbūtni pārbaudē, un pievienot savas piezīmes. Ja dalībvalstis izmanto kontroles ziņojumu, kas pārbaudes laikā sagatavots elektroniski, kompetentā iestāde nodrošina saņēmējam iespēju to elektroniski parakstīt, vai arī šo kontroles ziņojumu nekavējoties nosūta saņēmējam, dodot iespēju to parakstīt un pievienot piezīmes. Ja ir konstatētas neatbilstības, saņēmējs saņem kontroles ziņojuma kopiju.
3. Ja dalībvalstis veic pārbaudes uz vietas saskaņā ar šo regulu kopā ar pārbaudēm, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1082/2003, kontroles ziņojumu papildina ar ziņojumiem saskaņā ar minētās regulas 2. panta 5. punktu.
4. Ja pārbaudēs uz vietas, kas veiktas saskaņā ar šo regulu, konstatē neatbilstību Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļai vai Regulai (EK) Nr. 21/2004, iestādēm, kuras atbild par minēto regulu īstenošanu, nekavējoties nosūta šajā pantā minētā kontroles ziņojuma kopijas.
IV NODAĻA
Īpašie noteikumi
44. pants
Noteikumi par kontroles rezultātiem attiecībā uz reģionālām vai kolektīvām ekoloģiski nozīmīgajām platībām
Reģionālas vai kolektīvas īstenošanas gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. vai 6. punktu kopīgo noteikto vienlaidu ekoloģiski nozīmīgo platību lielumu attiecina uz katru dalībnieku proporcionāli viņa daļai kopīgajās ekoloģiskajās platībās, pamatojoties uz viņa deklarāciju saskaņā ar šīs regulas 18. pantu.
Lai Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 26. pantu piemērotu katram dalībniekam, kas piedalās reģionālā vai kolektīvā īstenošanā, noteiktā ekoloģiski nozīmīgā platība ir summa, ko veido noteikto kopīgo ekoloģiski nozīmīgo platību attiecinātā daļa, kas minēta šā panta pirmajā daļā, un ekoloģiski nozīmīgās platības, kas noteiktas attiecībā uz individuālo pienākumu.
45. pants
Tetrahidrokanabinola satura pārbaude kaņepju kultūrā
1. Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis izveido sistēmu, ko izmanto, lai noteiktu tetrahidrokanabinola (turpmāk “THC”) saturu kultūraugos, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā.
2. Dalībvalsts kompetentā iestāde kārto uzskaiti par konstatēto THC saturu. Šajā uzskaitē attiecībā uz katru šķirni iekļauj vismaz katra parauga THC saturu, kas izteikts procentos ar divām zīmēm aiz komata, izmantoto procedūru, veikto pārbaužu skaitu, norādi par parauga ņemšanas vietu un valsts mērogā veiktajiem pasākumiem.
3. Ja attiecīgās šķirnes visu paraugu vidējais THC saturs pārsniedz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punktā noteikto saturu, nākamajā pieprasījumu gadā attiecībā uz konkrēto šķirni dalībvalstis izmanto šīs regulas I pielikumā paredzēto B procedūru. Šo procedūru izmanto turpmāko pieprasījumu gadu laikā, ja vien visu attiecīgās šķirnes analīžu rezultāti neliecina, ka THC saturs ir zemāks par to, kāds norādīts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punktā.
Ja otro gadu pēc kārtas attiecīgās šķirnes visu paraugu vidējais THC saturs pārsniedz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 6. punktā noteikto saturu, dalībvalsts paziņo Komisijai par atļauju aizliegt šīs šķirnes tirdzniecību saskaņā ar Padomes Direktīvas 2002/53/EK (20) 18. pantu. Šādu paziņojumu nosūta vēlākais līdz attiecīgā pieprasījumu gada 15. novembrim. No nākamā pieprasījumu gada par šķirni, attiecībā uz kuru iesniegts šāds lūgums, tiešos maksājumus attiecīgajā dalībvalstī saņemt nevar.
4. Kaņepju kultūras vismaz 10 dienas pēc noziedēšanas turpina audzēt parastos augšanas apstākļos saskaņā ar vietējo praksi tā, lai varētu veikt 1., 2. un 3. punktā paredzētās pārbaudes.
Tomēr dalībvalstis var atļaut novākt kaņepes pēc ziedēšanas sākuma, taču pirms beidzas 10 dienu laikposms pēc noziedēšanas, ja inspektori norāda, kuras katra attiecīgā lauka reprezentatīvās daļas jāturpina audzēt vismaz 10 dienas pēc noziedēšanas, lai varētu veikt pārbaudi saskaņā ar I pielikumā noteikto metodi.
5. Paziņojumu, kas minēts 3. punktā, sniedz saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (21).
IV SADAĻA
AR PLATĪBU UN DZĪVNIEKIEM NESAISTĪTI LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMI
I NODAĻA
Ievada noteikums
46. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro izdevumiem, kas radušies saistībā ar pasākumiem, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 14.-20. pantā, 21. panta 1. punktā, izņemot gada piemaksu saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, 27. pantā, 28. panta 9. punktā, 35. pantā, 36. pantā un 51. panta 2. punktā, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. panta 1. punktā un Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. pantā, 36. panta a) punkta vi) apakšpunktā, b) punkta ii), vi) un vii) apakšpunktā, 36. panta b) punkta i) un iii) apakšpunktā, ciktāl tas attiecas uz izveidošanas izmaksām, 52. pantā un 63. pantā.
II NODAĻA
Pārbaudes
1. iedaļa
Vispārīgi noteikumi
47. pants
Lauku attīstības atbalsta pieteikumi, maksājuma pieprasījumi un citas deklarācijas
1. Dalībvalstis paredz atbilstošas procedūras, saskaņā ar kurām iesniedz lauku attīstības atbalsta pieteikumus, maksājuma pieprasījumus un citas deklarācijas saistībā ar lauku attīstības pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību vai dzīvniekiem.
2. Attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 16. panta 1. punktā, 19. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 27. pantā, saņēmējs iesniedz ikgadēju maksājuma pieprasījumu.
2. iedaļa
Pārbaužu noteikumi
48. pants
Administratīvās pārbaudes
1. Administratīvās pārbaudes veic par visiem lauku attīstības atbalsta pieteikumiem, maksājuma pieprasījumiem vai citām deklarācijām, kas saņēmējam vai trešai personai ir jāiesniedz, un tās aptver visus elementus, kurus var un ir lietderīgi pārbaudīt administratīvajās pārbaudēs. Saskaņā ar procedūras prasībām tiek izdarīti pieraksti par veikto kontroles darbu, verifikācijas rezultātiem un pasākumiem, kas veikti neatbilstību gadījumā.
2. Lauku attīstības atbalsta pieteikumu administratīvajās pārbaudēs pārliecinās par darbības atbilstību piemērojamajiem pienākumiem, kas noteikti Savienības vai valsts tiesību aktos vai lauku attīstības programmā, tostarp saistībā ar publisko iepirkumu, valsts atbalstu un citiem obligātajiem standartiem un prasībām. Pārbaudēs jo īpaši verificē:
a)
saņēmēja tiesības pretendēt uz atbalstu;
b)
atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošanu darbībā, par kuru pieprasīts atbalsts;
c)
atbilstību atlases kritērijiem;
d)
tiesības pretendēt uz atbalstu par darbības izmaksām, tostarp atbilstību izmaksu kategorijai vai aprēķinu metodei, kas jāizmanto, ja darbība vai tās daļa ietilpst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunkta darbības jomā;
e)
attiecībā uz izmaksām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izņemot ieguldījumus natūrā un amortizāciju, - iesniegto izmaksu pamatotību. Izmaksas novērtē, izmantojot piemērotu vērtēšanas sistēmu, piemēram, atsauces izmaksas, dažādu piedāvājumu salīdzinājumu vai vērtēšanas komiteju.
3. Maksājuma pieprasījumu administratīvajās pārbaudēs, ja tas ir attiecīgajam pieprasījumam atbilstoši, jo īpaši verificē:
a)
pabeigto darbību salīdzinājumā ar darbību, par kuru tika iesniegts atbalsta pieteikums un piešķirts atbalsts;
b)
radušās izmaksas un veiktos maksājumus.
4. Administratīvās pārbaudes ietver procedūras, kas izslēdz nelikumīgu divkāršu finansējumu no citām Savienības vai valsts shēmām un iepriekšējā plānošanas perioda. Ja saņemts finansējums no citiem avotiem, minētajās pārbaudēs pārliecinās par to, ka kopējais saņemtais atbalsts nepārsniedz maksimālās pieļaujamās summas vai atbalsta likmes.
5. Ieguldījumu darbību administratīvās pārbaudes ietver vismaz vienu atbalstītās darbības vai ieguldījumu vietas apmeklējumu, kurā verificē ieguldījuma faktisku īstenošanu.
Tomēr kompetentā iestāde var nolemt neveikt šādus apmeklējumus, piemēram, šādu pietiekami pamatotu iemeslu dēļ:
a)
darbība ir iekļauta izlasē, ko pārbaudīs uz vietas saskaņā ar 49. pantu;
b)
kompetentā iestāde uzskata, ka attiecīgā darbība ir neliels ieguldījums;
c)
kompetentā iestāde uzskata, ka atbalsta saņemšanas nosacījumu neizpildes risks ir neliels vai ka ieguldījuma neveikšanas risks ir neliels.
Otrajā daļā minēto lēmumu un tā pamatojumu dokumentē.
49. pants
Pārbaudes uz vietas
1. Dalībvalstis, pamatojoties uz piemērotu izlasi, organizē apstiprināto darbību pārbaudes uz vietas. Minētās pārbaudes pēc iespējas lielākā mērā veic pirms galīgā maksājuma par darbību.
2. Inspektori, kas veic pārbaudes uz vietas, nedrīkst būt bijuši iesaistīti tās pašas darbības administratīvajās pārbaudēs.
50. pants
Kontroles intensitāte un izlase attiecībā uz pārbaudēm uz vietas
1. Izdevumi, kurus aptver pārbaudes uz vietas, veido vismaz 5 % no 46. pantā minētajiem izdevumiem, kurus līdzfinansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un kuri maksājumu aģentūrai jāsamaksā katrā kalendārajā gadā.
Ja par darbību, kuru pārbauda uz vietas, ir saņemts avansa maksājums vai starpmaksājumi, minētos maksājumus uzskaita attiecībā pret izdevumiem, kurus aptver pārbaudes uz vietas, kā minēts pirmajā daļā.
2. Vērtējot, vai ir sasniegts 1. punktā minētais minimālais daudzums, ņem vērā tikai līdz attiecīgā kalendārā gada beigām veiktās pārbaudes.
Vērtējot, vai ir sasniegts 1. punktā minētais minimālais daudzums, neņem vērā maksājuma pieprasījumus, kas administratīvajā pārbaudē atzīti par tādiem, par kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu.
3. Vērtējot, vai ir sasniegts 1. punktā minētais minimālais daudzums, var ņemt vērā tikai pārbaudes, kas atbilst visām 49. un 51. panta prasībām.
4. Izvēloties apstiprinātās darbības, kas jāpārbauda saskaņā ar 1. punktu, jo īpaši ņem vērā:
a)
nepieciešamību pārbaudīt pietiekami daudz dažāda veida un lieluma darbības;
b)
riska faktorus, kas apzināti valsts vai Savienības pārbaudēs;
c)
veidu, kā darbība ietekmē kļūdu risku lauku attīstības programmas īstenošanā;
d)
nepieciešamību nodrošināt līdzsvaru starp pasākumiem un dažādām darbībām;
e)
nepieciešamību pēc nejaušās izvēles principa atlasīt no 30 % līdz 40 % izdevumu.
5. Ja pārbaudēs uz vietas atklāj būtisku neatbilstību saistībā ar kādu atbalsta pasākumu vai darbības veidu, kompetentā iestāde nākamajā kalendārajā gadā līdz atbilstošam līmenim palielina kontroles intensitāti attiecībā uz konkrēto pasākumu vai darbības veidu.
6. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var nolemt samazināt katru kalendāro gadu uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu, kas minēts 1. punktā, līdz 3 % no summas, ko līdzfinansē ELFLA.
Dalībvalstis var piemērot pirmo daļu tikai tad, ja ir izpildīti uz vietas veicamo pārbaužu minimālā daudzuma samazināšanas vispārīgie nosacījumi, kurus Komisija noteikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 62. panta 2. punkta b) apakšpunktu.
Ja kāds no otrajā daļā minētajiem nosacījumiem vairs nav izpildīts, dalībvalstis nekavējoties atceļ lēmumu samazināt uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu. Sākot no nākamā kalendārā gada, tās piemēro uz vietas veicamo pārbaužu minimālo daudzumu, kas minēts 1. punktā.
51. pants
Uz vietas veicamo pārbaužu saturs
1. Pārbaudēs uz vietas verificē to, vai darbība ir īstenota saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, un tā aptver visus atbilstības kritērijus, saistības un citus pienākumus, kuri saistīti ar atbalsta piešķiršanas nosacījumiem un kurus iespējams pārbaudīt apmeklējuma laikā. Tajās pārbauda to, vai par darbību ir tiesības pretendēt uz ELFLA atbalstu.
2. Pārbaudēs uz vietas verificē saņēmēja deklarēto datu pareizību, salīdzinot tos ar attiecīgajiem dokumentiem.
Tās ietver verifikāciju par to, vai saņēmēja iesniegtos maksājuma pieprasījumus pamato grāmatvedības vai citi dokumenti, un vajadzības gadījumā arī maksājuma pieprasījuma datu pareizības pārbaudi, kura pamatojas uz trešo personu rīcībā esošiem datiem vai komercdokumentiem.
3. Pārbaudēs uz vietas verificē to, vai darbības izmantojums vai plānotais izmantojums atbilst tam izmantojumam, kurš aprakstīts lauku attīstības atbalsta pieteikumā un par kuru piešķirts atbalsts.
4. Izņemot ārkārtas apstākļus, ko pienācīgi dokumentē un pamato kompetentās iestādes, pārbaudes uz vietas ietver tā objekta apmeklējumu, kurā darbība tiek īstenota, vai - ja darbība ir nemateriāla - darbības īstenotāja apmeklējumu.
52. pants
Ex post pārbaudes
1. Ieguldījumu darbību ex post pārbaudes tiek veiktas, lai verificētu to, kā tiek ievērotas saistības, kas noteiktas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 71. pantam vai sīki izklāstītas lauku attīstības programmā.
2. Katrā kalendārajā gadā ex post pārbaudes aptver vismaz 1 % no ELFLA izdevumiem par ieguldījumu darbībām, uz kurām joprojām attiecas 1. punktā minētās saistības un par kurām no ELFLA veikts galīgais maksājums. Ņem vērā tikai līdz attiecīgā kalendārā gada beigām veiktās pārbaudes.
3. To darbību izlase, kuras jāpārbauda saskaņā ar 1. punktu, pamatojas uz dažādu darbību, darbību veidu vai pasākumu riska analīzi un finansiālo ietekmi. No 20 % līdz 25 % izlases atlasa pēc nejaušības principa.
53. pants
Kontroles ziņojums
1. Par katru saskaņā ar šo iedaļu veikto pārbaudi uz vietas sagatavo kontroles ziņojumu, kas dod iespēju pārskatīt ziņas par veiktajām pārbaudēm. Ziņojumā jo īpaši norāda:
a)
pārbaudītos pasākumus un pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus;
b)
klātesošās personas;
c)
to, vai saņēmējs ir brīdināts par apmeklējumu, un ja jā, iepriekšējā paziņojuma laiku;
d)
pārbaužu rezultātus un attiecīgā gadījumā konkrētas piezīmes;
e)
visus turpmākos kontroles pasākumus, kas jāveic.
2. Šā panta 1. punktu mutatis mutandis piemēro ex post pārbaudēm, ko veic saskaņā ar šo iedaļu.
3. Saņēmējam pārbaudes laikā dod iespēju parakstīt ziņojumu, lai apliecinātu viņa klātbūtni pārbaudē, un pievienot savas piezīmes. Ja dalībvalstis izmanto kontroles ziņojumu, kas pārbaudes laikā sagatavots elektroniski, kompetentā iestāde nodrošina saņēmējam iespēju to elektroniski parakstīt, vai arī šo kontroles ziņojumu nekavējoties nosūta saņēmējam, dodot iespēju to parakstīt un pievienot piezīmes. Ja tiek konstatētas neatbilstības, saņēmējs saņem kontroles ziņojuma kopiju.
3. iedaļa
Noteikumi par konkrētu pasākumu pārbaudēm
54. pants
Zināšanu pārneses un informācijas pasākumi
Kompetentā iestāde verificē atbilstību prasībai, ka struktūrām, kas piedāvā zināšanu pārneses un informācijas pakalpojumus, jābūt piemērotām spējām, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 14. panta 3. punktā. Kompetentā iestāde verificē lauku saimniecību un mežu pieredzes apmaiņas shēmu un apmeklējumu saturu un ilgumu saskaņā ar minētās regulas 14. panta 5. punktu. Minēto verificēšanu veic administratīvajās pārbaudēs un, pamatojoties uz izlasi, pārbaudēs uz vietas.
55. pants
Konsultāciju pakalpojumi, lauku saimniecību pārvaldības un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumi
Attiecībā uz darbībām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 15. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā, kompetentā iestāde verificē atbilstību prasībai, ka iestādēm vai struktūrām, kas izvēlētas konsultāciju sniegšanai, jābūt piemērotiem resursiem un ka atlases procedūra ir notikusi publiskā iepirkuma formā, kā paredzēts minētās regulas 15. panta 3. punktā. Minēto verificēšanu veic administratīvajās pārbaudēs un, pamatojoties uz izlasi, pārbaudēs uz vietas.
56. pants
Lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmas
Attiecībā uz pasākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. pantā, kompetentā iestāde vajadzības gadījumā var izmantot no citiem dienestiem, struktūrām vai organizācijām saņemtos pierādījumus, lai verificētu pienākumu un atbilstības kritēriju ievērošanu. Tomēr kompetentajai iestādei ir jāpārliecinās par to, vai konkrētais dienests, struktūra vai organizācija savā darbībā ievēro standartu, kas ir pietiekams, lai pārbaudītu pienākumu un atbilstības kritēriju ievērošanu. Tāpēc kompetentā iestāde veic administratīvās pārbaudes un, pamatojoties uz izlasi, pārbaudes uz vietas.
57. pants
Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība
Attiecībā uz darbībām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kompetentā iestāde veic administratīvās pārbaudes un, pamatojoties uz izlasi, pārbaudes uz vietas, lai verificētu atbilstību:
a)
darījumdarbības plānam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. un 5. punktu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 (22) 8. pantu, gados jaunu lauksaimnieku gadījumā - arī prasībai, ka tiem jāatbilst aktīvā lauksaimnieka definīcijai, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. punktā;
b)
noteikumam par atvieglojumu laikposmu, ko atvēl aroda prasmju apguves nosacījuma izpildei un kas minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 (23) 2. panta 3. punktā.
58. pants
Ražotāju grupu un organizāciju izveide
Attiecībā uz pasākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā, dalībvalstis atzīst ražotāju grupu pēc tam, kad ir verificēta grupas atbilstība minētā panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem un valsts noteikumiem. Pēc atzīšanas kompetentā iestāde verificē pastāvīgu atbilstību atzīšanas kritērijiem un darījumdarbības plānam saskaņā ar minētās regulas 27. panta 2. punktu, veicot administratīvas pārbaudes un vismaz vienu reizi piecu gadu laikā pārbaudi uz vietas.
59. pants
Riska pārvaldība
Attiecībā uz īpašo atbalstu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. pantā, kompetentā iestāde veic administratīvās pārbaudes un, pamatojoties uz izlasi, pārbaudes uz vietas, lai jo īpaši verificētu:
a)
to, vai lauksaimniekiem bija tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. panta 2. punktu;
b)
pārbaudot pieteikumus kopfondu maksājumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, - to, vai saistītajiem lauksaimniekiem ir pilnībā izmaksāta kompensācija saskaņā ar minētas regulas 36. panta 3. punktu.
60. pants
LEADER
1. Dalībvalstis ievieš piemērotu sistēmu vietējo rīcības grupu pārraudzībai.
2. Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, dalībvalstis ar oficiālu aktu šīs regulas 48. pantā minēto administratīvo pārbaužu veikšanu var deleģēt vietējām rīcības grupām. Tomēr dalībvalstis saglabā atbildību par to, lai tiktu verificētas šo vietējo rīcības grupu administratīvās un kontroles spējas, kas vajadzīgas minētā darba veikšanai.
Pirmajā daļā minētās deleģēšanas gadījumā kompetentā iestāde veic vietējo rīcības grupu regulāras pārbaudes, tostarp grāmatvedības pārbaudes un atkārtotas administratīvās pārbaudes, kas pamatojas uz izlasi.
Kompetentā iestāde veic arī šīs regulas 49. pantā minētās pārbaudes uz vietas. Attiecībā uz izdevumu pārbaudes izlasi saistībā ar LEADER piemēro vismaz tādu pašu procentuālo daļu, kāda minēta šīs regulas 50. pantā.
3. Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. panta 1. punkta a), d) un e) apakšpunktu un minētās regulas 35. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, ja vietējā rīcības grupa pati ir atbalsta saņēmēja, administratīvās pārbaudes veic personas, kuras ir neatkarīgas no attiecīgās vietējās rīcības grupas.
61. pants
Procentu likmes un garantijas maksas subsīdijas
1. Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 69. panta 3. punkta a) apakšpunktu, administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas veic attiecībā uz saņēmēju un atkarībā no attiecīgās darbības īstenošanas. Riska analīzē, ko veic saskaņā ar šīs regulas 50. pantu, vismaz vienu reizi iekļauj attiecīgo darbību, pamatojoties uz subsīdijas diskontēto vērtību.
2. Kompetentā iestāde, veicot finanšu starpniekiestādēs un saņēmēja administratīvās pārbaudes un vajadzības gadījumā arī apmeklējumus uz vietas, pārliecinās par to, vai maksājumi šīm finanšu starpniekiestādēm atbilst Savienības tiesību aktiem un nolīgumam, kas noslēgts starp maksājumu aģentūru un finanšu starpniekiestādi.
3. Ja procentu likmes vai garantijas maksas subsīdijas apvieno ar finanšu instrumentiem vienā darbībā, kas paredzēta tiem pašiem galasaņēmējiem, kompetentā iestāde galasaņēmēja pārbaudes veic tikai gadījumos, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 40. panta 3. punktā.
62. pants
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu ierosmes
Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51. panta 2. punktu, mutatis mutandis piemēro šīs regulas 48.-51. un 53. pantu.
Administratīvās pārbaudes, kas minētas 48. pantā, un pārbaudes uz vietas, kas minētas 49. pantā, veic subjekts, kas ir funkcionāli neatkarīgs no subjekta, kurš atļauj tehniskās palīdzības maksājumu.
III NODAĻA
Nepamatoti maksājumi un administratīvie sodi
63. pants
Atbalsta daļēja vai pilnīga atsaukšana un administratīvie sodi
1. Maksājumus aprēķina, pamatojoties uz summām, kas 48. pantā minētajās administratīvajās pārbaudēs atzītas par attiecināmām summām.
Kompetentā iestāde pārbauda saņēmēja iesniegto maksājuma pieprasījumu un nosaka summas, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Tā nosaka:
a)
summu, kas izmaksājama saņēmējam, pamatojoties uz maksājuma pieprasījumu un lēmumu par dotāciju;
b)
summu, kas izmaksājama saņēmējam pēc tam, kad ir pārbaudītas tiesības saņemt atbalstu par maksājuma pieprasījumā minētajiem izdevumiem.
Ja summa, kas noteikta saskaņā ar otrās daļas a) apakšpunktu, pārsniedz summu, kas noteikta saskaņā ar minētās daļas b) apakšpunktu, par vairāk nekā 10 %, summai, kas noteikta saskaņā ar minēto b) apakšpunktu, piemēro administratīvo sodu. Soda summu veido starpība starp abām minētajām summām, bet tā nedrīkst pārsniegt pilno atsauktā atbalsta summu.
Tomēr tad, ja saņēmējs kompetentajai iestādei var pierādīt, ka neattiecināmās summas iekļaušana nav radusies viņa kļūdas dēļ, vai ja kompetentā iestāde kāda cita iemesla dēļ secina, ka attiecīgais saņēmējs nav vainīgs, sodus nepiemēro.
2. Administratīvo sodu, kas minēts 1. punktā, mutatis mutandis piemēro neattiecināmajiem izdevumiem, kas konstatēti 49. pantā minētajās pārbaudēs uz vietas. Tādā gadījumā pārbaudāmie izdevumi ir kumulatīvie izdevumi, kas radušies par attiecīgo darbību. Tas neskar attiecīgās darbības iepriekšējo pārbaužu uz vietas rezultātus.
V SADAĻA
KONTROLES SISTĒMA UN ADMINISTRATĪVIE SODI ATTIECĪBĀ UZ SAVSTARPĒJO ATBILSTĪBU
I NODAĻA
Kopīgi noteikumi
64. pants
Definīcijas
Tehniskajās specifikācijās, kas vajadzīgas ar savstarpējo atbilstību saistītās kontroles sistēmas un administratīvo sodu ieviešanai, piemēro šādas definīcijas:
a)
“specializētas kontroles iestādes” ir valstu kompetentās kontroles iestādes, kas, kā minēts šīs regulas 67. pantā, ir atbildīgas par Regulas (ES) Nr. 1306/2013 93. pantā minēto noteikumu ievērošanas nodrošināšanu;
b)
“tiesību akts” ir ikviena atsevišķa direktīva un regula, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumā;
c)
“konstatēšanas gads” ir kalendārais gads, kurā veikta administratīvā pārbaude vai pārbaude uz vietas;
d)
“savstarpējās atbilstības jomas” ir jebkura no trim dažādajām jomām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 93. panta 1. punktā, un pastāvīgo ganību uzturēšana, kas minēta tās pašas regulas 93. panta 3. punktā.
II NODAĻA
Kontrole
1. iedaļa
Vispārīgi noteikumi
65. pants
Savstarpējās atbilstības kontroles sistēma
1. Dalībvalstis izveido sistēmu, kas garantē savstarpējās atbilstības ievērošanas faktisku kontroli. Minētā sistēma jo īpaši nodrošina:
a)
ja kompetentā kontroles iestāde nav maksājumu aģentūra, - to, ka vajadzīgā informācija par saņēmējiem, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā, no maksājumu aģentūras tiek nosūtīta specializētajām kontroles iestādēm, un/vai to, ka tas attiecīgā gadījumā notiek ar koordinējošās iestādes starpniecību;
b)
metodes, kas izmantojamas pārbaudes izlases veidošanā;
c)
norādes par veicamo pārbaužu veidu un apjomu;
d)
kontroles ziņojumus, kuros jo īpaši norādīta konstatētā neatbilstība un tās nopietnības, apjoma, ilguma un atkārtošanās novērtējums;
e)
ja kompetentā kontroles iestāde nav maksājumu aģentūra, - to, ka kontroles ziņojumi no specializētajām kontroles iestādēm tiek nosūtīti vai nu maksājumu aģentūrai vai koordinējošajai struktūrai, vai arī abām minētajām iestādēm;
f)
to, ka maksājumu aģentūra piemēro atbalsta samazināšanas un nepiešķiršanas sistēmu.
2. Dalībvalstis var paredzēt procedūru, saskaņā ar kuru saņēmējs maksājumu aģentūrai norāda elementus, kas vajadzīgi, lai noteiktu viņam piemērojamās prasības un standartus.
66. pants
Atbalsta maksājums saistībā ar savstarpējās atbilstības pārbaudēm
Attiecībā uz savstarpējās atbilstības pārbaudēm, ja šādas pārbaudes nav iespējams pabeigt līdz tam, kad attiecīgais saņēmējs saņem maksājumus un gada piemaksas, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā, summu, kas saņēmējam jāmaksā kā administratīvais sods, atgūst saskaņā ar šīs regulas 7. pantu vai ar ieskaitu.
67. pants
Kompetentās kontroles iestādes atbildība
1. Kompetento kontroles iestāžu atbildība ir šāda:
a)
specializētās kontroles iestādes ir atbildīgas par to, lai tiktu veikta attiecīgo prasību un standartu ievērošanas kontrole un pārbaudes;
b)
maksājumu aģentūras ir atbildīgas par administratīvo sodu noteikšanu individuālos gadījumos saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 IV sadaļas II nodaļu un šīs sadaļas III nodaļu.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var nolemt, ka kontroli un pārbaudes attiecībā uz visām vai dažām prasībām, standartiem, tiesību aktiem vai savstarpējās atbilstības jomām veic maksājumu aģentūra, ja dalībvalsts nodrošina to, ka kontroles un pārbaužu rezultativitāte ir vismaz līdzvērtīga specializētās kontroles iestādes veiktas kontroles un pārbaužu rezultativitātei.
2. iedaļa
Pārbaudes uz vietas
68. pants
Minimālā kontroles intensitāte
1. Kompetentā kontroles iestāde veic pārbaudes uz vietas attiecībā uz prasībām un standartiem, par kuru ievērošanu tā ir atbildīga, attiecībā uz vismaz 1 % no to saņēmēju kopskaita, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā un par kuriem attiecīgā kompetentā kontroles iestāde ir atbildīga.
Atkāpjoties no pirmās daļas, Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā minētās personu grupu gadījumā pirmajā daļā minētās pārbaudes izlases aprēķināšanas vajadzībām katrs atsevišķais šādu grupu dalībnieks ir uzskatāms par saņēmēju.
Minimālo kontroles intensitāti, kas minēta pirmajā daļā, var sasniegt katras kompetentās kontroles iestādes līmenī vai katra tiesību akta vai standarta līmenī, vai tiesību aktu vai standartu grupas līmenī. Tomēr tad, ja pārbaudes neveic maksājumu aģentūra, šo minimālo kontroles intensitāti var sasniegt katras maksājumu aģentūras līmenī.
Ja tiesību normās, kas piemērojamas attiecīgajiem tiesību aktiem un standartiem, jau ir noteikta minimālā kontroles intensitāte, to piemēro pirmajā daļā minētās minimālās intensitātes vietā. Alternatīvi dalībvalstis var nolemt, ka par jebkuriem neatbilstības gadījumiem, kas konstatēti pārbaudēs uz vietas, kuras veic saskaņā ar tiesību normām, kas piemērojamas tiesību aktiem un standartiem, un ārpus pirmajā daļā minētās izlases, tiek ziņots kompetentajai kontroles iestādei, kas atbild par attiecīgo tiesību aktu vai standartu, un šī iestāde veic turpinājuma darbu. Piemēro šīs nodaļas un III sadaļas I, II un III nodaļas noteikumus.
Attiecībā uz savstarpējās atbilstības pienākumiem, kas izriet no Direktīvas 96/22/EK, uzskata, ka, piemērojot uzraudzības plānos paredzēto izlases lielumu, pirmajā daļā noteiktā prasība par minimālo intensitāti ir izpildīta.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, lai sasniegtu minētajā punktā norādīto minimālo kontroles intensitāti katra tiesību akta vai standarta, vai tiesību aktu vai standartu grupas līmenī, dalībvalsts var:
a)
izmantot rezultātus, kas iegūti atlasīto saņēmēju pārbaudēs uz vietas saskaņā ar tiesību normām, kas piemērojamas minētajiem tiesību aktiem un standartiem, vai
b)
aizstāt atlasītos saņēmējus ar saņēmējiem, kuriem veikta pārbaude uz vietas saskaņā ar tiesību normām, kas piemērojamas minētajiem tiesību aktiem un standartiem, ja minētie saņēmēji ir saņēmēji, uz kuriem norādīts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā.
Šādos gadījumos pārbaudes uz vietas aptver visus attiecīgo tiesību aktu vai standartu aspektus, kas attiecas uz savstarpējo atbilstību. Turklāt dalībvalsts nodrošina to, ka šādas pārbaudes uz vietas ir vismaz tikpat rezultatīvas kā tās pārbaudes uz vietas, kuras veic kompetentās kontroles iestādes.
3. Nosakot šā panta 1. punktā minēto minimālo kontroles intensitāti, neņem vērā vajadzīgos pasākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktā.
4. Ja pārbaudēs uz vietas konstatē ievērojamu neatbilstību attiecīgajam tiesību aktam vai standartam, nākamajā kontroles periodā uz vietas veicamo pārbaužu skaitu attiecībā uz šo tiesību aktu vai standartu palielina. Attiecībā uz konkrētu tiesību aktu kompetentā kontroles iestāde var nolemt, ka minēto turpmāko pārbaužu uz vietas tvērums tiek ierobežots, attiecinot tās tikai uz visbiežāk pārkāptajām prasībām.
5. Ja dalībvalsts nolemj izmantot iespēju, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktā, darbības, kas vajadzīgas, lai verificētu to, vai saņēmēji ir izlabojuši attiecīgo neatbilstības situāciju, piemēro minēto saņēmēju izlasei 20 % apmērā.
69. pants
Pārbaudes izlases veidošana
1. To lauku saimniecību izlasi, kuras jāpārbauda saskaņā ar 68. pantu, attiecīgā gadījumā atlasa, pamatojoties uz riska analīzi saskaņā ar piemērojamajām tiesību normām vai uz riska analīzi, kas piemērota prasībām vai standartiem. Minēto riska analīzi var veikt atsevišķas saimniecības līmenī vai saimniecību vai ģeogrāfisko zonu kategoriju līmenī.
Riska analīzē var ņemt vērā vienu no minētajiem aspektiem vai abus minētos aspektus:
a)
saņēmēja dalība saimniecību konsultatīvajā sistēmā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 12. pantu;
b)
saņēmēja dalība sertifikācijas sistēmā, ja attiecīgā shēma attiecas uz konkrētajām prasībām un standartiem.
Pamatojoties uz riska analīzi, dalībvalsts var nolemt, ka no pārbaudes izlases, kas balstās uz riska analīzi, izslēdz saņēmējus, kuri piedalās sertifikācijas sistēmā, kā norādīts otrās daļas b) apakšpunktā. Tomēr tad, ja sertifikācijas sistēma aptver tikai daļu no prasībām un standartiem, kas saņēmējam jāievēro savstarpējās atbilstības satvarā, tām prasībām vai standartiem, kurus sertifikācijas sistēma neaptver, piemēro atbilstošus riska faktorus.
Ja kontroles rezultātu analīzē konstatē, ka sertifikācijas sistēmā iekļautās prasības vai standarti, kas minēti otrās daļas b) apakšpunktā, ļoti bieži netiek ievēroti, ar attiecīgajām prasībām un standartiem saistītos riska faktorus novērtē atkārtoti.
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro pārbaudēm, kas veiktas kā turpinājuma darbs saistībā ar ikvienu neatbilstību, par kuru kompetentā kontroles iestāde ir informēta kādā citā veidā. Tomēr to piemēro pārbaudēm, kas veiktas kā turpinājuma darbs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punkta otro daļu.
3. Lai nodrošinātu reprezentativitāti, pēc nejaušības principa atlasa 20-25 % no to saņēmēju minimālā skaita, kuri jāpārbauda uz vietas, kā paredzēts 68. panta 1. punkta pirmajā daļā. Tomēr tad, ja uz vietas pārbaudāmo saņēmēju skaits pārsniedz minēto minimālo skaitu, pēc nejaušības principa atlasīto saņēmēju īpatsvars papildu izlasē nedrīkst pārsniegt 25 %.
4. Vajadzības gadījumā pārbaudes izlasi, pamatojoties uz pieejamo informāciju, var daļēji atlasīt pirms attiecīgā pieteikuma iesniegšanas termiņa beigām. Provizorisko izlasi papildina, kad ir pieejami visi attiecīgie pieteikumi.
5. Saņēmēju izlasi, kas jāpārbauda saskaņā ar 68. panta 1. punktu, var veidot no to saņēmēju izlasēm, kuras jau ir atlasītas saskaņā ar 30.-34. pantu un kurām piemēro attiecīgās prasības vai standartus. Tomēr šo iespēju nepiemēro saņēmēju kontrolei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantā minētajām vīna nozares atbalsta shēmām.
6. Atkāpjoties no 68. panta 1. punkta, saņēmēju izlases, kas jāpārbauda uz vietas, var atlasīt ar minimālo intensitāti 1 %, atsevišķi no jebkuras turpmāk minētās to saņēmēju ģenerālkopas, kuriem jāpilda savstarpējās atbilstības pienākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantu:
a)
saņēmēji, kuri saņem tiešos maksājumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013;
b)
saņēmēji, kuri saņem vīna nozares atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantu;
c)
saņēmēji, kuri saņem gada piemaksas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 28.-31. pantu, 33. pantu un 34. pantu.
7. Ja, pamatojoties uz riska analīzi, kas veikta lauku saimniecību līmenī, tiek secināts, ka atbalsta nesaņēmēji rada lielāku risku nekā saņēmēji, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā, minētos saņēmējus var aizstāt ar atbalsta nesaņēmējiem. Tomēr arī šādā gadījumā pārbaudīto lauksaimnieku kopējais skaits sasniedz šīs regulas 68. panta 1. punktā paredzēto kontroles intensitāti. Šādas aizstāšanas iemeslus pienācīgi pamato un dokumentē.
8. Procedūras, kas minētas 5. un 6. punktā, var kombinēt, ja šāda kombinēšana paaugstina kontroles sistēmas rezultativitāti.
70. pants
Prasību un standartu ievērošanas noteikšana
1. Attiecīgā gadījumā prasību un standartu ievērošanu nosaka, izmantojot līdzekļus, kas noteikti tiesību normās, kuras piemērojamas attiecīgajai prasībai vai standartam.
2. Citos gadījumos un vajadzības gadījumā noteikšanu veic, izmantojot kādu no attiecīgajiem līdzekļiem, par kuriem nolēmusi kompetentā kontroles iestāde un kuri nodrošina precizitāti, kas ir vismaz līdzvērtīga precizitātei, kāda vajadzīga oficiālai noteikšanai saskaņā ar valsts noteikumiem.
3. Vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas var veikt, izmantojot attālās izpētes metodes.
71. pants
Uz vietas veicamo pārbaužu elementi
1. Veicot 68. panta 1. punktā paredzētās izlases pārbaudes, kompetentā kontroles iestāde nodrošina to, ka tiek pārbaudīts tas, vai visi atlasītie saņēmēji ievēro prasības un standartus, par kuriem atbild kompetentā kontroles iestāde.
Neatkarīgi no pirmās daļas, ja minimālā kontroles intensitāte tiek sasniegta katra tiesību akta vai standarta, vai tiesību aktu vai standartu grupas līmenī, kā paredzēts 68. panta 1. punkta trešajā daļā, pārbauda to, vai atlasītie saņēmēji ievēro attiecīgo tiesību aktu vai standartu, vai tiesību aktu un standartu grupu.
Ja personu grupa, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā, ir iekļauta izlasē, kas paredzēta šīs regulas 68. panta 1. punktā, kompetentā kontroles iestāde nodrošina to, ka tiek pārbaudīts tas, vai visi grupas locekļi ievēro prasības un standartus, par ko tie ir atbildīgi.
Parasti katru uz vietas veicamajai pārbaudei atlasīto saņēmēju pārbauda laikā, kad ir iespējams pārbaudīt lielāko daļu prasību un standartu ievērošanas, kuru dēļ saņēmējs atlasīts. Tomēr dalībvalstis nodrošina to, ka gada laikā tiek sasniegts atbilstošs visu prasību un standartu kontroles līmenis.
2. Attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas aptver visu saimniecības lauksaimniecībā izmantojamo zemi. Tomēr faktisku lauka inspicēšanu kā daļu no pārbaudes uz vietas var veikt tikai attiecībā uz izlasi, kurā ietilpst vismaz puse no saimniecības lauksaimniecības zemes gabaliem, uz kuriem attiecas prasība vai standarts, ja šāda izlase garantē to, ka tiek panākts ticams un reprezentatīvs prasību un standartu ievērošanas kontroles līmenis.
Pirmā daļa neskar administratīvā soda aprēķināšanu un piemērošanu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 IV sadaļas II nodaļu un šīs sadaļas III nodaļu. Ja pirmajā daļā minētajā izlases pārbaudē konstatē neatbilstību, faktiski pārbaudāmo lauksaimniecības zemes gabalu izlasi palielina.
Turklāt, ja tā paredzēts tiesību normās, kas piemērojamas tiesību aktiem vai standartiem, prasību vai standartu ievērošanas faktisko pārbaudi kā daļu no pārbaudes uz vietas var veikt tikai attiecībā uz pārbaudāmo objektu reprezentatīvu izlasi. Tomēr dalībvalstis nodrošina to, ka tiek veikta visu to prasību un standartu pārbaude, kuru ievērošanu var pārbaudīt apmeklējuma laikā.
3. Parasti pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic viena apmeklējuma laikā. Tajās verificē to prasību un standartu ievērošanu, ko iespējams pārbaudīt minētā apmeklējuma laikā. Minēto pārbaužu mērķis ir konstatēt jebkuru iespējamu neatbilstību minētajām prasībām un standartiem, kā arī apzināt gadījumus, kuros jāveic turpmākas pārbaudes.
4. Pārbaudes uz vietas lauku saimniecības līmenī var aizstāt ar administratīvām pārbaudēm, ja dalībvalsts nodrošina to, ka šīs administratīvās pārbaudes ir vismaz tikpat rezultatīvas kā pārbaudes uz vietas.
5. Veicot pārbaudes uz vietas, dalībvalstis var izmantot objektīvus kontroles rādītājus, kas atbilst konkrētām prasībām un standartiem, ja tie nodrošina to, ka attiecīgo prasību un standartu kontroles rezultativitāte ir vismaz līdzvērtīga kontroles rezultativitātei, kas sasniegta pārbaudēs uz vietas, kurās šādi rādītāji nav izmantoti.
Rādītājiem ir tieša saikne ar prasībām un standartiem, uz ko tie attiecas, un tie aptver visus elementus, kas jāpārbauda minētās prasības(-u) vai standarta(-u) ievērošanas kontrolē.
6. Pārbaudes uz vietas, kas saistītas ar šīs regulas 68. panta 1. punktā minēto izlasi, veic tajā pašā kalendārajā gadā, kad iesniegti atbalsta pieteikumi un/vai maksājuma pieprasījumi, vai - attiecībā uz pieteikumiem vīna nozares atbalsta shēmām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantu - jebkurā laikā tajā laikposmā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 1. punkta otrajā daļā.
72. pants
Kontroles ziņojums
1. Par katru saskaņā ar šo sadaļu veikto pārbaudi uz vietas sagatavo kontroles ziņojumu, un to veic kompetentā kontroles iestāde vai tās uzdevumā.
Ziņojumu iedala šādās daļās:
a)
vispārīgā daļa, kurā jo īpaši ietverta šāda informācija:
i)
pārbaudei uz vietas atlasītais saņēmējs;
ii)
klātesošās personas;
iii)
tas, vai atbalsta saņēmējs tika iepriekš brīdināts par apmeklējumu, un ja jā, iepriekšējā paziņojuma laiku;
b)
daļa, kurā atsevišķi atspoguļotas pārbaudes, kas veiktas attiecībā uz katru tiesību aktu un standartu, un kurā jo īpaši ietverta šāda informācija:
i)
prasības un standarti, attiecībā uz kuriem veiktas pārbaudes uz vietas;
ii)
veikto pārbaužu veids un apmērs;
iii)
konstatējumi;
iv)
tiesību akti un standarti, attiecībā uz kuriem konstatētas neatbilstības;
c)
novērtējuma daļa, kurā izvērtēts neatbilstības nozīmīgums attiecībā uz katru tiesību aktu un/vai standartu, pamatojoties uz kritērijiem “nopietnība”, “apjoms”, “pastāvīgums” un “atkārtošanās” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 99. panta 1. punktu, un norādīti visi faktori, kuriem būtu jārada piemērojamā samazinājuma pieaugums vai sarukums.
Ziņojumā norāda gadījumus, kad noteikumi, kas attiecas uz kādu prasību vai standartu, atstāj iespēju neizsekot konstatētajai neatbilstībai vai kad atbalsts ir piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 5. un 6. punktu.
2. Šā panta 1. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgais saņēmējs bija atlasīts pārbaudei uz vietas saskaņā ar 69. pantu, pārbaudīts uz vietas saskaņā ar tiesību normām, kas piemērojamas tiesību aktiem un standartiem saskaņā ar 68. panta 2. punktu, vai turpinājuma darba satvarā saistībā ar neatbilstību, par kuru kompetentā kontroles iestāde ir informēta kādā citā veidā.
3. Saņēmēju informē par jebkuru konstatēto neatbilstību trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad veikta pārbaude uz vietas.
Ja vien saņēmējs nav veicis tūlītēju koriģējošu darbību, lai novērstu konstatēto neatbilstību, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 99. panta 2. punkta otrajā daļā, šā punkta pirmajā daļā minētajā termiņā saņēmēju informē par to, ka viņam jāveic koriģējošā darbība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 99. panta 2. punkta otro daļu.
Ja vien saņēmējs nav veicis tūlītēju koriģējošu darbību, lai novērstu konstatēto neatbilstību, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktā, vēlākais viena mēneša laikā pēc lēmuma nepiemērot administratīvo sodu, kā paredzēts minētajā pantā, attiecīgo saņēmēju informē par to, ka viņam ir jāveic koriģējoša darbība.
4. Neskarot īpašos noteikumus, kas iekļauti prasībām un standartiem piemērojamajās tiesību normās, kontroles ziņojumu pabeidz viena mēneša laikā pēc pārbaudes uz vietas. Tomēr minēto laikposmu pietiekami pamatotos apstākļos var pagarināt līdz trim mēnešiem, jo īpaši tad, ja tas vajadzīgs ķīmisku vai fizikālu analīžu veikšanai.
Ja kompetentā kontroles iestāde nav maksājumu aģentūra, kontroles ziņojumu un, ja prasīts, arī attiecīgos apliecinošos dokumentus nosūta vai dara pieejamus maksājumu aģentūrai vai koordinējošajai iestādei mēneša laikā pēc ziņojuma pabeigšanas.
Tomēr tad, ja ziņojumā nekādi konstatējumi nav iekļauti, dalībvalsts var nolemt šādu ziņojumu nenosūtīt, ar nosacījumu, ka vienu mēnesi pēc ziņojuma pabeigšanas to dara tieši pieejamu maksājumu aģentūrai vai koordinējošai iestādei.
III NODAĻA
Administratīvo sodu aprēķināšana un piemērošana
73. pants
Vispārīgie principi
1. Ja par Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā nosaukto dažādo shēmu pārvaldību, Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 28.-31. pantā, 33. pantā un 34. pantā minēto pasākumu pārvaldību un to maksājumu pārvaldību, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantā paredzētajām vīna nozares atbalsta shēmām, atbild vairākas maksājumu aģentūras, dalībvalstis nodrošina to, ka konstatētās neatbilstības un, attiecīgā gadījumā, atbilstošie administratīvie sodi tiek darīti zināmi visām maksājumu aģentūrām, kas iesaistītas minēto maksājumu veikšanā. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad atbilstības kritēriju neievērošana ir arī savstarpējās atbilstības noteikumu neievērošana, un otrādi. Dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina vienas samazinājuma likmes piemērošanu.
2. Ja ir konstatēti vairāki neatbilstības gadījumi attiecībā uz dažādiem tiesību aktiem vai standartiem vienā un tajā pašā savstarpējās atbilstības jomā, Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 39. panta 1. punktā un 40. pantā paredzētā samazinājuma aprēķināšanas vajadzībām minētos gadījumus uzskata par vienu neatbilstību.
3. Neatbilstību standartam, kas vienlaikus ir arī neatbilstība prasībai, uzskata par vienu neatbilstību. Samazinājumu aprēķināšanas vajadzībām neatbilstību uzskata par prasības jomas daļu.
4. Administratīvo sodu piemēro to maksājumu kopsummai, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā un ir piešķirti vai ir jāpiešķir minētajam saņēmējam:
a)
atbilstoši atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, ko tas iesniedzis vai iesniegs konstatēšanas gada laikā, un/vai
b)
attiecībā uz vīna nozares atbalsta shēmu pieteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantu.
Attiecībā uz pirmās daļas b) apakšpunktu pārstrukturēšanas un pārveidošanas gadījumā attiecīgo summu dala ar 3.
5. Attiecībā uz personu grupu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā, samazinājuma procentus aprēķina saskaņā ar šīs sadaļas III nodaļu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 IV sadaļas II nodaļu. Tādā gadījumā dalībvalstis proporcionalitātes nolūkā minētos samazinājuma procentus var piemērot tai subsīdijas daļai, kas piešķirta grupas loceklim, kurš pieļāvis neatbilstību.
74. pants
Administratīvo sodu aprēķināšana un piemērošana nolaidības gadījumā
1. Ja tiek konstatētas vairākas nolaidības izraisītas neatbilstības attiecībā uz dažādām savstarpējās atbilstības jomām, Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 39. panta 1. punktā paredzēto samazinājuma noteikšanas procedūru piemēro katrai neatbilstībai atsevišķi.
Aprēķinātos procentuālos samazinājumus saskaita. Tomēr maksimālais samazinājums nedrīkst pārsniegt 5 % no šīs regulas 73. panta 4. punktā minētās kopsummas.
2. Ja konstatē neatbilstības atkārtošanos kopā ar citu neatbilstību vai citas neatbilstības atkārtošanos, aprēķinātos procentuālos samazinājumus saskaita. Tomēr maksimālais samazinājums nedrīkst pārsniegt 15 % no 73. panta 4. punktā minētās kopsummas.
75. pants
Administratīvo sodu aprēķināšana un piemērošana tīšas neatbilstības gadījumā
Ja ir pieļauta tīša neatbilstība, kas ir ārkārtīgi liela, nopietna vai pastāvīga, saņēmēju papildus sodam, kas uzlikts un aprēķināts saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 40. pantu, nākamajā kalendārajā gadā izslēdz no visiem maksājumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā.
VI DAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
76. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, lauku attīstības atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 17. jūlijā