РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 984/2013 НА КОМИСИЯТА
от 14 октомври 2013 година
за установяване на Мрежов кодекс относно механизмите за разпределение на капацитет в газопреносни системи и за допълнение на Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно условията за достъп до газопреносни мрежи и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1775/2005 (1), и по-специално член 6, параграф 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 715/2009 се определят недискриминационни правила за условията на достъп до газопреносни системи с оглед да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар на газ.
(2)
Дублирането на газопреносните системи в повечето случаи не е нито икономически обосновано, нито ефективно. Следователно конкуренцията на пазарите на природен газ изисква прозрачен и недискриминационен достъп до газопреносната инфраструктура за всички ползватели на мрежата. В големи части на Съюза обаче липсата на еднакъв и прозрачен достъп до преносен капацитет (пропускателна способност) продължава да бъде основна пречка за постигането на ефективна конкуренция на пазара на едро. Освен това фактът, че в различните държави членки има различни национални правила, затруднява създаването на добре функциониращ вътрешен пазар на газ.
(3)
Неефективното използване и ограниченият достъп до газопроводите с високо налягане в Съюза водят до неоптимални пазарни условия. По-прозрачна, ефективна и недискриминационна система за разпределяне на оскъдния преносен капацитет трябва да бъде приложена към газопреносните мрежи с високо налягане в Съюза, така че трансграничната конкуренция да може да се доразвие, а пазарната интеграция - да отбележи напредък. Разработването на такива правила бе последователно подкрепяно от заинтересованите страни.
(4)
Постигането на ефективна конкуренция между доставчиците от Съюза и извън него изисква те да имат възможност за гъвкаво използване на съществуващите преносни системи, за да транспортират своя газ според ценовите сигнали. Само добре функционираща мрежа от взаимосвързани преносни мрежи, предлагаща равни условия за достъп на всички, би позволила на газа да протича свободно в целия Съюз. Това на свой ред би привлякло повече доставчици, би повишило ликвидността в центровете за търговия и би допринесло за ефективни механизми за ценообразуване и следователно за справедливи цени на газа, основани на принципа на търсенето и предлагането.
(5)
Настоящият Регламент за установяване на Мрежов кодекс относно механизмите за разпределение на капацитет в газопреносни системи има за цел да установи необходимата степен на хармонизация в цяла Европа. Ефективното прилагане на настоящия регламент освен това зависи от въвеждането на тарифни системи, които са съвместими с механизмите за разпределение на капацитет, предложени в настоящия регламент, за да се гарантира прилагането му без отрицателно въздействие върху приходите и паричните потоци на операторите на преносни системи.
(6)
Настоящият регламент се приема въз основа на Регламент (ЕО) № 715/2009, който допълва и от който е неразделна част. Позоваванията на Регламент (ЕО) № 715/2009 в други правни актове се разбират като отнасящи се и до настоящия регламент. Настоящият регламент не се прилага за газопреносните системи за природен газ в държавите членки за периода на дерогациите, предоставени съгласно член 49 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2). Настоящият регламент се прилага за неосвободен чрез дерогация капацитет в големи нови инфраструктури, които са получили освобождаване от член 32 от Директива 2009/73/ЕО или от предишния член 18 от Директива 2003/55/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3), доколкото такова освобождаване не противоречи на разпоредбите на настоящия регламент и като се взема предвид специфичното естество на газопроводите на междусистемно свързване при групиране на капацитет.
(7)
Настоящият регламент беше установен съгласно процедурата, определена в член 6 от Регламент (ЕО) № 715/2009. С него допълнително се хармонизират правилата, определени в член 16 от Регламент (ЕО) № 715/2009, и се допълват принципите на механизмите за разпределение на капацитет и на процедурите за управление на претоварването по отношение на операторите на преносни системи, както е предвидено в точка 2.1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009.
(8)
Настоящият регламент не засяга прилагането на правилата за конкуренцията на равнище на ЕС и на национално равнище, по-специално забраните за ограничителни споразумения (член 101 от Договора за функционирането на Европейския съюз) и за злоупотреба с господстващо положение (член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз). Въведените механизми за разпределение на капацитет следва да бъдат проектирани по такъв начин, че да се избегне блокирането на пазарите за доставки надолу по веригата.
(9)
Настоящият регламент не засяга задълженията за обществена услуга на даден оператор на преносна система в съответствие с член 3 от Директива 2009/73/ЕО.
(10)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 51 от Директива 2009/73/ЕО.
(11)
Националните регулаторни органи и операторите на преносни системи следва да вземат под внимание най-добрите практики и начинания за хармонизиране на процесите, свързани с прилагането на настоящия регламент. Действайки в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4), Агенцията и националните регулаторни органи следва да гарантират, че в точките на междусистемно свързване в Съюза по най-ефективен начин се прилагат механизми за разпределение на капацитета,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установява мрежов кодекс за създаване на стандартизирани механизми за разпределение на капацитет в газопреносни системи. Стандартизираният механизъм за разпределение на капацитет трябва да включва тръжна процедура за съответните точки на междусистемно свързване в рамките на Съюза и стандартни продукти за трансграничен капацитет, които да се предлагат и разпределят. Настоящият регламент определя как операторите на съседни преносни системи си сътрудничат с оглед да улеснят продажбите на капацитет по отношение на общите търговски и технически правила, свързани с механизми за разпределение на капацитет.
Член 2
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за точките на междусистемно свързване. Той може да се прилага и за входните и изходните точки от или към трети държави в зависимост от решението на съответния национален регулаторен орган. Настоящият регламент не се прилага за изходните точки към крайните потребители и разпределителните мрежи, входните точки от терминали и производствени съоръжения за втечнен природен газ (ВПГ) и входно-изходните точки към или от съоръжения за съхранение.
2. Настоящият регламент се прилага за целия технически и прекъсваем капацитет в точките на междусистемно свързване, както и за допълнителния капацитет по смисъла на точка 2.2.1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009. Настоящият регламент не се прилага за точките на междусистемно свързване между държавите членки, когато една от тези държави членки има дерогация въз основа на член 49 от Директива 2009/73/ЕО.
3. Член 8, параграфи 1-7, членове 11-18, член 19, параграф 2 и членове 21-27 не се прилагат за новия технически капацитет, разпределян чрез открити процедури за разпределение на нов технически капацитет като процедурите „открит сезон“, с изключение на капацитета, който е останал непродаден, след като първоначално е бил предложен чрез такива процедури.
4. Когато се прилагат косвени методи на разпределение, националните регулаторни органи могат да решат да не прилагат членове 8-27.
5. С цел предотвратяване на блокирането на пазара за доставки надолу по веригата, след консултации с ползвателите на мрежата компетентните национални органи могат да решат да вземат пропорционални мерки за ограничаване на предварителното наддаване за капацитет от страна на единични ползватели на мрежата в точка на междусистемно свързване в дадена държава членка.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 715/2009 и член 2 от Директива 2009/73/ЕО. В допълнение се прилагат следните определения:
1.
„търг с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена“ означава търг, в който ползвател на мрежата съобщава исканите количества за определени ценови стъпки, които се обявяват последователно;
2.
„тръжен календар“ означава таблица с информация във връзка с конкретни търгове, която се публикува от ENTSOG до януари всяка календарна година за търговете, провеждани през периода от март до февруари следващата календарна година, и съдържа всички съответни дати за търгове, включително началните дати и съответните стандартни продукти за капацитет;
3.
„кръг на наддаване“ означава период от време, през който ползвателите на мрежата могат да подадат, изменят и оттеглят офертите;
4.
„групиран капацитет“ означава стандартен продукт за капацитет, предлаган като гарантиран капацитет, който се състои от съответен входящ и изходящ капацитет от двете страни на всяка точка на междусистемно свързване;
5.
„конкуриращи се капацитети“ означава капацитети, за които наличният капацитет на един от съответните търгове не може да бъде разпределен без изцяло или частично намаляване на наличния капацитет на другите съответни търгове;
6.
„пръв недостиг на търсене“ означава събитие, при което съвкупното търсене на всички ползватели на мрежата е по-малко от предлагания капацитет в края на втория кръг на наддаване или последващ кръг на наддаване;
7.
„газоден“ означава периода от 5:00 до 5:00 UTC (координирано универсално време) на следващия ден при зимно часово време и от 4:00 до 4:00 UTC на следващия ден при лятно часово време;
8.
„косвен метод на разпределение“ означава метод на разпределение, при който - евентуално чрез търг - едновременно се разпределят преносният капацитет и съответното количество газ;
9.
„споразумение за междусистемно свързване“ означава споразумение, сключено от съседни оператори на преносни системи, чиито системи са свързани в определена точка на междусистемно свързване, с което се определя редът и условията, оперативните процедури и разпоредбите, по отношение на доставката и/или изтегляне на газ в точка на междусистемно свързване с цел улесняване на ефикасна оперативна съвместимост на взаимосвързани преносни мрежи;
10.
„точка на междусистемно свързване“ означава физическа или виртуална точка, свързваща съседни входно-изходни системи или свързваща входно-изходна система с газопровод за междусистемно свързване, доколкото тези точки подлежат на резервиране от ползвателите на мрежата;
11.
„голяма ценова стъпка“ означава постоянна или променяща се стойност, която се определя на точка на междусистемно свързване и стандартен продукт за капацитет;
12.
„свръхзаявяване“ означава правото на ползвателите на мрежата, които изпълняват минималните изисквания за подаване на заявки, да поискат прекъсваем капацитет по всяко време на деня, като подадат заявка, която увеличава общото заявено от тях количество до ниво, по-високо от договорения капацитет;
13.
„минимална цена“ означава минималната допустима цена на търга;
14.
„малка ценова стъпка“ означава постоянна или променяща се стойност, която се определя на точка на междусистемно свързване и стандартен продукт за капацитет и е по-малка от голямата ценова стъпка;
15.
„стандартен продукт за капацитет“ означава определен капацитет за транспортиране за даден период от време в определена точка на междусистемно свързване;
16.
„търг с еднаква цена“ означава търг, в който ползвателят на мрежата, в един кръг на наддаване, предлага цена и количество и всички ползватели на мрежата, които са успели да спечелят капацитет, заплащат цената на най-ниската спечелила оферта;
17.
„виртуална точка на междусистемно свързване“ означава две или повече точки на междусистемно свързване (които свързват същите две съседни входно-изходни системи), обединени заедно за целите на предоставянето на една обща услуга за капацитет;
18.
„капацитет в рамките на деня“ означава капацитет, предлаган и разпределян след приключването на търговете за капацитет за ден напред спрямо въпросния ден.
ГЛАВА II
ПРИНЦИПИ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО
Член 4
Координация на поддръжката
Когато поддръжката на тръбопровод или на част от преносната мрежа оказва въздействие върху преносния капацитет, който може да се предложи в точки на междусистемно свързване, операторът(ите) на преносни системи изцяло си сътрудничи(ат) с оператора(ите) на съседната преносна система по отношение на съответните планове за поддръжка с цел въздействието върху потенциалните газови потоци и капацитета на точка на междусистемно свързване да се сведе до минимум.
Член 5
Стандартизирана комуникация
1. Операторите на преносни системи координират прилагането на стандартни комуникационни процедури, координирани информационни системи и съвместими електронни комуникации в реално време, като например общи формати и протоколи за обмен на данни, както и одобряват принципи за начина на обработване на тези данни.
2. Стандартните комуникационни процедури включват по-специално онези, които се отнасят до достъпа на ползвателите на мрежата до тръжната система на операторите на преносни системи или до съответната платформа за резервиране и до прегледа на предоставената тръжна информация. Графикът и съдържанието на данните, които ще се обменят, съответстват на разпоредбите, установени в глава III.
3. Стандартните комуникационни процедури, приети от операторите на преносни системи, включват план за изпълнение и срок на прилагане, които се съгласуват с разработването на платформата(ите) за резервиране, определена(и) в член 27. Операторите на преносни системи осигуряват поверителността на чувствителната търговска информация.
Член 6
Изчисляване и максимизиране на капацитета
1. На ползвателите на мрежата се предоставя максималният технически капацитет, като се държи сметка за целостта на системата, безопасността и ефективната експлоатация на мрежата.
а)
С цел максимално да се увеличи предлагането на групиран капацитет чрез оптимизиране на техническия капацитет, операторите на преносни системи предприемат следните мерки за точките на междусистемно свързване, където има договорно претоварване съгласно точка 2.2.3, подточка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009: 4 февруари 2015 г. операторите на преносни системи създават и прилагат съвместен метод, определящ специфичните мерки, които трябва да бъдат предприети от съответните оператори на преносни системи, за да се постигне изискваното оптимизиране:
1)
съвместният метод включва задълбочен анализ на техническите капацитети, в т.ч. всички несъответствия в тях от двете страни на точката на междусистемно свързване, а също така конкретни действия и подробен график, необходими за максимизиране на предлагането на групиран капацитет, като се отчитат възможните последствия и се посочват регулаторните одобрения, изисквани за възстановяване на разходите и за коригиране на нормативната база. Тези конкретни действия не трябва да оказват отрицателно въздействие върху предлагането на капацитет в други съответни точки на въпросните системи и в точки към разпределителни мрежи от значение за сигурността на доставките до крайни клиенти, като например тези към съоръжения за съхранение, терминали за ВПГ и защитени клиенти, както са дефинирани в Регламент (ЕО) № 994/2010 на Европейския парламент и на Съвета (5). Този задълбочен анализ следва да вземе предвид допусканията, направени в десетгодишния план за развитие на мрежата в целия Съюз по член 8 от Регламент (ЕО) № 715/2009, националните инвестиционни планове, съответните задължения съгласно приложимото национално право, както и на всички съответни договорни задължения;
2)
съответните оператори на преносни системи прилагат динамичен подход към преизчисляването на техническия капацитет, когато е целесъобразно - в комбинация с динамичното изчисление, използвано за допълнителен капацитет въз основа на разпоредбите на точка 2.2.2, подточка 2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009, като съвместно определят подходящата периодичност на преизчисляването за точка на междусистемно свързване и като вземат предвид специфичните характеристики на всяка от тях;
3)
операторите на съседни преносни системи трябва да включват в съвместния метод други оператори на преносни системи, които са специално заинтересовани от точката на междусистемно свързване;
4)
операторите на преносни системи трябва да вземат под внимание информацията, която може да бъде предоставена от ползвателите на мрежата относно очакваните бъдещи потоци при преизчисляването на техническия капацитет;
б)
операторите на преносни системи съвместно оценяват най-малко следните параметри и при необходимост ги коригират:
1)
ангажименти по отношение на налягането;
2)
всички съответни сценарии за търсенето и предлагането, включително подробности относно референтните климатични условия и мрежовите конфигурации, свързани с екстремни сценарии;
3)
топлина на изгаряне.
2. Когато оптимизирането на техническия капацитет води до разходи за операторите на преносни системи, по-специално до разходи, които засягат нееднакво операторите на преносни системи от която и да е страна на точката на междусистемно свързване, на операторите на преносни системи се разрешава да си възстановят тези направени по ефективен начин разходи чрез нормативната уредба, установена от съответните регулаторни органи в съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 715/2009 или член 42 от Директива 2009/73/ЕО. Прилага се член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 713/2009.
3. Когато е целесъобразно, националните регулаторни органи се консултират с ползвателите на мрежата относно прилагания метод за изчисление и съвместния подход.
4. Промените в размера на групирания капацитет, предлаган в точките на междусистемно свързване, в резултат на процеса по параграф 1 се включват в доклада на Агенцията, публикуван съгласно точка 2.2.1, подточка 2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009.
Член 7
Обмен на информация между оператори на съседни преносни системи
1. Операторите на съседни преносни системи редовно обменят информация за заявките и повторните заявки, съгласуването и потвържденията в точките на междусистемно свързване.
2. Операторите на съседни преносни системи обменят информация за поддръжката на индивидуалните си преносни мрежи с цел да допринесат за процеса на вземане на решения по отношение на техническото използване на точките на междусистемно свързване. Процедурите за обмен на данни между операторите на преносни системи се включват в съответното им споразумение за междусистемно свързване.
ГЛАВА III
РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ГАРАНТИРАН КАПАЦИТЕТ
Член 8
Методика на разпределението
1. Търговете се използват за разпределение на капацитет в точките на междусистемно свързване.
2. За всички точки на междусистемно свързване се провежда един и същ вид търг. Съответните тръжни процедури започват едновременно за всички засегнати точки на междусистемно свързване. Всяка тръжна процедура, свързана с даден стандартен продукт за капацитет, разпределя капацитета независимо от всяка друга тръжна процедура с изключение на случаите, в които при съгласие от страна на пряко засегнатите оператори на преносни системи и след одобрение на съответните национални регулаторни органи се разпределя конкурентен капацитет.
3. Стандартните продукти за капацитет следват логически ред, съгласно който обхващащите годишен капацитет продукти се предлагат първи, а след тях - продуктът със следващия капацитет с най-кратък срок за ползване през същия период. Графикът на търговете, предвиден в членове 11-15, се съобразява с този принцип.
4. Правилата за стандартни продукти за капацитет, посочени в член 9, и търговете, посочени в членове 11-15, се прилагат за групирания капацитет и негрупирания капацитет в точка на междусистемно свързване.
5. За даден търг наличието на съответни стандартни продукти за капацитет се съобщава в съответствие с членове 11-15 и съгласно тръжния календар.
6. Количество, съответстващо на поне 20 % от техническия капацитет във всяка точка на междусистемно свързване, се заделя и предлага в съответствие с параграф 7, при условие че наличният капацитет към момента на влизане в сила на настоящия регламент е равен на или по-голям от дела на техническия капацитет, който да се задели. Ако наличният капацитет към момента на влизане в сила на настоящия регламент е по-малък от дела на подлежащия на заделяне технически капацитет, се заделя целият наличен капацитет. Този капацитет се предлага в съответствие с параграф 7, буква б), докато всеки друг заделен капацитет се предлага в съответствие с параграф 7, буква а).
7. Заделеният капацитет съгласно параграф 6 се предлага при спазване на следните разпоредби:
а)
количество, отговарящо на поне 10 % от техническия капацитет във всяка точка на междусистемно свързване, се предлага не по-рано от момента на ежегодния търг за годишен капацитет, предвиден в член 11 и провеждан в съответствие с тръжния календар по време на петата газогодина, предхождаща началото на съответната газогодина; и
б)
допълнително количество, отговарящо на поне 10 % от техническия капацитет във всяка точка на междусистемно свързване, се предлага за първи път не по-рано от момента на ежегодния търг за тримесечен капацитет, предвиден в член 12 и провеждан в съответствие с тръжния календар по време на газогодината, предхождаща началото на съответната газогодина.
8. При нов капацитет, количество, отговарящо на поне 10 % от техническия капацитет във всяка точка на междусистемно свързване, се заделя и предлага не по-рано от ежегодния търг за тримесечен капацитет, предвиден в член 12 и провеждан в съответствие с тръжния календар по време на газогодината, предхождаща началото на съответната газогодина.
9. Точният дял на заделения във връзка с параграфи 6 и 8 капацитет се обсъжда със заинтересованите страни, съгласува се между операторите на преносни системи и се одобрява от националните регулаторни органи във всяка точка на междусистемно свързване. Националните регулаторни органи по-специално обмислят заделянето на по-големи дялове капацитет за по-кратък срок, за да се избегне блокирането на пазарите за доставки надолу по веригата.
Член 9
Стандартни продукти за капацитет
1. Операторите на преносни системи предлагат годишни, тримесечни, месечни и дневни стандартни продукти и стандартни продукти за капацитет в рамките на деня.
2. Годишните стандартни продукти за капацитет са капацитетът, за който може да се подаде заявка за определено количество от ползвател на мрежата за всички газодни от определена газогодина (започваща на 1 октомври).
3. Тримесечните стандартни продукти за капацитет са капацитетът, за който може да се подаде заявка за определено количество от ползвател на мрежата за всички газодни от определено тримесечие (започващо съответно на 1 октомври, 1 януари, 1 април или 1 юли).
4. Месечните стандартни продукти за капацитет са капацитетът, за който може да се подаде заявка за определено количество от ползвател на мрежата за всички газодни от определен календарен месец (започващ на първия ден от всеки месец).
5. Дневните стандартни продукти за капацитет са капацитетът, за който може да се подаде заявка за определено количество от ползвател на мрежата за един газоден.
6. Стандартните продукти за капацитет в рамките на деня са капацитетът, за който може да се подаде заявка за определено количество от ползвател на мрежата от начален момент на определен газоден до края на същия газоден.
Член 10
Използвана единица за капацитет
Предлаганият капацитет се изразява в енергийни единици за единица време. Използват се следните единици: kWh/h или kWh/ден. В случай на kWh/ден се предполага фиксиран дебит за целия газоден.
Член 11
Ежегодни търгове за годишен капацитет
1. Търговете за годишен капацитет се провеждат веднъж годишно.
2. Капацитетът за всеки годишен стандартен продукт за капацитет се продава чрез ежегоден търг за годишен капацитет, като се използва алгоритъм за търг с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена в съответствие с член 17.
3. Чрез тръжната процедура се предлага капацитет за не по-дълго от следващите 15 години.
4. Ежегодните търгове за годишен капацитет започват в първия понеделник от месец март всяка година, освен ако в тръжния календар е посочено друго.
5. По време на ежегодния търг за годишен капацитет потребителите на мрежата могат да участват в един или няколко едновременни търга във връзка с всяка точка на междусистемно свързване с цел да подадат заявка за стандартни продукти за капацитет.
6. Капацитетът, предлаган по време на ежегодния търг за годишен капацитет, е равен на:
където:
А
е техническият капацитет на оператора на преносна мрежа за всеки от стандартните продукти за капацитет;
Б
за ежегодните търгове за годишен капацитет, предлагащи капацитет за следващите пет години, е размерът на техническия капацитет (A), заделен в съответствие с член 8, параграф 7, буква б); за ежегодните търгове за годишен капацитет, предлагащи капацитет след първите пет години, е размерът на техническия капацитет (A), заделен в съответствие с член 8, параграф 7;
В
е предварително продаденият технически капацитет, коригиран с капацитета, който се предлага отново в съответствие с приложимите процедури за управление на претоварването;
Г
е допълнителен капацитет за тази година, ако има такъв.
7. Предлаганият капацитет може да бъде групиран капацитет или негрупиран капацитет в съответствие с член 19. Това се отнася и за всички други търгове, посочени в членове 12-15.
8. Един месец преди началото на търга операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата относно размера на техническия капацитет, предлаган за всяка година на предстоящия ежегоден търг за годишен капацитет. Освен това операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата дали би могло да се предостави допълнителен капацитет.
9. Кръговете на наддаване на всеки търг се извършват от 08:00 UTC до 17:00 UTC (зимно часово време) или от 07:00 UTC до 16:00 UTC (лятно часово време) на всички съответни газодни. Кръговете на наддаване се откриват и закриват в рамките на всеки газоден, както е посочено в член 17, параграф 2.
10. Резултатите от търга по отношение на разпределението се публикуват възможно най-скоро и не по-късно от следващия работен ден след закриване на кръга на наддаване, едновременно за отделните ползватели на мрежата, които участват в съответния търг.
11. Обобщената информация за резултатите от търга се оповестява публично за участниците на пазара.
Член 12
Ежегодни търгове за тримесечен капацитет
1. Ежегодният търг за тримесечен капацитет се провежда веднъж годишно.
2. Капацитетът за всеки тримесечен стандартен продукт за капацитет се продава чрез ежегоден търг за тримесечен капацитет, като се използва алгоритъм за търг с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена в съответствие с член 17.
3. Всяка газогодина капацитетът за всяко тримесечие - от първото тримесечие (октомври - декември) на предстоящата газогодина до последното тримесечие (юли - септември) на предстоящата газогодина (включително) - се продава чрез ежегоден търг за тримесечен капацитет.
4. По време на ежегодния търг за тримесечен капацитет потребителите на мрежата могат да участват в един до четири едновременни търга във връзка с всяка точка на междусистемно свързване с цел да подадат заявка за тримесечни стандартни продукти за капацитет.
5. Ежегодните търгове за тримесечен капацитет започват в първия понеделник от месец юни всяка година, освен ако в тръжния календар е посочено друго.
6. Капацитетът, предлаган на ежегодния търг за тримесечен капацитет, е равен на:
където:
А
е техническият капацитет на оператора на преносна мрежа за всеки от стандартните продукти за капацитет;
В
е предварително продаденият технически капацитет, коригиран с капацитета, който се предлага отново в съответствие с приложимите процедури за управление на претоварването;
Г
е допълнителен капацитет за това тримесечие, ако има такъв.
7. Две седмици преди началото на търга операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата относно размера на капацитета, предлаган за всяко тримесечие на предстоящия ежегоден търг за тримесечен капацитет. Освен това операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата дали би могло да се предостави допълнителен капацитет.
8. Кръговете на наддаване на всеки търг се извършват от 08:00 UTC до 17:00 UTC (зимно часово време) или от 07:00 UTC до 16:00 UTC (лятно часово време) на всички съответни газодни. Кръговете на наддаване се откриват и закриват в рамките на всеки газоден, както е посочено в член 17, параграф 2.
9. Резултатите от търга по отношение на разпределението се публикуват възможно най-скоро и не по-късно от следващия работен ден след закриване на кръга на наддаване, едновременно за отделните ползватели на мрежата, които участват в съответния търг.
10. Обобщената информация за резултатите от търга се оповестява публично за участниците на пазара.
Член 13
Периодични търгове за месечен капацитет
1. Периодичният търг за месечен капацитет се провежда веднъж месечно.
2. Капацитетът за всеки месечен стандартен продукт за капацитет се продава чрез периодичен търг за месечен капацитет, като се използва алгоритъм за търг с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена в съответствие с член 17. Всеки месец месечният стандартен продукт за капацитет за следващия календарен месец се разпределя чрез търг.
3. По време на периодичния търг за месечен капацитет ползвателите на мрежата могат да кандидатстват за един месечен стандартен продукт за капацитет.
4. Периодичните търгове за месечен капацитет започват на третия понеделник на всеки месец за продажбата на месечния стандартен продукт за капацитет за следващия месец, освен ако в тръжния календар е посочено друго.
5. Капацитетът, който се предлага на периодичния търг за месечен капацитет, всеки месец е равен на:
където:
А
е техническият капацитет на оператора на преносна мрежа за всеки от стандартните продукти за капацитет;
В
е предварително продаденият технически капацитет, коригиран с капацитета, който се предлага отново в съответствие с приложимите процедури за управление на претоварването;
Г
е допълнителен капацитет за този месец, ако има такъв.
6. Една седмица преди началото на търга операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата относно размера на капацитета, предлаган на предстоящия периодичен търг за месечен капацитет. Освен това операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата дали би могло да се предостави допълнителен капацитет.
7. Кръговете на наддаване на всеки търг се извършват от 08:00 UTC до 17:00 UTC (зимно часово време) или от 07:00 UTC до 16:00 UTC (лятно часово време) на всички съответни газодни. Кръговете на наддаване се откриват и закриват в рамките на всеки газоден, както е посочено в член 17, параграф 2.
8. Резултатите от търга по отношение на разпределението се публикуват възможно най-скоро и не по-късно от следващия работен ден след закриване на кръга на наддаване, едновременно за отделните ползватели на мрежата, които участват в съответния търг.
9. Обобщената информация за резултатите от търга се оповестява публично за участниците на пазара.
Член 14
Периодични търгове за капацитет за ден напред
1. Периодичният търг за капацитет за ден напред се провежда веднъж на ден.
2. Всеки ден стандартният продукт за капацитет за следващия газоден се продава чрез периодичен търг за капацитет за ден напред.
3. Капацитетът за всеки дневен стандартен продукт за капацитет се продава чрез периодичен търг за капацитет за ден напред, като се използва алгоритъм за търг с еднаква цена в съответствие с член 18. Всеки ден дневният стандартен продукт за капацитет за следващия газоден се разпределя чрез търг.
4. По време на периодичния търг за капацитет за ден напред ползвателите на мрежата могат да кандидатстват за капацитет за един дневен стандартен продукт за капацитет.
5. Кръгът на наддаване се открива всеки ден от 15:30 UTC (зимно часово време) или от 14:30 UTC (лятно часово време).
6. Офертите за капацитет за дневен стандартен продукт за капацитет за периодичен търг за капацитет за ден напред се обработват, както следва: подаване, оттегляне или изменение от 15:30 UTC до 16:00 UTC (зимно часово време) или от 14:30 до 15:00 UTC (лятно часово време).
7. Капацитетът, който се предлага на периодичния търг за капацитет за ден напред, всеки ден е равен на:
където:
А
е техническият капацитет на оператора на преносна мрежа за всеки от стандартните продукти за капацитет;
В
е предварително продаденият технически капацитет, коригиран с капацитета, който се предлага отново в съответствие с приложимите процедури за управление на претоварването;
Г
е допълнителен капацитет за този ден, ако има такъв.
8. Към момента на откриване на кръга на наддаване операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата относно размера на капацитета, предлаган на предстоящия периодичен търг за капацитет за ден напред. Освен това операторите на преносни системи уведомяват ползвателите на мрежата дали би могло да се предостави допълнителен капацитет.
9. Резултатите от търга по отношение на разпределението се публикуват не по-късно от 30 минути след закриване на кръга на наддаване, едновременно за отделните ползватели на мрежата, които участват в съответния търг.
10. Обобщената информация за резултатите от търга се оповестява публично за участниците на пазара.
Член 15
Търгове за капацитет в рамките на деня
1. Според капацитета, който е в процес на предоставяне, търг за капацитет в рамките на деня се провежда на всеки час през газоденя, като се използва търг с еднаква цена в съответствие с член 18.
2. Първият кръг на наддаване се открива директно при следващия едночасов интервал след публикуването на резултатите от последния търг за ден напред (включително с прекъсване, ако се предлага такъв вариант) в съответствие с член 14. Първият кръг на наддаване приключва в 01:30 по Гринуич (зимно часово време) или в 00:30 по Гринуич (лятно часово време) преди газоденя. Разпределението на спечелилите търга оферти влиза в сила от 05:00 по Гринуич (зимно часово време) или 04:00 по Гринуич (лятно часово време), в съответния газоден.
3. Последният кръг на наддаване приключва в 00:30 по Гринуич (зимно часово време) или в 23:30 по Гринуич (лятно часово време) в съответния газоден.
4. Ползвателите на мрежата имат право да правят, оттеглят или изменят оферти от откриването на всеки кръг на наддаване до закриването на този кръг на наддаване.
5. На всеки час на съответния газоден, капацитет, който е разполагаем от този час + 4, се предлага на търг като капацитет в рамките на деня.
6. Всеки кръг на наддаване се открива в началото на всеки час на съответния газоден.
7. Продължителността на всеки кръг на наддаване е 30 минути, считано от момента на откриването му.
8. Всеки час капацитетът, предлаган на търга в рамките на деня, трябва да бъде равен на:
където:
А
е техническият капацитет на оператора на преносна мрежа за всеки от стандартните продукти за капацитет;
В
е предварително продаденият технически капацитет, коригиран с капацитета, който се предлага отново в съответствие с приложимите процедури за управление на претоварването;
Г
е допълнителен капацитет, ако има такъв.
9. Операторите на преносни системи публикуват наличния размер на гарантирания в рамките на деня капацитет, след приключване на последния търг за сделки за ден напред в съответствие с член 21, параграф 9.
10. Операторите на преносни системи предоставят на ползвателите на мрежата, които наддават на търговете за ден напред, избора техните валидни неспечелили оферти да бъдат включвани автоматично в следващия търг от вида „в рамките на деня“.
11. Капацитетът трябва да бъде разпределен в рамките на 30 минути от приключването на кръга на наддаване, при условие че офертите са приети и операторът на преносна система извършва процедура по разпределяне.
12. Резултатите от търга се предоставят едновременно на отделните ползватели на мрежата.
13. Обобщената информация за резултатите от търга се оповестява публично за участниците на пазара.
Член 16
Тръжни алгоритми
1. Ако по време на търг се предлагат няколко стандартни продукта за капацитет, съответният алгоритъм за разпределение се прилага поотделно за всеки стандартен продукт за капацитет, при неговото разпределяне. При прилагането на тръжния алгоритъм оферти за отделните стандартни продукти за капацитет се разглеждат независимо една от друга.
2. За ежегодни търгове за годишен капацитет, годишни търгове за тримесечен капацитет и периодични търгове за месечен капацитет се прилага алгоритъмът на търга с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена, с множество кръгове на наддаване, както е предвидено в член 17.
3. За периодични търгове за капацитет за ден напред и търгове за капацитет в рамките на деня се прилага тръжен алгоритъм с еднаква цена, с един кръг на наддаване, в съответствие с член 18.
Член 17
Алгоритъм на търга с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена
1. Търговете с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена позволяват на ползвателите на мрежата да наддават за определени количества при нарастващи цени, обявявани на последователни кръгове на наддаване, започвайки от минималната цена P0.
2. Първият кръг на наддаване, със съответна цена, равна на минималната цена P0, е с продължителност 3 часа. Последващите кръгове на наддаване са с продължителност 1 час. Между кръговете на наддаване има период от 1 час.
3. Във всяка оферта се посочва:
а)
наименованието на подаващия офертата ползвател на мрежата;
б)
съответната точка на междусистемно свързване и посоката на потока;
в)
стандартният продукт за капацитет, за който се заявява капацитет;
г)
за всяка ценова стъпка - размерът на капацитета за съответния стандартен капацитет;
д)
продуктът, за който се подава офертата.
4. Дадена оферта се счита за валидна, ако тя е подадена от ползвател на мрежата и е в съответствие с всички разпоредби на настоящия член.
5. За да участва в търг, всеки ползвател на мрежата задължително трябва да подаде оферта за определено количество на първия кръг на наддаване.
6. Операторите на преносни системи трябва да предоставят на ползвателите избор да въвеждат оферти автоматично за всяка ценова стъпка.
7. След приключването на съответния кръг на наддаване не се приемат изменения, оттегляния или варианти на валидни оферти. Всички валидни оферти стават обвързващи задължения за ползвателя на мрежата да резервира капацитет до заявеното количество за обявените цени, при условие че клиринговата цена на търга е обявената на съответния кръг на наддаване.
8. Количеството, заявено в офертата, на всеки един кръг на наддаване за един ползвател на мрежата трябва да е по-малко или равно на капацитета, предлаган на конкретния търг. Количеството, заявено в офертата, за един ползвател на мрежата при конкретна цена трябва да е по-малко или равно на количеството, заявено в офертата, подадена от този потребител на мрежата на предходния кръг на наддаване, освен когато се прилага параграф 16.
9. Оферти могат свободно да бъдат подавани, изменяни или оттегляни по време на кръга на наддаване при осигуряване на съответствие на всички оферти с параграф 8. Валидните оферти остават валидни, докато не бъдат изменени или оттеглени.
10. За всяка точка на междусистемно свързване и за всеки стандартен продукт за капацитет се дефинират голяма ценова стъпка и малка ценова стъпка и се публикуват преди съответния търг. Малката ценова стъпка трябва да бъде определена така, че увеличението с определен брой малки ценови стъпки, който е цяло число, да е равно на увеличението с голяма ценова стъпка.
11. Определянето на голямата ценова стъпка трябва да цели минимизиране, доколкото това е в рамките на разумно възможното, продължителността на тръжната процедура. Определянето на малката ценова стъпка трябва да цели минимизиране, доколкото това е в рамките на разумно възможното, на нивото на непродадения капацитет, когато търгът приключва на цена, по-висока от минималната цена.
12. Ако съвкупното търсене на всички ползватели на мрежата е по-малко или равно на капацитета, предлаган в края на първия кръг на наддаване, търгът се преустановява.
13. Ако съвкупното търсене на всички ползватели на мрежата е по-голямо от капацитета, предлаган в края на първия кръг на наддаване или на последващ кръг на наддаване, се открива допълнителен кръг на наддаване с цена, равна на цената от предходния кръг на наддаване, увеличена с голямата ценова стъпка.
14. Ако съвкупното търсене на всички ползватели на мрежата е равно на капацитета, предлаган в края на втория кръг на наддаване или на последващ кръг на наддаване, търгът се преустановява.
15. Ако възникне пръв недостиг на търсене, се извършва намаляване на цената и се открива следващ кръг на наддаване. Следващият кръг на наддаване е с цена, равна на цената, зададена за кръга на наддаване, предшестващ първия недостиг на търсене, плюс малката ценова стъпка. Тогава се откриват следващи кръгове на наддаване при нараствания с размера на малката ценова стъпка, докато съвкупното търсене на всички ползватели на мрежата стане по-малко или равно на предлагания капацитет, в който момент търгът се преустановява.
16. Заявеното в офертата количество, за един ползвател на мрежата, на първия кръг на наддаване, при който се прилагат малки ценови стъпки, трябва да е по-малко или равно на количеството по офертата, подадена от въпросния ползвател на кръга на наддаване, предшестващ първия недостиг на търсене. Заявеното в офертата количество, за един ползвател на мрежата, на всички кръгове на наддаване, при които се прилагат малки ценови стъпки, трябва да е по-голямо или равно на количеството по офертата, подадена от въпросния ползвател на кръга на наддаване, на който е възникнал първият недостиг на търсене.
17. Ако съвкупното търсене на всички ползватели на мрежата е по-голямо от капацитета, предлаган на дадения кръг на наддаване с цена, равна на довелата до първия недостиг на търсене, намалена с една малка ценова стъпка, търгът се преустановява. Клиринговата цена е цената, която е довела до първия недостиг на търсене, а спечелилите търга оферти са тези, които са подадени по време на първоначалния кръг на наддаване, в който се е появил първият недостиг на търсене.
18. След всеки кръг на наддаване информацията за търсенето на всички ползватели на мрежата в конкретен търг се публикува възможно най-скоро в обобщен вид.
19. Цената, обявена за последния кръг на наддаване, на който търгът се преустановява, се счита за клирингова цена на конкретния търг, с изключение на случаите, в които се прилага параграф 17.
20. На всички ползватели на мрежата, които са подали валидни оферти за количества на клиринговата цена, се разпределя капацитет според заявените в техните оферти количества на клиринговата цена. Спечелилите ползватели на мрежата плащат клиринговата цена на конкретния търг, която може да бъде фиксирана или меняща се цена, както е определено в член 26, параграф 2, както и всички други възможни такси, наложими към момента, в който разпределеният им капацитет е вече използваем.
21. След всеки приключен търг окончателният резултат от търга, включително информацията за съвкупния разпределен капацитет и клиринговата цена, се публикуват. Спечелилите търга ползватели на мрежата трябва да бъдат информирани за размера на капацитетите, които са им разпределени. Индивидуална информация се съобщават само на заинтересованите страни.
22. Ако даден търг с явно наддаване и периодично повишение на тръжната цена не е приключил до планирания начален момент (съгласно тръжния календар) на следващия търг за капацитет, обхващащ същия период, първият търг се преустановява и капацитет не се разпределя. Капацитетът следва да бъде предложен на следващия съответен търг.
Член 18
Алгоритъм на търга с еднаква цена
1. В търг с еднаква цена се провежда само един кръг на наддаване, в който ползвателят на мрежата предлага както цена, така и количество.
2. По време на кръга на наддаване от даден търг ползвателите на мрежата могат да подават до 10 оферти. Всяка оферта се разглежда независимо от другите оферти. След приключването на кръга на наддаване оставащите оферти не могат да бъдат изменяни или оттегляни.
3. Във всяка оферта се посочва:
а)
наименованието на подаващия офертата ползвател на мрежата;
б)
съответната точка на междусистемно свързване и посоката на потока;
в)
стандартният продукт за капацитет, за който се заявява капацитет;
г)
размерът на капацитета за съответния заявен стандартен продукт за капацитет;
д)
минималният размер на капацитета за съответния стандартен продукт за капацитет, който ползвателят на мрежата е готов да получи като разпределен съгласно съответния алгоритъм, в случай че на ползвателя на мрежата не е разпределен размерът, поискан в съответствие с буква г);
е)
офертните цени, които не трябва да бъдат по-малки от минималната цена, зададена за съответния стандартен продукт за капацитет, които ползвателят на мрежата е готов да заплати във връзка със заявения от него капацитет. Оферти с офертна цена, по-ниска от минималната цена, не се приемат.
4. Операторът на преносна система класира всички оферти, съответстващи на даден стандартен продукт за капацитет, в зависимост от тяхната офертна цена, като най-високата цена е първа.
5. Към момента на приключването на кръга на наддаване всички останали оферти се считат за обвързващи за ползвателите на мрежата, на които е разпределен поне минималният размер капацитет, заявен в съответствие с буква д) от параграф 3.
6. Според класирането на офертите в съответствие с параграф 4 и при условията на параграфи 7-10, капацитетът се разпределя на оферентите в зависимост от класирането на офертите им по цени. Всички оферти, за които е разпределен капацитет, се считат за спечелили. След разпределянето на капацитета оставащият неразпределен капацитет се намалява със същото количество.
7. В съответствие с параграф 6 и при условията на параграф 9, когато размерът на капацитета, заявен от ползвател на мрежата, надвишава оставащия неразпределен капацитет (след като капацитетът е разпределен между ползвателите на мрежата, подали оферти с по-високи цени), на този ползвател на мрежата се разпределя капацитет, равен на оставащия неразпределен капацитет.
8. В съответствие с параграф 7 и при условията на параграф 9, когато във всяка от две или повече оферти се посочва една и съща офертна цена и общият размер на оставащия капацитет, заявен в тези оферти, надвишава оставащия неразпределен капацитет, последният се разпределя пропорционално на количествата, заявени във всяка от тези оферти.
9. Когато размерът, който подлежи на разпределяне към оферент съгласно параграфи 6, 7 или 8, е по-малък от минималния размер на капацитета съгласно параграф 3, буква д), офертата не се взема под внимание и става нищожна като се извършва ново разпределяне между оставащите оферти с еднаква цена съгласно параграф 8 или (според случая) се извършва разпределяне към следващата оферта с по-ниска цена съгласно параграф 6.
10. Когато оставащото количество, подлежащо на разпределяне към оферта съгласно параграфи 6, 7, 8 и 9, е равно на нула, на оферентите с оставащите оферти повече не се разпределя капацитет. Тези оферти се считат за неспечелили.
11. Клиринговата цена се дефинира като цената на най-ниската спечелила оферта, ако търсенето надвишава предлагането при минималната цена. Във всички останали случаи, клиринговата цена е равна на минималната цена. Спечелилите ползватели на мрежата плащат клиринговата цена по конкретния търг, която може да бъде фиксирана или променлива цена, както е определено в член 26, параграф 2, както и всички други възможни такси, наложими към момента, в който разпределеният им капацитет е вече използваем.
ГЛАВА IV
ГРУПИРАНЕ НА ТРАНСГРАНИЧЕН КАПАЦИТЕТ
Член 19
Продукти за групиран капацитет
Операторите на съседни преносни системи предлагат съвместно продукти за групиран капацитет в съответствие със следните принципи:
1.
от двете страни на точката на междусистемно свързване целият гарантиран капацитет се предлага като групиран капацитет, доколкото от двете ѝ страни има на разположение гарантиран капацитет;
2.
операторите на преносни системи предлагат капацитет за съответните стандартни продукти за капацитет, чрез платформа за резервиране в съответствие с член 27 и в съответствие с приложимата процедура за разпределяне, както е определена в глава III;
3.
групираният капацитет, който трябва да бъде предлаган от съответните оператори на преносни системи в точката на междусистемно свързване, се договаря чрез единна процедура за разпределяне;
4.
ползвателите на мрежата се съобразяват с приложимите условия на договора(ите) за пренос на съответните оператори на преносни системи, считано от момента, в който капацитетът за транспортиране е договорен;
5.
когато за разглеждан период от едната страна на дадена точка на междусистемно свързване има повече гарантиран капацитет отколкото от другата страна, операторът на преносната система с най-големия наличен гарантиран капацитет може да предлага на ползвателите на мрежата допълнителен капацитет от този вид като негрупиран продукт в съответствие с тръжния календар и със следните правила:
а)
когато съществува договор за негрупиран пренос от другата страна на точката на междусистемно свързване, капацитет може да бъде предлаган като негрупиран, без да се превишава размерът и срокът на съществуващия от другата страна договор за пренос;
б)
когато такъв допълнителен капацитет не би попадал в обхвата на параграф 5, буква а), той може да бъде предлаган за максимален период от една година;
6.
всеки негрупиран капацитет, разпределен в съответствие с параграф 5, може да бъде използван и да бъде предмет на заявка като такъв. Той може да се търгува и на вторичния пазар;
7.
операторите на съседни преносни системи създават съвместна процедура за заявяване на групиран капацитет, предоставяща на ползвателите на мрежата начин да заявяват потоците на техния групиран капацитет чрез една единствена заявка;
8.
задълженията да се предлага групиран капацитет важат, доколкото са приложими, също и за вторичните пазари на капацитет. Без да се засяга параграф 1, капацитетът, първоначално разпределен като групиран капацитет, може да бъде препродаван на вторичния пазар само като групиран капацитет;
9.
когато две или повече точки на междусистемно свързване свързват едни и същи две съседни входно-изходни системи, съответните съседни оператори на преносни системи предлагат наличните в точките на междусистемно свързване капацитети в една виртуална точка на междусистемно свързване. В случай че участват повече от двама оператори на преносни системи, тъй като капацитетът в едната или двете входно-изходни системи се продава от повече от един оператори на преносни системи, виртуалната точка на междусистемно свързване трябва да включва всички тези оператори на преносни системи, доколкото това е възможно. Във всички случаи виртуална точка на междусистемно свързване се създава само ако са изпълнени следните условия:
а)
съвкупният технически капацитет във виртуалните точки на междусистемно свързване е равен или по-голям от сумата на техническите капацитети във всяка от точките на междусистемно свързване, участващи във виртуалните точки на междусистемно свързване;
б)
те улесняват икономичното и ефективно използване на системата, включително, но не само, правилата, формулирани в член 16 от Регламент (ЕО) № 715/2009.
Операторите на съседни преносни системи предприемат необходимите стъпки за анализ и създават работещи виртуални точки на междусистемно свързване не по-късно от 5 години след влизането в сила на настоящия регламент.
Член 20
Групиране в случай на съществуващи договори за пренос
1. Ползвателите на мрежата, които по време на влизането в сила на настоящия регламент са страни по действащите договори за пренос в съответните точки на междусистемно свързване, се стремят да постигнат споразумение относно групирането на капацитета чрез договорни споразумения („споразумения за групиране“), в съответствие с разпоредбите, формулирани в член 19 от настоящия регламент. Тези ползватели на мрежата и оператори на преносни системи докладват на съответните национални регулаторни органи за всички споразумения за групиране, постигнати от страните по действащите договори за пренос. Въз основа на докладите националният регулаторен орган изпраща доклад до Агенцията относно годишния напредък за групирането на капацитет в съответната държава членка. В срок от две години след влизането в сила на настоящия регламент Агенцията публикува доклад за постигнатия напредък за групирането на капацитет.
2. Операторите на преносни системи, които са страни по съществуващите договори за пренос, могат да участват в обсъждания относно споразумението за групиране по всяко време след покана от страна на ползвателите на мрежата, които са страни по съществуващите договори за пренос.
3. Когато между съответните ползватели на мрежата е постигнато споразумение за групиране, операторите на преносни системи, участващи в точката на междусистемно свързване биват информирани своевременно от страните по подготвяното споразумение за групиране и прехвърлянето на въпросния капацитет се извършва. Във всеки случай споразумението за групиране се изпълнява при спазване на приложимите условия на съответните съществуващи договори за пренос. След като бъде изпълнено споразумението за групиране, съответният капацитет се разглежда като групиран.
4. При всички случаи срокът на споразуменията за групиране по отношение на капацитета, групиран съгласно изменението на съществуващите договори, не може да надвишава срока на първоначалните договори за пренос.
5. При първа възможност се групира целият капацитет. Съществуващи договори за пренос за негрупиран капацитет не могат да бъдат подновявани, удължавани или продължавани след датата на изтичането им. Такъв капацитет става наличен капацитет, считано от датата на изтичане на договорите за пренос.
ГЛАВА V
ПРЕКЪСВАЕМ КАПАЦИТЕТ
Член 21
Предоставяне на прекъсваеми услуги
1. Операторите на преносни системи предлагат дневен продукт за капацитет за прекъсваем капацитет в двете посоки в точките на междусистемно свързване, в които е предлаган гарантиран капацитет, но е бил разпродаден за ден напред. В еднопосочните точки на междусистемно свързване, в които технически капацитет се предлага само в една посока, операторите на преносни системи предлагат дневен продукт за прекъсваем капацитет в другата посока. Операторите на преносни системи могат да предлагат и по-дългосрочни продукти за прекъсваем капацитет.
2. Ако се предлага прекъсваем капацитет, това не трябва да е в ущърб на размера на предлагания гарантиран капацитет. Операторите на преносни системи не заделят капацитет, който може да се предлага като гарантиран капацитет, за да го предлагат като прекъсваем капацитет.
3. Доколкото се предлагат продукти за прекъсваем капацитет (с изключение на дневните продукти), за стандартните продукти за прекъсваем капацитет важат същите срокове като за продуктите за гарантиран капацитет.
4. Доколкото се предлага прекъсваем капацитет, той се разпределя чрез тръжна процедура, с изключение на прекъсваемия капацитет в рамките на деня.
5. Прекъсваемият капацитет в рамките на деня се разпределя чрез процедура за свръхзаявяване.
6. Прекъсваемият капацитет в рамките на деня се разпределя само когато вече е разпродаден гарантираният капацитет, бил той технически или допълнителен капацитет.
7. Когато се провеждат търгове за продукти с прекъсване, излизащи извън рамките на деня, операторите на преносни системи публикуват размерите на предлагания прекъсваем капацитет (ако са им известни) преди началото на тръжната процедура.
8. Ако се предлага прекъсваем капацитет, той се разпределя посредством отделен търг, след като е разпределен гарантиран капацитет със същата продължителност, но преди да е започнал търгът за гарантиран капацитет с по-кратка продължителност, с изключение на случая на прекъсваем капацитет в рамките на деня.
9. Ако се предлага прекъсваем капацитет, търговете за него се провеждат в съответствие със същите структурни принципи и срокове като прилаганите при гарантиран капацитет. Точните срокове, прилагани при търгове за прекъсваем капацитет, трябва да бъдат подробно указани в тръжния календар, освен когато се касае за прекъсваем капацитет в рамките на деня.
Член 22
Минимални интервали на прекъсване
1. Прекъсваемите капацитети са с минимални интервали на прекъсване, относно които се решава съвместно от операторите на съседни преносни системи.
2. Стандартният минимален предварителен интервал преди прекъсване за даден газочас трае четиридесет и пет минути след началото на цикъла за повторно подаване на заявки за посочения газочас. Когато двама оператори на преносни системи желаят да скъсят предварителния интервал за прекъсвания, всяко съответно споразумение, сключено между операторите на преносни системи, е обект на одобрение от националния компетентен регулаторен орган.
Член 23
Координиране на процеса на прекъсване
Операторът на преносна система, който предприема прекъсването, уведомява съответния оператор на съседната преносна система. Операторите на съседни преносни системи уведомяват своите съответни засегнати ползватели на мрежата възможно най-бързо, но при надлежно съблюдаване надеждността на информацията.
Член 24
Зададена последователност на прекъсванията
1. Ако общият размер на заявките надвишава количеството газ, което може да преминава в определена точка на междусистемно свързване, редът, в който се осъществяват прекъсванията, се определя въз основа на договорения времеви график в съответните договори за пренос за прекъсваем капацитет. В случай на прекъсване договорите за пренос, които влизат в сила по-рано, имат предимство пред договорите за пренос, които влизат в сила на по-късен етап.
2. Ако след прилагане на процедурата, описана в параграф 1, две или повече заявки са класирани на една и съща позиция в реда за прекъсване и операторът на газопреносна система не прекъсва газовия поток по всички от тях, се прилага пропорционално намаляване на тези конкретни заявки.
3. За да отчитат разликите между разните услуги за прекъсваем капацитет в рамките на Съюза, операторите на съседни преносни системи прилагат и координират съвместните процедури, предвидени в настоящия член, поотделно за всяка точка на междусистемно свързване.
Член 25
Причини за прекъсванията
Операторите на преносни системи посочват причините за прекъсванията или директно в договорите за пренос за прекъсваем капацитет, или в общите условия, които уреждат тези договори. Причините за прекъсванията могат да включват, но не се ограничават до качеството на газа, налягането, температурата, характерните схеми на потоците, използването на твърди договори, поддръжката, ограниченията нагоре или надолу по веригата за снабдяване с газ, задълженията за комунални услуги и управлението на капацитета, произтичащи от процедурите за управление на претоварването.
ГЛАВА VI
ТАРИФИ И ПЛАТФОРМИ ЗА РЕЗЕРВИРАНЕ НА КАПАЦИТЕТ
Член 26
Тарифи
1. Тарифата, изчислена по методиката, определена и/или одобрена от националния регулаторен орган, или тарифата, определена и/или одобрена от националния регулаторен орган, се използва за минимална цена във всички търгове, за всички стандартни продукти за гарантиран капацитет и за прекъсваем капацитет.
2. Дължимата цена, определена на търг за капацитет, може да бъде или фиксирана, или променлива цена, или да бъде обект на други мерки, предвидени в приложимата нормативна база. Фиксираната цена се състои от приложимата тарифа по време на търга плюс тръжната надбавка. Променливата цена се състои от приложимата тарифа към момента, в който капацитетът е вече използваем, плюс тръжната надбавка. От двете страни на точка на междусистемно свързване мерките могат да бъдат различни за капацитетите в групиран продукт.
3. Подходящите тарифни мерки за прилагането на настоящия регламент се определят своевременно на равнището на Съюза и/или на национално равнище. Тези мерки трябва да позволяват надлежно прилагане на механизмите за разпределяне на капацитет, установени с настоящия регламент, без да водят до неблагоприятни въздействия върху приходите и паричните потоци на операторите на преносни системи поради прилагането на настоящия регламент и по-специално на разпоредбите относно заделянето на част от капацитета, включително на нов капацитет, в съответствие с член 2, параграф 3, член 8, параграф 7 и член 8, параграф 8 и член 19, параграф 5, буква б).
4. Тръжните приходи от групиран капацитет трябва да бъдат поделени между операторите на преносни системи, предлагащи капацитет в групирания капацитет. Минималната цена на групирания капацитет е равна на сумата от началните цени на капацитетите в групирания капацитет. След всяка сделка с капацитет всички приходи от продажби на групиран капацитет се разпределят на участващите оператори на преносни системи.
5. Приходите от минималната цена на групиран капацитет се разпределят на операторите на преносни системи, пропорционално на началните цени на техните капацитети в групирания капацитет. Приходите от тръжната надбавка над минималната цена за групирания капацитет се поделят съгласно споразумението между операторите на преносни системи, одобрено от съответния национален регулаторен орган, когато това е необходимо, преди търговете. Когато преди търга не е сключено споразумение, приходите от тръжната надбавка на групирания капацитет се разпределят на операторите на преносни системи поравно.
6. Националните регулаторни органи одобряват механизмите за уреждане на излишъка или недостига на приходи. Когато се прилага режим на пределни цени, националният регулаторен орган одобрява използването на приходите от цени на капацитета, надвишаващи съответната тарифа.
Член 27
Платформи за резервиране на капацитет
1. Операторите на преносни системи прилагат настоящия регламент, като предлагат капацитет посредством една или ограничен брой съвместни уеб-базирани платформи за резервиране. Такива платформи могат да бъдат експлоатирани от самите оператори на преносни системи или през договорена страна, която при необходимост действа от името на операторите по отношение на ползвателите на мрежата.
2. При съвместните платформи за резервиране са прилагат следните правила:
а)
важат правилата и процедурите за предлагането и разпределянето на целия капацитет в съответствие с глава III;
б)
установяването на процедура за предлагане на гарантиран групиран капацитет в съответствие с глава IV е с приоритет;
в)
предоставят се функционални възможности ползвателите на мрежата да предлагат и придобиват вторичен капацитет;
г)
за да използват услугите на платформите за резервиране, ползвателите на мрежата приемат и се съобразяват с всички приложими правни и договорни изисквания, които им позволяват да резервират и използват капацитет в мрежата на съответните оператори на преносни системи по договор за пренос;
д)
капацитетът от всяка отделна точка на междусистемно свързване или виртуална точка на междусистемно свързване се предлага на не повече от една платформа за резервиране.
3. Създаването на една или ограничен брой съвместни платформи за резервиране трябва да улесни и опрости резервирането на капацитет в точките на междусистемно свързване в Съюза в полза на ползвателите на мрежата. За тази цел, в срок от шест месеца след влизането в сила на настоящия регламент ENTSOG провежда обществена консултация, за да определи пазарните нужди. Процесът на консултация може да продължи не повече от шест месеца заедно с публикуването от ENTSOG на доклад с резултатите от консултацията. В доклада трябва да се определят варианти за отразяването на посочените пазарни нужди, като се вземат под внимание разходите и времето с оглед осъществяването на най-подходящия вариант от операторите на преносни системи или от трети страни, действащи от името на операторите. Когато е целесъобразно, ENTSOG и Агенцията улесняват този процес.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 28
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Без да се засяга член 6, параграф 1, буква а), настоящият регламент се прилага от 1 ноември 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 октомври 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 984/2013
(2013. gada 14. oktobris),
ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību.
(2)
Gāzes pārvades sistēmu dublēšanās vairumā gadījumu nav ne ekonomiska, ne efektīva. Tāpēc, lai dabasgāzes tirgos valdītu konkurence, visiem tīkla lietotājiem vajadzīga pārredzama un nediskriminējoša piekļuve gāzes infrastruktūrai. Tomēr lielā Savienības teritorijas daļā piekļuve pārvades jaudai aizvien nav vienlīdzīga un pārredzama, tāpēc tiek kavēta efektīva konkurence vairumtirgū. Turklāt tas, ka valsts līmeņa noteikumi dalībvalstīs atšķiras, traucē izveidot labi funkcionējošu iekšējo gāzes tirgu.
(3)
Savienības augstspiediena gāzes cauruļvadu neefektīva izmantošana un ierobežotā piekļuve tiem pasliktina situāciju tirgū. Savienības augstspiediena gāzes tīklos jāievieš pārredzamāka, efektīvāka un nediskriminējoša trūkstošo pārvades jaudu sadales sistēma, lai ļautu tālāk attīstīties pārrobežu konkurencei un tirgus integrācijai. Ieinteresētās struktūras ir paudušas atbalstu šādu noteikumu izstrādei.
(4)
Lai rastos efektīva konkurence starp piegādātājiem Savienībā un ārpus tās, vajadzīga iespēja elastīgi izmantot esošās pārvades sistēmas, lai transportētu gāzi atbilstoši cenu signāliem. Gāze brīvi plūdīs visā Savienībā tikai tad, ja būs labi funkcionējošs savstarpēji savienotu pārvades sistēmu tīkls ar visiem vienlīdzīgiem piekļuves nosacījumiem. Tas savukārt piesaistīs vairāk piegādātāju, palielinās gāzes mezglu likviditāti un palīdzēs ieviest efektīvākus cenu veidošanās mehānismus un attiecīgi taisnīgas gāzes cenas, kuru pamatā ir pieprasījuma un piedāvājuma princips.
(5)
Šīs regulas, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu, mērķis ir izveidot vajadzīgo harmonizācijas līmeni Eiropā. Turklāt šīs regulas īstenošanas efektivitāte ir atkarīga no tarifu sistēmu ieviešanas, kas atbilst šajā regulā ierosinātajiem jaudas sadales mehānismiem, lai īstenošanu nekavētu negatīva ietekme uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmu.
(6)
Regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, papildina to un veido tās neatņemamu daļu. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 citos tiesību aktos saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu dalībvalstīs izvietotām dabasgāzes pārvades sistēmām nepiemēro to atkāpju laikā, kas piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 49. pantu. Šo regulu tām neatbrīvotajām jaudām svarīgās jaunās infrastruktūrās, attiecībā uz kurām ir noteikts izņēmums no Direktīvas 2009/73/EK 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) 18. panta, nepiemēro tiktāl, cik šīs regulas piemērošana neapdraud šādu izņēmumu, un ņemot vērā starpsavienotāja īpatnības, kad notiek grupēšana.
(7)
Šī regula ir izstrādāta saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tā harmonizē Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā paredzētos noteikumus un papildina jaudas sadales mehānismu principus un pārslodzes vadības procedūras, kas attiecas uz pārvades sistēmu operatoriem un ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.1. punktā.
(8)
Šī regula neskar ES un valsts konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši noteikumu par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestie jaudas sadales mehānismi būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgus noslēgtību.
(9)
Šī regula neskar pārvades sistēmas operatora sabiedriskā pakalpojuma saistības atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 3. pantā noteiktajam.
(10)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam.
(11)
Valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ievērot paraugpraksi un centienus harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka jaudas sadales mehānismi attiecīgajos starpsavienojumu punktos visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu tiek izveidots tīkla kodekss, kas nosaka standartizētus jaudas sadales mehānismus gāzes pārvades sistēmās. Standartizēts jaudas sadales mehānisms ietver izsoles procedūru būtiskajiem starpsavienojuma punktiem Savienībā un piedāvājamos un piešķiramos standarta pārrobežu jaudas produktus. Šī regula nosaka, kā sadarbojas blakusesošu pārvades sistēmu operatori, lai sekmētu jaudas pārdošanu, ņemot vērā vispārējos komercnoteikumus, kā arī ar jaudas sadales mehānismiem saistītos tehniskos noteikumus.
2. pants
Darbības joma
1. Šī regula attiecas uz starpsavienojumu punktiem. Tā var attiekties arī uz ieejas punktiem no trešām valstīm un izejas punktiem uz trešām valstīm, par ko lēmumu pieņem attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Šī regula neattiecas uz izejas punktiem uz galapatērētājiem un sadales tīkliem, ieejas punktiem no sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) termināļiem un ražotnēm, un ieejas-izejas punktiem uz glabāšanas objektiem vai no tiem.
2. Šī regula attiecas uz visu tehnisko un atslēdzamo jaudu starpsavienojumu punktos, kā arī uz papildu jaudu Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta nozīmē. Šī regula neattiecas uz starpsavienojuma punktiem starp dalībvalstīm, ja vienai no šādām dalībvalstīm ir piešķirta atkāpe, pamatojoties uz Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu.
3. Regulas 8. panta 1. līdz 7. punkts, 11. līdz 18. pants, 19. panta 2. punkts un 21. līdz 27. pants neattiecas uz jaunu tehnisko jaudu, kas piešķirama, izmantojot atklātas sadales procedūras jaunai tehniskajai jaudai, piemēram, “open season” procedūras, izņemot jaudu, kas paliek nepārdota pēc tam, kad sākotnēji piedāvāta ar šādām procedūrām.
4. Ja tiek izmantotas netiešās piešķiršanas metodes, valstu regulatīvās iestādes drīkst pieņemt lēmumu nepiemērot 8. līdz 27. pantu.
5. Lai nepieļautu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību, kompetentās valsts iestādes pēc apspriešanās ar tīkla lietotājiem var pieņemt lēmumu par proporcionāliem pasākumiem, lai ierobežotu jebkura atsevišķa tīkla lietotāja sākotnējo solīšanu par jaudu starpsavienojumu punktos dalībvalstī.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā un Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā. Turklāt piemēro šādas definīcijas:
1)
" “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli" ir izsole, kurā tīkla lietotājs norāda pieprasītos daudzumus konkrētiem cenas soļiem, ko paziņo secīgi;
2)
“izsoles kalendārs” ir tabula ar informāciju par konkrētām izsolēm, ko ENTSOG publicē katra kalendārā gada janvārī par izsolēm, kas notiek periodā no marta līdz nākamā kalendārā gada februārim; tabulā norāda attiecīgo izsoļu laika plānojumu, tostarp sākuma datumus un standarta jaudas produktus, uz kuriem tie attiecas;
3)
“solīšanas kārta” ir laikposms, kurā tīkla lietotāji var iesniegt, grozīt un atsaukt solījumus;
4)
“grupētā jauda” ir standarta jaudas produkts, ko piedāvā ar konstantu jaudu un kas sastāv no attiecīgas ieejas un izejas jaudas katra starpsavienojuma punkta abās pusēs;
5)
“konkurējošas jaudas” ir jaudas, attiecībā uz kurām vienā no attiecīgajām izsolēm pieejamo jaudu nevar piešķirt, pilnīgi vai daļēji nesamazinot citā attiecīgajā izsolē pieejamo jaudu;
6)
“pirmā nepietiekamā solīšana” ir situācija, kad visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par otrās solīšanas kārtas vai nākamās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu;
7)
“gāzes diena” ir laikposms no 5.00 līdz 5.00 UTC nākamajā dienā ziemas laika periodā un no 4.00 līdz 4.00 UTC nākamajā dienā periodā, kad izmanto vasaras laiku;
8)
“netiešā piešķiršanas metode” ir sadales metode, kad, iespējams izsoles veidā, vienlaikus tiek piešķirta gan pārvades jauda, gan atbilstošs gāzes daudzums;
9)
“starpsavienojuma vienošanās” ir vienošanās, kas noslēgta starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmas ir savienotas konkrētā starpsavienojuma punktā, ar konkrētiem noteikumiem, nosacījumiem un darbības procedūrām attiecībā uz gāzes piegādi un/vai atsaukšanu no starpsavienojuma punkta, lai sekmētu savstarpēji savienotu pārvades tīklu efektīvu sadarbspēju;
10)
“starpsavienojuma punkts” ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno blakusesošas ieejas-izejas sistēmas vai savieno ieejas-izejas sistēmu ar starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas tīkla lietotāju rezervēšanas procedūras;
11)
“lielais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam;
12)
“virsnominācija” ir tīkla lietotāju, kas atbilst nomināciju iesniegšanas minimālajām prasībām, tiesības pieprasīt atslēdzamu jaudu jebkurā laikā dienas ietvaros, iesniedzot nomināciju, kas palielina šo lietotāju nomināciju kopsummu līdz līmenim, kas ir augstāks par jaudu, par kuru tiem noslēgts līgums;
13)
“rezerves cena” ir pieļaujamā minimālā cena izsolē;
14)
“mazais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un kas ir mazāks par lielo cenas soli;
15)
“standarta jaudas produkts” ir noteikta transportēšanas jauda konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā;
16)
“vienotas cenas izsole” ir izsole, kurā tīkla lietotājs vienā solīšanas kārtā sola cenu un daudzumu un visi tīkla lietotāji, kas sekmīgi iegūst jaudu, maksā zemākā sekmīgā solījuma cenu;
17)
“virtuāls starpsavienojuma punkts” ir divi vai vairāki starpsavienojuma punkti, kas savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas un ir savstarpēji integrēti nolūkā nodrošināt vienotas jaudas pakalpojumu;
18)
“tekošās dienas jauda” ir jauda, ko piedāvā un piešķir pēc nākamās dienas jaudas izsoļu slēgšanas attiecībā uz šo dienu.
II NODAĻA
SADARBĪBAS PRINCIPI
4. pants
Koordinācija uzturēšanas jomā
Ja cauruļvada vai pārvades tīkla daļas uzturēšanas darbi ietekmē pārvades jaudu, ko var piedāvāt starpsavienojumu punktos, pārvades sistēmas(-u) operators(-i) pilnībā sadarbojas ar blakusesošo pārvades sistēmas(-u) operatoru(-iem) saistībā ar attiecīgajiem uzturēšanas plāniem, lai pēc iespējas samazinātu ietekmi uz potenciālajām gāzes plūsmām un jaudu starpsavienojuma punktā.
5. pants
Saziņas standartizācija
1. Pārvades sistēmu operatori koordinē standarta saziņas procedūru, koordinētu informācijas sistēmu un savietojamas elektroniskas tiešsaistes saziņas ieviešanu, piemēram, kopīgus datu apmaiņas formātus un protokolus, kā arī vienojas par principiem, kā šādus datu apstrādā.
2. Standarta saziņas procedūras jo īpaši ietver tādas, kas attiecas uz tīkla lietotāju piekļuvi pārvades sistēmu operatoru izsoles sistēmai vai atbilstīgai rezervācijas platformai un sniegtās izsoles informācijas pārskatam. Savstarpēji sniedzamo datu termiņiem un saturam jāatbilst III nodaļā paredzētajiem noteikumiem.
3. Pārvades sistēmu operatoru pieņemtajās standarta saziņas procedūrās jāietver īstenošanas plāns un piemērošanas ilgums, kam jāatbilst rezervācijas platformas(-u) izstrādei, kā noteikts 27. pantā. Pārvades sistēmu operatori nodrošina sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti.
6. pants
Jaudas aprēķināšana un maksimalizācija
1. Tīkla lietotājiem dara pieejamu maksimālo tehnisko jaudu, ņemot vērā sistēmas integritāti, drošību un efektīvu tīkla darbību.
a)
Lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu, optimizējot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori veic šādus pasākumus starpsavienojumu punktos, piešķirot prioritāti tiem starpsavienojumu punktiem, kuros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu ir līgumpārslodze: 2015. gada 4. februārī pārvades sistēmu operatori izveido un piemēro kopīgu metodi, kurā paredz konkrētas darbības, kas attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem jāveic, lai panāktu vajadzīgo optimizāciju.
1)
Kopīgajā metodē ietver sīku tehnisko jaudu analīzi, tostarp visas tās novirzes abās starpsavienojuma punkta pusēs, kā arī konkrētas darbības un precīzu laika grafiku - tostarp iespējamās sekas un regulatīvos apstiprinājumus, kas vajadzīgi, lai atgūtu izmaksas un pielāgotu regulatīvo režīmu -, lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu. Šīs konkrētās darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt jaudas piedāvājumu citos attiecīgo sistēmu būtiskajos punktos un tajos sadales tīklu punktos, kas saistīti ar piegādes drošību tiešajiem patērētājiem, piemēram, savienojumos ar glabātavām un sašķidrinātās dabasgāzes termināļiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (5) definētajiem aizsargātajiem patērētājiem. Šajā sīkajā analīzē ņem vērā pieņēmumus, kas izdarīti Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantam, valsts investīciju plānus, valsts tiesību aktu attiecīgos noteikumus un attiecīgas līgumsaistības.
2)
Attiecīgie pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju, pārrēķinot tehnisko jaudu, ja tas nepieciešams saistībā ar dinamisko aprēķinu, ko papildu jaudai piemēro, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2. punkta 2. apakšpunktu, kopīgi identificējot attiecīgo pārrēķina biežumu katram starpsavienojuma punktam un ņemot vērā šo punktu īpatnības.
3)
Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopīgajā metodē ietver citus pārvades sistēmu operatorus, kurus īpaši ietekmē starpsavienojuma punkts.
4)
Pārrēķinot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori ņem vērā informāciju, ko tīkla lietotāji var sniegt par sagaidāmām turpmākām plūsmām.
b)
Pārvades sistēmu operatori kopīgi izvērtē un attiecīgā gadījumā koriģē vismaz šādus parametrus:
1)
spiediena saistības;
2)
visi atbilstīgie pieprasījuma un piedāvājuma scenāriji, tostarp ziņas par atsauces laikapstākļiem un tīkla konfigurācijām saistībā ar ekstrēmiem scenārijiem;
3)
siltumspēja.
2. Ja tehniskās jaudas optimizācija rada izmaksas pārvades sistēmas operatoriem, jo īpaši izmaksas, kas nevienlīdzīgi ietekmē pārvades sistēmas operatorus abās starpsavienojuma punkta pusēs, pārvades sistēmas operatoriem jāļauj atgūt šādas faktiski radušās izmaksas, izmantojot regulatīvo sistēmu, ko attiecīgās regulatīvās iestādes izveidojušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu vai Direktīvas 2009/73/EK 42. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 713/2009 8. panta 1. punktu.
3. Attiecīgos gadījumos valstu regulatīvās iestādes apspriežas ar tīkla lietotājiem par piemēroto aprēķinu metodi un kopīgo pieeju.
4. Izmaiņas grupētās jaudas lielumā, ko piedāvā starpsavienojumu punktos tā procesa rezultātā, kas paredzēts 1. punktā, ietver Aģentūras ziņojumā, ko publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta 2. apakšpunktu.
7. pants
Informācijas apmaiņa starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem
1. Blakusesošu pārvades sistēmu operatori regulāri savstarpēji sniedz informāciju par nominācijām, atkārtotām nominācijām, saskaņošanu un apstiprināšanu būtiskajos starpsavienojumu punktos.
2. Blakusesošu pārvades sistēmu operatori savstarpēji sniedz informāciju par savu pārvades tīklu uzturēšanu, tādējādi palīdzot lēmumu pieņemšanas procesā par starpsavienojumu punktu tehnisko izmantošanu. Procedūras datu apmaiņai starp pārvades sistēmas operatoriem iekļauj to attiecīgajā starpsavienojuma vienošanās dokumentā.
III NODAĻA
KONSTANTĀS JAUDAS SADALE
8. pants
Sadales metodika
1. Lai sadalītu jaudu starpsavienojumu punktos, izmanto izsoles.
2. Visos starpsavienojumu punktos izmanto tādas pašas uzbūves izsoles. Attiecīgie izsoles procesi visiem attiecīgajiem starpsavienojumu punktiem sākas vienlaicīgi. Katrā izsoles procesā, kas attiecas uz vienu standarta jaudas produktu, jaudu piešķir neatkarīgi no citiem izsoles procesiem, izņemot gadījumus, kad - ja tieši iesaistītie pārvades sistēmu operatori vienojas un attiecīgās valsts regulatīvās iestādes apstiprina -, tiek piešķirta konkurējošā jauda.
3. Standarta jaudas produktiem piemēro loģisko secīgumu, pēc kura vispirms piedāvā produktus, kas attiecas uz gada jaudu, pēc tam - produktu ar nākamo īsāko jaudas ilgumu izmantošanai tajā pašā periodā. Regulas 11. līdz 15. pantā paredzētajam izsoļu grafikam jāatbilst šim principam.
4. Grupētai un negrupētai jaudai starpsavienojuma punktā piemēro noteikumus par standarta jaudas produktiem, kas paredzēti 9. pantā, un izsolēm, kas paredzēti 11. līdz 15. pantā.
5. Konkrētām izsolēm attiecīgo standarta jaudas produktu pieejamību paziņo saskaņā ar 11. līdz 15. pantu un ar izsoles kalendāru.
6. Daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 20 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā saskaņā ar 7. punktu, ja pieejamā jauda brīdī, kad šīs regula stājas spēkā, ir vienāda ar atliekamo tehniskās jaudas īpatsvaru vai lielāka par to. Ja pieejamā jauda brīdī, kad šīs regula stājas spēkā, ir mazāka par atliekamo tehniskās jaudas īpatsvaru, malā atliek visu pieejamo jaudu. Šo jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu, bet pārējo atlikto jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu.
7. Atbilstoši 6. punktam malā atlikto jaudu piedāvā, kad ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā gada jaudas izsolē, kā paredzēts 11. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru piektajā gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma un
b)
daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vēl vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.
8. Jaunas jaudas gadījumā daudzumu, kas līdzvērtīgs vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.
9. Konkrēts jaudas īpatsvars, kas jāatliek malā saistībā ar 6. un 8. punktu, ir atkarīgs no apspriedēm ar ieinteresētajām struktūrām, vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem un valsts regulatīvo iestāžu apstiprinājuma katrā starpsavienojuma punktā. Valsts regulatīvās iestādes jo īpaši apsver iespēju atlikt malā lielāku jaudas īpatsvaru ar īsāku termiņu, lai novērstu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību.
9. pants
Standarta jaudas produkti
1. Pārvades sistēmu operatori gadā, ceturksnī, mēnesī, dienā un dienas ietvaros piedāvā standarta jaudas produktus.
2. Gada standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā gāzes gadā (sākums 1. oktobrī).
3. Ceturkšņa standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā ceturksnī (sākums attiecīgi 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā).
4. Mēneša standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā kalendārā mēnesī (sākums katra mēneša pirmajā dienā).
5. Dienas standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz vienu gāzes dienu.
6. Tekošās dienas standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs no sākuma laika konkrētā gāzes dienā līdz beigu laikam tajā pašā gāzes dienā.
10. pants
Izmantotā jaudas vienība
Piedāvāto jaudu izsaka enerģijas vienībās laika vienībā. Izmanto šādas vienības: kWh/h vai kWh/d. kWh/d gadījumā tiek pieņemts vienots plūsmas ātrums gāzes dienā.
11. pants
Ikgadējās gada jaudas izsoles
1. Gada jaudas izsoles rīko vienu reizi gadā.
2. Katra gada standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot ikgadējo gada jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.
3. Izsoles procesā piedāvā jaudu par periodu, kas nav ilgāks par nākamajiem 15 gadiem.
4. Ikgadējās gada jaudas izsoles sākas katra gada marta pirmajā pirmdienā, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.
5. Ikgadējā gada jaudas izsolē tīkla lietotāji var piedalīties vienā vai vairākās vienlaicīgi notiekošās izsolēs saistībā ar katru starpsavienojuma punktu, lai pieteiktos standarta jaudas produktiem.
6. Jauda, ko piedāvā ikgadējā gada jaudas izsolē, ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
B
attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punkta b) apakšpunktu; attiecībā uz ikgadējo gada izsoli par jaudu tālāk nekā nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajam gadam, ja tāda ir.
7. Piedāvājamā jauda var būt grupēta jauda vai negrupēta jauda saskaņā ar 19. pantu. Tas attiecas arī uz visām citām izsolēm, kā noteikts 12. līdz 15. pantā.
8. Vienu mēnesi pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par tehniskās jaudas apjomu, ko piedāvās katram gadam nākamajā ikgadējā gada jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
9. Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.
10. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
11. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
12. pants
Ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles
1. Ikgadējo ceturkšņa jaudas izsoli rīko vienu reizi gadā.
2. Katra ceturkšņa standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot ikgadējo ceturkšņa jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.
3. Ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē katrā gāzes gadā izsola jaudu katram ceturksnim no nākamā gāzes gada pirmā ceturkšņa (oktobris-decembris) līdz nākamā gāzes gada pēdējam ceturksnim (jūlijs-septembris) ieskaitot.
4. Ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē tīkla lietotāji var piedalīties vienā līdz četrās vienlaicīgi notiekošās izsolēs saistībā ar katru starpsavienojuma punktu, lai pieteiktos ceturkšņa standarta jaudas produktiem.
5. Ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas katra gada jūnija pirmajā pirmdienā, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.
6. Jauda, ko piedāvā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajam ceturksnim, ja tāda ir.
7. Divas nedēļas pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās katram ceturksnim nākamajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
8. Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.
9. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
10. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
13. pants
Kārtējās mēneša jaudas izsoles
1. Kārtējo mēneša jaudas izsoli rīko vienu reizi mēnesī.
2. Katra mēneša standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot kārtējo mēneša jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu. Katru mēnesi izsola mēneša standarta jaudas produktu nākamajam kalendārajam mēnesim.
3. Kārtējās mēneša jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu mēneša standarta jaudas produktu.
4. Kārtējās mēneša jaudas izsoles sākas katra mēneša trešajā pirmdienā attiecībā uz nākamā mēneša standarta jaudas produktu, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.
5. Jauda, ko piedāvā kārtējā mēneša jaudas izsolē, katru mēnesi ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajam mēnesim, ja tāda ir.
6. Vienu nedēļu pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās nākamajā kārtējā mēneša jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
7. Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.
8. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
9. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
14. pants
Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles
1. Kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli rīko vienu reizi dienā.
2. Katru dienu izsola standarta jaudas produktu par nākamo gāzes dienu, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli.
3. Katra dienas standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli ar vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu. Katru dienu izsola dienas standarta jaudas produktu nākamajai gāzes dienai.
4. Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu dienas standarta jaudas produktu.
5. Solīšanas kārta tiek atklāta katru dienu 15.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 14.30 UTC (vasaras laika periodā).
6. Jaudas solījumiem attiecībā uz dienas standarta jaudas produktu kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē piemēro šādu kārtību: iesniegšana, atsaukšana vai grozīšana no 15.30 UTC līdz 16.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 14.30 UTC līdz 15.00 UTC (vasaras laika periodā).
7. Jauda, ko piedāvā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē, katru dienu ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajai dienai, ja tāda ir.
8. Atklājot solīšanas kārtu, pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās nākamajā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
9. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
10. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
15. pants
Tekošās dienas jaudas izsoles
1. Ja ir pieejama jauda, tekošās dienas jaudas izsoli rīko katru stundu gāzes dienā, izmantojot vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu.
2. Pirmo solīšanas kārtu atklāj tieši nākamajā pilnajā stundā pēc pēdējās nākamās dienas izsoles rezultātu publicēšanas (tostarp par atslēdzamo jaudu, ja tā tiek piedāvāta) saskaņā ar 14. pantu. Pirmo solīšanas kārtu slēdz 01.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 00.30 UTC (vasaras laika periodā) pirms gāzes dienas. Sekmīgo solījumu piešķīrums ir spēkā no 05.00 UTC (ziemas laika periodā) vai 04.00 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.
3. Pēdējo solīšanas kārtu slēdz 00.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 23.30 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.
4. Tīkla lietotāji var solīt, atsaukt vai grozīt solījumus no katras solīšanas kārtas atklāšanas līdz tās slēgšanai.
5. Katrā attiecīgās gāzes dienas stundā jaudu, kas ir lietojama no attiecīgās stundas + 4, izsola kā tekošās dienas jaudu.
6. Katru solīšanas kārtu atklāj attiecīgās gāzes dienas katras stundas sākumā.
7. Katra solīšanas kārta ilgst 30 minūtes no solīšanas kārtas atklāšanas brīža.
8. Jauda, ko piedāvā tekošās dienas jaudas izsolē, katru stundu ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda, ja tāda ir.
9. Pārvades sistēmu operatori publicē piedāvāto tekošās dienas konstantās jaudas pieejamo apjomu pēc pēdējās nākamās dienas izsoles slēgšanas un saskaņā ar 21. panta 9. punktu.
10. Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem, kas sola nākamās dienas izsolēs, piedāvā iespēju derīgos nesekmīgos solījumus automātiski ieskaitīt nākamajā tekošās dienas izsolē.
11. Jaudu piešķir 30 minūšu laikā pēc solīšanas kārtas slēgšanas, ja solījumi ir akceptēti un pārvades sistēmas operators veic piešķiršanas procesu.
12. Izsoles rezultātus vienlaicīgi publisko konkrētajiem tīkla lietotājiem.
13. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē vismaz katras dienas beigās.
16. pants
Izsoles algoritmi
1. Ja izsolē piedāvā vairākus standarta jaudas produktus, attiecīgo sadales algoritmu piemēro atsevišķi katram standarta jaudas produktam, kad tas tiek piešķirts. Solījumus dažādiem standarta jaudas produktus izskata neatkarīgi vienu no otra, piemērojot izsoles algoritmu.
2. Ikgadējās gada, ikgadējās ceturkšņa un kārtējās mēneša jaudas izsolēs izmanto augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu ar vairākām solīšanas kārtām, kā paredzēts 17. pantā.
3. Kārtējās nākamās dienas jaudas izsolēs un tekošās dienas jaudas izsolēs izmanto vienotas cenas izsoles algoritmu ar vienu solīšanas kārtu saskaņā ar 18. pantu.
17. pants
Augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritms
1. “Pulksteņa” izsoles ar augšupejošu soli tīkla lietotājiem ļauj iesniegt apjoma solījumus par pieaugošām cenām, ko paziņo secīgās solīšanas kārtās, sākot ar rezerves cenu P0.
2. Pirmā solīšanas kārta, kurā cena ir rezerves cena P0, ilgst 3 stundas. Nākamās solīšanas kārtas ilgst 1 stundu. Starp solīšanas kārtām ir 1 stundas periods.
3. Solījumā norāda:
a)
solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;
b)
attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;
c)
standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;
d)
katram cenas solim - jaudas apjoms attiecīgajai standarta jaudai;
e)
produktu, uz kuru attiecas solījums.
4. Solījumu uzskata par derīgu, ja to ir iesniedzis tīkla lietotājs un tas atbilst visiem šī panta noteikumiem.
5. Lai tīkla lietotāji varētu piedalīties izsolē, ir noteikti jāiesniedz apjoma solījums pirmajā solīšanas kārtā.
6. Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem nodrošina iespēju automātiski iesniegt solījumus visos cenas soļos.
7. Kad attiecīgā solīšanas kārta tiek slēgta, netiek pieņemti nekādi derīgu solījumu grozījumi, atsaukumi vai izmaiņas. Visi derīgie solījumi kļūst par tīkla lietotāja saistībām rezervēt jaudu pieprasītajā apjomā par nosaukto cenu, ja izsoles līdzsvara cena ir tā, kas paziņota attiecīgajā solīšanas kārtā.
8. Apjoma solījums jebkurā solīšanas kārtā katram tīkla lietotājam ir vienāds ar konkrētajā izsolē piedāvāto jaudu vai mazāks par to. Apjoma solījums katram tīkla lietotājam par konkrētu cenu ir vienāds ar šī tīkla lietotāja iesniegto apjoma solījumu iepriekšējā solīšanas kārtā vai mazāks par to, izņemot gadījumus, kad piemēro 16. pantu.
9. Solījumus solīšanas kārtas laikā var brīvi iesniegt, grozīt vai atsaukt, ja visi solījumi atbilst 8. pantam. Derīgi solījumi ir derīgi, ja netiek grozīti vai atsaukti.
10. Lielo cenas soli un mazo cenas soli nosaka katram starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un publicē pirms attiecīgās izsoles. Mazo cenas soli nosaka tā, ka pieaugums par veselu skaitli mazo cenas soļu ir vienāds ar pieaugumu par lielo cenas soli.
11. Nosakot lielo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt izsoles procesa ilgumu. Nosakot mazo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt nepārdotās jaudas apjomu, ja izsoles beigu cena ir augstāka par rezerves cenu.
12. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par pirmās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu vai vienāds ar to, izsoli slēdz.
13. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks par pirmās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, atklāj vēl vienu solīšanas kārtu ar cenu, kas ir vienāda ar iepriekšējās solīšanas kārtas cenu plus lielais cenas solis.
14. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir vienāds ar otrās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, izsoli slēdz.
15. Ja notiek pirmā nepietiekamā solīšana, samazina cenu un atklāj vēl vienu solīšanas kārtu. Nākamajā solīšanas kārtā cena ir tā, kas bija solīšanas kārtā pirms pirmās netiekamās solīšanas plus mazais cenas solis. Tad atklāj turpmākas solīšanas kārtās ar mazo cenas soli, līdz visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par piedāvāto jaudu vai vienāds ar to - šajā gadījumā izsoli slēdz.
16. Tīkla lietotāja apjoma solījums pirmajā solīšanas kārtā ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā pirms pirmās nepietiekamās solīšanas, vai mazāks par to. Tīkla lietotāja apjoma solījums visās solīšanas kārtās ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu, vai lielāks par to.
17. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks nekā piedāvātā jauda solīšanas kārtā, kur cena ir vienāda ar to, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana mīnus viens mazais cenas solis, izsoli slēdz. Līdzsvara cena ir tā, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana, un sekmīgie solījumi ir tie, kas iesniegti sākotnējā solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu.
18. Pēc katras solīšanas kārtas, cik vien drīz ir pamatoti iespējams, apkopotā veidā publicē visu tīkla lietotāju pieprasījumu konkrētajā izsolē.
19. Cenu, kas paziņota pēdējā izsoles kārtā, kurā izsoli slēdz, uzskata par konkrētās izsoles līdzsvara cenu, izņemot gadījumus, kad piemēro 17. punktu.
20. Visiem tīkla lietotājiem, kas ir iesnieguši derīgus apjoma solījumus par līdzsvara cenu, piešķir jaudu atbilstoši apjoma piedāvājumiem par līdzsvara cenu. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles līdzsvara cenu, kas var būt fiksēta vai mainīga cena, kā noteikts 26. panta 2. punktā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.
21. Pēc katras slēgtās izsoles publicē galīgos izsoles rezultātus, tostarp apkopotu piešķirto jaudu un līdzsvara cenu. Sekmīgos tīkla lietotājus informē par tiem piešķirtās jaudas daudzumu; atsevišķu informāciju paziņo tikai attiecīgajām personām.
22. Ja “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli nav beigusies līdz laikam, kas bija plānots kā nākamās izsoles sākums (pēc izsoles kalendāra) par jaudu tajā pašā periodā, pirmo izsoli slēdz un jaudu nepiešķir. Jaudu piedāvā nākamajā attiecīgajā izsolē.
18. pants
Vienotas cenas izsoles algoritms
1. Vienotas cenas izsolē ir tikai viena solīšanas kārta, kuras laikā tīkla lietotājs sola cenu, kā arī daudzumu.
2. Vienas izsoles solīšanas kārtā tīkla lietotāji var iesniegt līdz 10 solījumiem. Katru solījumu izskata atsevišķi no citiem solījumiem. Pēc solīšanas kārtas slēgšanas atlikušos solījumus nevar grozīt vai atsaukt.
3. Solījumā norāda:
a)
solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;
b)
attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;
c)
standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;
d)
attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, par kuru iesniegts solījums;
e)
attiecīgā standarta jaudas produkta minimālo jaudas apjomu, kuras piešķiršanu tīkla lietotājs vēlas, kad tiek izmantots attiecīgais algoritms, ja tīkla lietotājam nepiešķir pieprasīto daudzumu saskaņā ar d) apakšpunktu;
f)
solījuma cenas, kas nav mazākas par attiecīgajam standarta jaudas produktam piemēroto rezerves cenu un ko tīkla lietotājs ir ar mieru maksāt par jaudu, par kuru iesniegts solījums. Solījumus, kuru cena ir mazāka par rezerves cenu, neakceptē.
4. Pārvades sistēmas operators sakārto visus solījumus, kas attiecas uz konkrēto standarta jaudas produktu, pēc solījumu cenas, kā pirmo ierindojot augstāko cenu.
5. Visus atlikušos solījumus solīšanas kārtas slēgšanas laikā uzskata par saistošiem tiem tīkla lietotājiem, kam piešķirts vismaz minimālais jaudas apjoms, kas pieprasīts saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu.
6. Pēc solījumu sakārtošanas saskaņā ar 4. punktu un ievērojot 7. līdz 10. punktu, jaudu solījumiem piešķir to cenas kārtībā. Visus solījumus, kuriem piešķir jaudu, uzskata par sekmīgiem. Pēc jaudas sadales atlikušo nesadalīto jaudu samazina par attiecīgo apjomu.
7. Pēc 6. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja tīkla lietotāja solījuma apjoms pārsniedz atlikušo nesadalīto jaudu (pēc tam, kad jauda piešķirta tīkla lietotājiem, kas iesnieguši augstākas cenas solījumus), šim tīkla lietotājam piešķir jaudu apjomā, kas vienāda ar atlikušo nesadalīto jaudu.
8. Pēc 7. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja divos vai vairākos solījumos norādīta tāda pati solījuma cena un attiecīgās jaudas apjoms, par kuru šie solījumi iesniegti, kopā pārsniedz atlikušo nesadalīto jaudas daudzumu, atlikušo nesadalīto apjomu piešķir, katra šāda solījuma apjomam piemērojot pro rata samazinājumu.
9. Ja solījumam piešķiramās jaudas apjoms saskaņā ar 6., 7. vai 8. punktu ir mazāks par minimālo jaudas apjomu saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu, solījumu neņem vērā un tas vairs nav derīgs, un starp atlikušajiem vienādas cenas solījumiem veic jaunu sadali saskaņā ar 8. punktu vai (attiecīgā gadījumā) jaudu piešķir solījumam, kas ir nākamais pēc cenas, saskaņā ar 6. punktu.
10. Ja solījumam piešķiramās jaudas apjoms saskaņā ar 6., 7. 8. vai 9. punktu ir nulle, atlikušajiem solījumiem jauda vairs netiek piešķirta. Šos solījumus uzskata par nesekmīgiem.
11. Līdzsvara cena ir zemākā sekmīgā solījuma cena, ja pieprasījums pārsniedz piedāvājumu par rezerves cenu. Citos gadījumos līdzsvara cena ir rezerves cena. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles līdzsvara cenu, kas var būt fiksēta vai mainīga cena, kā noteikts 26. panta 2. punktā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.
IV NODAĻA
PĀRROBEŽU JAUDAS GRUPĒŠANA
19. pants
Grupētas jaudas produkti
Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopā piedāvā grupētas jaudas produktus pēc šādiem principiem:
1)
abās starpsavienojuma punkta pusēs visu konstanto jaudu piedāvā kā grupēto jaudu, ciktāl konstantā jauda ir pieejama abās starpsavienojuma punkta pusēs;
2)
pārvades sistēmu operatori piedāvā attiecīgā standarta jaudas produkta jaudu rezervācijas platformā saskaņā ar 27. pantu un saskaņā ar piemērojamo sadales procedūru, kā noteikts III nodaļā;
3)
par grupēto jaudu, ko attiecīgie pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktā, līgumu slēdz vienā piešķiršanas procedūrā;
4)
tīkla lietotāji ievēro attiecīgo pārvades sistēmu operatoru transportēšanas līgumā(-os) paredzētos noteikumus un nosacījumus no brīža, kad par transportēšanas jaudu ir noslēgts līgums;
5)
ja kādā periodā vienā starpsavienojuma punkta pusē ir vairāk pieejamas konstantās jaudas nekā otrā pusē, pārvades sistēmas operators, kam ir vairāk pieejamās konstantās jaudas, var šādu papildu jaudu piedāvāt tīkla lietotājiem kā negrupētu produktu saskaņā ar izsoles kalendāru un šādiem noteikumiem:
a)
ja pastāv negrupētas transportēšanas līgums starpsavienojuma punkta otrā pusē, var piedāvāt negrupētu jaudu, kas nepārsniedz esošā transportēšanas līguma apjomu un ilgumu otrā pusē;
b)
ja šāda papildu jauda neatbilst 5. punkta a) apakšpunktam, to var piedāvāt uz ne vairāk kā vienu gadu;
6)
jebkuru negrupēto jaudu, kas piešķirta saskaņā ar 5. punktu, var izmantot un nominēt. To var arī tirgot otrreizējā tirgū;
7)
blakusesošu pārvades sistēmu operatori izveido kopīgu grupētās jaudas nominācijas procedūru, nodrošinot tīkla lietotājiem iespēju nominēt grupētās jaudas plūsmas vienā nominācijā;
8)
saistības piedāvāt grupētu jaudu, ciktāl tas ir atbilstīgi, attiecas arī uz otrreizējiem jaudas tirgiem. Neskarot 1. punktu, jaudu, kas sākotnēji piešķirta kā grupēta jauda, kā grupētu jaudu var atkārtoti pārdot tikai otrreizējā tirgū;
9)
ja divi vai vairāki starpsavienojuma punkti savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas, attiecīgie blakusesošo pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktos pieejamo jaudu vienā virtuālā starpsavienojuma punktā. Ja ir iesaistīti vairāk nekā divi pārvades sistēmas operatori, jo jaudu vienā vai abās ieejas-izejas sistēmās pārdod vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, virtuālajā starpsavienojuma punktā cik vien iespējams iekļauj visus šos pārvades sistēmu operatorus. Jebkurā gadījumā virtuālu starpsavienojuma punktu izveido tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
virtuālo starpsavienojuma punktu kopējā tehniskā jauda ir vienāda ar katra starpsavienojuma punkta, kas veido virtuālos starpsavienojuma punktus, tehnisko jaudu summu, vai lielāka par to;
b)
tie sekmē sistēmas ekonomisku un efektīvu izmantojumu, kas ietver noteikumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā, bet ne tikai tos.
Blakusesošu pārvades sistēmu operatori sāk nepieciešamo analīzi un izveido funkcionālus virtuālos starpsavienojumu punktus ne vēlāk kā 5 gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
20. pants
Grupēšana spēkā esošu transportēšanas līgumu gadījumā
1. Tīkla lietotājiem, kas attiecīgos starpsavienojuma punktos piedalās esošos transportēšanas līgumos šīs regulas spēkā stāšanās brīdī, būtu jācenšas panākt vienošanos par jaudas grupēšanu, izmantojot līgumiskas vienošanās (“grupēšanas vienošanās”) saskaņā ar šīs regulas 19. panta noteikumiem. Šie tīkla lietotāji un pārvades sistēmu operatori ziņo attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm par visām grupēšanas darbībām, par kurām vienojušās visas spēkā esošo transportēšanas līgumu puses. Pamatojoties uz šādu ziņojumu, valsts regulatīvā iestāde nosūta Aģentūrai ziņojumu par gada laikā gūtajiem panākumiem jaudas grupēšanā attiecīgajā dalībvalstī. Aģentūra divu gadu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās brīža publicē ziņojumu par gūtajiem panākumiem jaudas grupēšanā.
2. Pārvades sistēmu operatori, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos, var jebkurā laikā līdzdarboties apspriedēs par grupēšanās vienošanos, kad tos uzaicina tīkla lietotāji, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos.
3. Ja starp attiecīgajiem tīkla lietotājiem ir panākta grupēšanas vienošanās, puses bez nepamatotas kavēšanās informē pārvades sistēmu operatorus, uz kuriem attiecas starpsavienojuma punkts, par šādu plānotu grupēšanas vienošanos, un tiek īstenota attiecīgās jaudas nodošana. Jebkurā gadījumā grupēšanas vienošanās īsteno, ievērojot esošo saistīto transportēšanas līgumu attiecīgos noteikumus un nosacījumus. Kad grupēšanas vienošanās ir īstenota, attiecīgo jaudu uzskata par grupētu jaudu.
4. Jebkurā gadījumā grupēšanas vienošanos ilgums attiecībā uz grupēto jaudu, ko paredz esošo līgumu grozījums, nevar pārsniegt sākotnējo transportēšanas līgumu ilgumu.
5. Visu jaudu grupē, tiklīdz ir tāda izdevība. Esošos transportēšanas līgumus par negrupēto jaudu nevar atjaunot, pagarināt vai turpināt pēc to beigu termiņa. Pēc transportēšanas līgumu beigu termiņa šāda jauda kļūst par pieejamo jaudu.
V NODAĻA
ATSLĒDZAMA JAUDA
21. pants
Atslēdzamas jaudas sadale
1. Pārvades sistēmu operatori piedāvā dienas atslēdzamas jaudas produktu abos virzienos starpsavienojumu punktos, kur ir tikusi piedāvāta konstantā jauda, bet kas nākamajai dienai ir izpārdota. Vienvirziena starpsavienojumu punktos, kur tehnisko jaudu piedāvā tikai vienā virzienā, pārvades sistēmu operatori piedāvā dienas atslēdzamas jaudas produktu pretējā virzienā. Pārvades sistēmu operatori var piedāvāt arī ilgāka termiņa atslēdzamas jaudas produktus.
2. Ja tiek piedāvāta atslēdzama jauda, tas nedrīkst samazināt piedāvātās konstantās jaudas apjomu. Pārvades sistēmu operatori neatliek malā jaudu, ko var piedāvāt kā konstanto jaudu, lai piedāvātu to kā atslēdzamu jaudu.
3. Ciktāl tiek piedāvāti atslēdzamas jaudas produkti, kas nav dienas produkti, uz atslēdzamu jaudu attiecas tie paši standarta jaudas produkti, ko izmanto konstantai jaudai - produktu ilguma ziņā.
4. Ciktāl tiek piedāvāta atslēdzama jauda, to piešķir izsoles procesā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.
5. Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir, izmantojot virsnominācijas procedūru.
6. Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir tikai tad, ja konstantā jauda - tehniskā jauda vai papildu jauda - ir izpārdota.
7. Ja tiek rīkotas izsoles par atslēdzamiem produktiem ar garāku termiņu nekā tekošā diena, pārvades sistēmu operatori publicē piedāvāto atslēdzamās jaudas pirms izsoles procesa sākuma, ja šis apjoms ir zināms.
8. Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, to piešķir atsevišķā izsolē pēc tam, kad ir sadalīta tā paša ilguma konstantā jauda, bet pirms tam, kad tiek sākta izsole par konstanto jaudu ar īsāku termiņu, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.
9. Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, izsoles rīko saskaņā ar tiem pašiem izsoles uzbūves principiem un termiņiem, kas attiecas uz konstanto jaudu. Precīzu atslēdzamās jaudas izsoļu laika grafiku norāda izsoļu kalendārā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.
22. pants
Minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks
1. Atslēdzamai jaudai ir minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks, par ko kopīgi nolemj pārvades sistēmu operatori.
2. Parastais minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks konkrētai gāzes stundai ir četrdesmit piecas minūtes pēc attiecīgās gāzes stundas atkārtotas nominācijas cikla sākuma. Ja divi pārvades sistēmu operatori vēlas saīsināt atslēgšanas sagatavošanās laiku, šāda vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem jāiesniedz kompetentās valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumam.
23. pants
Atslēgšanas procesa koordinācija
Pārvades sistēmas operators, kas uzsāk atslēgšanu, paziņo par to attiecīgajam blakusesošās pārvades sistēmas operatoram. Blakusesošo pārvades sistēmu operatori cik vien iespējams drīz informē attiecīgos tīkla lietotājus, kurus tas skar, tomēr pienācīgi ņemot vērā informācijas uzticamību.
24. pants
Noteikta atslēgšanas secība
1. Atslēgšanas kārtību, ja nomināciju kopējais apjoms pārsniedz gāzes apjomu, kas var plūst noteiktā starpsavienojuma punktā, ir atkarīgs no līguma laika atzīmes attiecīgajā atslēdzamas transportēšanas līgumā. Atslēgšanas gadījumā transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā agrāk, ir priekšroka pār transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā vēlāk.
2. Ja pēc tam, kad izmantota 1. punktā izklāstītā procedūra, divas vai vairākas nominācijas atslēgšanas kārtībā ir sarindotas vienādā līmenī un pārvades sistēmas operators neatslēdz tās visas, šīm konkrētajām nominācijām piemēro pro rata samazinājumu.
3. Lai ņemtu vērā atšķirības starp dažādiem atslēdzamas jaudas pakalpojumiem Savienībā, blakusesošo pārvades sistēmu operatori starpsavienojuma punktā īsteno un koordinē kopīgas procedūras, kas starpsavienojuma punktam paredzētas šajā pantā.
25. pants
Atslēgšanas iemesli
Pārvades sistēmu operatori ietver atslēgšanas iemeslus vai nu tieši atslēdzamas transportēšanas līgumos, vai vispārējos noteikumos un nosacījumos, kas attiecas uz šiem līgumiem. Starp atslēgšanas iemesliem var būt (bet ne tikai) gāzes kvalitāte, spiediens, temperatūra, plūsma, konstanto līgumu izmantojums, uzturēšanas darbi, ierobežojumi augšupējā vai lejupējā virzienā, sabiedrisko pakalpojumu saistības un jaudas pārvaldība, kas izriet no pārslodzes vadības procedūrām.
VI NODAĻA
TARIFI UN JAUDAS REZERVĀCIJAS PLATFORMAS
26. pants
Tarifi
1. Kā rezerves cenu visās izsolēs par visiem konstantas un atslēdzamas jaudas standarta jaudas produktiem izmanto tarifu, kas aprēķināts, izmantojot valsts regulatīvās iestādes noteiktu un/vai apstiprinātu metodoloģiju, vai tarifu, ko noteikusi un/vai apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde.
2. Maksājamā cena, ko nosaka jaudas izsolē, var būt fiksēta cena vai mainīga cena, vai uz to var attiekties cita kārtība, ko paredz atbilstīgais regulatīvais režīms. Fiksētā cena sastāv no piemērojamā tarifa izsoles brīdī, plus izsoles prēmija. Mainīgā cena sastāv no piemērojamā tarifa brīdī, kad var izmantot jaudu, plus izsoles prēmija. Starpsavienojuma punkta dažādās pusēs kārtība grupēta produkta jaudai var atšķirties.
3. Attiecīgo tarifa kārtību šīs regulas īstenošanai piemērotā laikā nosaka Savienības vai valstu līmenī. Minētā kārtība ļauj pienācīgi īstenot ar šo regulu izveidotos jaudas sadales mehānismus, neizraisot negatīvu ietekmi uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmu šīs regulas īstenošanas rezultātā, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par noteikta jaudas īpatsvara atlikšanu malā, tostarp jaunai jaudai, atbilstoši 2. panta 3. punktam. 8. panta 7. punktam, 8. panta 8. punktam un 19. panta 5. punkta b) apakšpunktam.
4. Izsoles ieņēmumus no grupētas jaudas jādala starp pārvades sistēmu operatoriem, kuru jaudas ir attiecīgajā grupētajā jaudā. Grupētas jaudas rezerves cena ir to jaudu rezerves cenu summa, kas ietvertas attiecīgajā grupētajā jaudā. Visus ieņēmumus no grupētas jaudas pārdošanas piešķir attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem pēc katra jaudas darījuma.
5. Ieņēmumus no grupētas jaudas rezerves cenas piešķir pārvades sistēmu operatoriem proporcionāli to jaudas rezerves cenām, kas ietverta grupētajā jaudā. Ieņēmumus no grupētas jaudas izsoles prēmijām virs rezerves cenas sadala atbilstoši vienošanās dokumentam starp pārvades sistēmu operatoriem, ko attiecīgā gadījumā pirms izsolēm apstiprina attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Ja pirms izsoles nav noslēgta vienošanās, ieņēmumus no grupētas jaudas izsoles prēmijām pārvades sistēmu operatoriem piešķir vienādās proporcijās.
6. Valsts regulatīvās iestādes apstiprina mehānismus pārmaksājumu vai nepilnīgu maksājumu atgūšanai. Ja tiek izmantots maksimālās cenas režīms, valsts regulatīvā iestāde apstiprina to, kā tiek izmantoti ieņēmumi no jaudas cenām, kas pārsniedz attiecīgo tarifu.
27. pants
Jaudas rezervācijas platformas
1. Pārvades sistēmu operatori piemēro šo regulu, piedāvājot jaudu vienā vai nedaudzās tīmeklī pieejamās kopīgās rezervācijas platformās. Pārvades sistēmu operatori var uzturēt šādas platformas paši vai izmantojot pusi pēc kopīga lēmuma, kas vajadzības gadījumā rīkojas to vārdā attiecībās ar tīkla lietotājiem.
2. Kopīgas rezervācijas platformām piemēro šādus noteikumus:
a)
piemēro visas jaudas piedāvāšanas un sadales noteikumus un procedūras saskaņā ar III nodaļu;
b)
prioritāte ir procesa izveide konstantas grupētas jaudas piedāvāšanai saskaņā ar IV nodaļu;
c)
tiek nodrošinātas iespējas tīkla lietotājiem piedāvāt un iegūt sekundāro jaudu;
d)
lai izmantotu rezervācijas platformas pakalpojumus, tīkla lietotājiem jāpiekrīt ievērot un jāievēro visas tiesiskās un līgumiskās prasības, kas ļauj rezervēt un izmantot jaudu attiecīgā pārvades sistēmas operatora tīklā, izmantojot transportēšanas līgumu;
e)
jaudu jebkurā atsevišķā starpsavienojumu punktā vai virtuālā starpsavienojumu punkta piedāvā ne vairāk kā vienā rezervācijas platformā.
3. Vienas vai nedaudzu kopīgu rezervācijas platformu izveide tīkla lietotājiem atvieglo un vienkāršo jaudas rezervāciju starpsavienojumu punktos visā Savienībā. Šajā nolūkā sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā ENTSOG uzsāk sabiedrisko apspriešanu, lai noteiktu tirgus vajadzības. Apspriešanas process ilgst ne vairāk kā sešus mēnešus, un šajā laikā ENTSOG publicē arī ziņojumu, kurā ietverti apspriešanas rezultāti. Ziņojumā, ņemot vērā izmaksas un laiku, iekļauj variantus norādīto tirgus vajadzību īstenošanai, lai pārvades sistēmu operatori vai trešās puses to vārdā varētu īstenot vispiemērotāko variantu. Attiecīgos gadījumos ENTSOG un Aģentūra veicina šo procesu.
VII NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
28. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Neskarot 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, šo regulu piemēro no 2015. gada 1. novembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 14. oktobrī