РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 78/2013
(2013. gada 17. janvāris),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 31. jūlijā ar Regulu (ES) Nr. 699/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam.
(2)
Procedūra tika sākta ar 2011. gada 1. novembrī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (3) pēc tam, kad 2011. gada 20. septembrī Eiropas Savienības Sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 40 % no konkrēto dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu kopējā ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Atbilstoši pagaidu regulas 15. apsvērumam dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizorisko konstatējumu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, izsakot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras pieprasīja, tika arī dota iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un analizēt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai.
3. Atlase
(6)
Piezīmes par Savienības ražotāju, nesaistīto importētāju un ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 5.-11. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
4. Pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz citām trešām valstīm
(7)
Tiek atkārtoti norādīts, ka galīgi antidempinga pasākumi ir spēkā attiecībā uz konkrētiem Malaizijas, Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taizemes izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementiem un pēc pasākumu apiešanas - arī attiecībā uz konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementiem, kurus nosūta no Indonēzijas, Šrilankas, Filipīnām un Taivānas (ar dažiem izņēmumiem) (4). Iepriekšējā teikumā minētās valstis turpmāk tekstā tiks sauktas par “valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi”.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(8)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 17. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļu savienotājelementi (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums”).
(9)
Piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 17.-20. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
C. DEMPINGS
1. Krievija
1.1. Normālā vērtība
(10)
Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķinos esot bijis jāizmanto tikai no Krievijas uzņēmumiem iegūtie dati un ka neesot pareizi izmantot Turcijas uzņēmumu datus. Jāatgādina, ka Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc normālā vērtība attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu un 5. punktu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., informāciju, kas iegūta no Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kuri attiecīgā ražojuma ražošanā Krievijas izcelsmes tērauda bezšuvju caurules izmanto kā izejražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(11)
Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 22.-25. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
1.2. Eksporta cena
(12)
Piezīmes par eksporta cenas noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 26.-27. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
1.3. Salīdzinājums
(13)
Piezīmes par eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 28.-29. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
1.4. Dempinga starpība
(14)
Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu antidempinga maksājums 23,8 % apmērā neesot pamatots, ņemot vērā faktu, ka uzņēmums eksportē uz Savienību vienīgi tērauda leņķa gabalus, un arī tos tikai ļoti mazos daudzumos. Tomēr tērauda leņķa gabali ir šeit izmeklējamā ražojuma daļa, ko nav apstrīdējusi neviena ieinteresētā persona. Turklāt kritērijs, saskaņā ar kuru importu Savienībā var uzskatīt par nenozīmīgu pamatregulas 5. panta 7. punkta un 9. panta 3. punkta nozīmē, tiek apsvērts tikai valsts mērogā, nevis atsevišķi katram uzņēmumam. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(15)
Cits Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas neesot veicis dempingu un to atspoguļojot fakts, ka tas esot vairākkārt zaudējis konkurentiem no Savienības leņķa gabalu un līkumu piegādes iepirkumos. Kā minēts iepriekš, jāatgādina, ka neviens no Krievijas ražotājiem eksportētājiem šajā izmeklēšanā nesadarbojās un tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. un 5. punktu dempinga aprēķini attiecībā uz Krieviju tika veikti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Pat ja šis apgalvojums tiktu apsvērts, jāatzīmē, ka zaudējumi iepirkumos konkurentiem no Savienības nav pretrunā konstatējumam par Krievijas ražotāja eksportētāja veiktu dempingu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(16)
Citas piezīmes par dempinga starpības aprēķinu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 30.-31. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
(17)
Valsts mērogā galīgi noteiktā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Visi uzņēmumi
23,8 %
2. Turcija
2.1. Normālā vērtība
(18)
Piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 32.-40. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
2.2. Eksporta cena
(19)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka eksporta cenā būtu jāietver ar jūras fraktu gūtā peļņa, t. i., starpība starp frakta cenu, ko iekasē no klientiem, un frakta izmaksām, ko pārvadātāja uzņēmumam maksā ražotājs eksportētājs. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena ir tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par preci, kad to no eksportētājvalsts pārdod eksportam uz Savienību. Peļņu, kas gūta, transportējot ražojumu klientam, nevar uzskatīt par attiecīgā ražojuma eksporta cenas elementu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(20)
Citas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 41.-43. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
2.3. Salīdzinājums
(21)
Turcijas Tērauda eksportētāju apvienība (ÇIB) apgalvoja, ka būtiskās cenu atšķirības starp bezšuvju un metinātiem cauruļu savienotājelementiem nav pienācīgi ņemtas vērā eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumā. Tomēr visi uzņēmumi, kas sadarbojās, ir snieguši informāciju par bezšuvju un metinātu savienotājelementu pārdošanu, pamatojoties uz atsevišķiem darījumiem. Eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumā tika izmantota tieši šī informācija. Citiem vārdiem sakot, bezšuvju savienotājelementi tika salīdzināti tikai ar bezšuvju savienotājelementiem un metinātie savienotājelementi tika salīdzināti tikai ar metinātiem savienotājelementiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(22)
Citas piezīmes par salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 44. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
2.4. Dempinga starpības
a) Izmeklējamo uzņēmumu dempinga starpība
(23)
Jāatgādina, ka provizoriski noteiktā atsevišķā dempinga starpība vienam no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar uzņēmuma attiecīgā ražojuma vidējo svērto uz Savienību veiktā eksporta cenu. Piezīmes par šā uzņēmuma dempinga starpības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 46. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
(24)
Attiecībā uz abiem pārējiem Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, veiktie dempinga aprēķini liecināja, ka tie mērķtiecīgi praktizēja dempingu konkrētajā laikposmā, kā arī saistībā ar konkrētiem pircējiem un reģioniem. Vēl jo vairāk, bija skaidri redzams, ka to eksporta cenu modelis būtiski atšķīrās attiecībā uz dažādiem pircējiem un reģioniem, kā arī laikposmiem (līdz 30 % par identiskiem attiecīgā ražojuma modeļiem). Turklāt dempinga aprēķins, kas balstīts uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma pirmajā daļā izklāstīto metodi, pilnībā neatspoguļoja abu attiecīgo ražotāju praktizētā dempinga apmēru, kā izklāstīts šīs regulas 27. apsvērumā. Dempinga starpību arī nevarēja noteikt, salīdzinot atsevišķas normālās vērtības ar atsevišķām eksporta uz Savienību cenām atsevišķu darījumu gadījumos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma otro daļu, ņemot vērā iekšzemes darījumu nepietiekamo skaitu normālās vērtības noteikšanai, kas atbilst eksporta darījumiem, kā izklāstīts 28. apsvērumā.
(25)
Tādēļ, lai pilnībā atspoguļotu abu attiecīgo uzņēmumu praktizētā dempinga apmēru, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālā vērtība, kas noteikta, izmantojot vidējo svērto rādītāju, šajā gadījumā tika salīdzināta ar visu atsevišķo eksporta darījumu uz Savienību cenām. Tā kā šāda salīdzināšanas metode ir izņēmums no abām pirmajām metodēm, kas paredzētas pamatregulas 2. panta 11. punktā, Komisija rūpīgi pārbaudīja, vai šajā gadījumā ir precīzi ievēroti nosacījumi šīs metodes izmantošanai. Tika izpausti sīkie dempinga aprēķini, ieskaitot noteiktos eksporta cenu modeļus. Neviens no Turcijas ražotājiem eksportētājiem neapstrīdēja pamatā esošos datus.
(26)
Tomēr abi uzņēmumi, kas sadarbojās, ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka neesot sniegti pietiekami skaidrojumi par mērķtiecīgi praktizēto dempingu, kas noteikts saistībā ar abiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, un ka katrā ziņā nekāds eksporta cenu modelis neesot īstenots apzināti. Uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko pieprasīja abi Turcijas ražotāji eksportētāji, abiem uzņēmumiem tika sniegta sīka informācija par mērķtiecīgi praktizētā dempinga noteikšanu un par tā pamatā esošajiem dempinga starpības aprēķiniem. Turklāt Komisija skaidroja, ka attiecīgo uzņēmumu praksei, pat ja tā nav apzināta (5), bija mērķtiecīgi praktizēta dempinga iedarbība. Jāatzīmē, ka pamatregulā nav paredzēta prasība izmeklēšanas iestādei noteikt mērķtiecīgi praktizētā dempinga iespējamos iemeslus, piemēram, valūtu svārstības, reģionāli atšķirīga cenu politika utt. Pietiek tikai ar konstatējumu, ka eksporta cenu modeļi būtiski atšķiras attiecībā uz dažādiem pircējiem, reģioniem vai laikposmiem (6). Papildus uzklausīšanai abi uzņēmumi saņēma arī konkrētus skaidrojumus, kas skar tieši to darbību. Turklāt Turcijas Pastāvīgajai pārstāvniecībai Savienībā tika nosūtīta verbālnota ar skaidrojumiem par mērķtiecīgi praktizētā dempinga noteikšanu un dempinga starpības aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju. Vēl vienā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko pieprasīja ÇIB, ÇIB tika sniegta sīka informācija par mērķtiecīgi praktizēta dempinga noteikšanu un par tā pamatā esošajiem dempinga starpības aprēķiniem.
(27)
Izmeklēšanā katram no abiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikti trīs skaidri eksporta cenu modeļi, kas aptver lielāko daļu no to eksporta uz Savienību pārdošanas darījumiem, proti, eksporta cenas būtiski atšķīrās attiecībā uz dažādiem pircējiem un reģioniem, kā arī laikposmiem, par ko liecina pamata dati, kas izpausti ieinteresētajām personām. Tas tika konstatēts šīs lietas ārkārtas apstākļu rūpīgas pārbaudes rezultātā, uz kuru pamatojoties tika uzskatīts par nepieciešamu atzīt, ka bija īstenots mērķtiecīgi praktizēts dempings. Pēc tam, kad tika noteiktas būtiskas eksporta cenas atšķirības, un tā kā tikai viens no šiem trim eksporta cenu modeļiem būtu pietiekams, lai varētu izmantot salīdzināšanas metodi, kuras pamatā ir visu atsevišķo eksporta darījumu svērtā vērtība, šī salīdzināšanas metode attiecīgajā gadījumā tika uzskatīta par piemērotu. Turklāt katram no abiem uzņēmumiem kopējā dempinga summa, kas noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta uz Savienību cenu (pirmā simetriskā metode), būtiski atšķiras no aprēķinātās dempinga summas, kas noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar visu atsevišķo eksporta darījumu uz Savienību cenām (asimetriskā metode), par ko liecina pamata dati, kas izpausti ieinteresētajām personām. Tādējādi var secināt, ka, izmantojot pirmo simetrisko metodi, mērķtiecīgi praktizētais dempings, kas noticis konkrētā laikposmā, konkrētos reģionos un attiecībā uz konkrētiem klientiem, netiktu pienācīgi atklāts. Citiem vārdiem sakot, ar pirmo simetrisko metodi noteiktā dempinga starpība pilnībā neatspoguļotu dempinga apmēru, ko praktizē abi attiecīgie uzņēmumi.
(28)
Dempinga starpību nevarēja arī aprēķināt, salīdzinot atsevišķas normālās vērtības ar atsevišķām eksporta uz Savienību cenām atsevišķu darījumu gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma otro daļu (otrā simetriskā metode). Izmantojot šo metodi, ir jānosaka atsevišķi iekšzemes darījumi, kas ir salīdzināmi ar atsevišķiem eksporta darījumiem, ņemot vērā tādus faktorus kā pārdošanas apjoms un darījuma datums. Tā kā iekšzemes darījumu skaits nebija pietiekams, lai noteiktu normālo vērtību, kas atbilst eksporta darījumiem, dempinga starpību nevarēja aprēķināt, pamatojoties uz otro simetrisko metodi. Tādēļ, ņemot vērā to, ka tika noteikti eksporta cenu modeļi, kas būtiskas atšķīrās attiecībā uz dažādiem pircējiem, reģioniem un laikposmiem, un ņemot vērā apstākli, ka abas simetriskās metodes neatspoguļotu dempingu pilnā apmērā, saskaņā ar 2. panta 11. punkta otro teikumu tika nolemts dempinga starpību aprēķināt, pamatojoties uz asimetrisko metodi.
(29)
Abi uzņēmumi, kas sadarbojās, un ÇIB apgalvoja, ka neesot pamatoti salīdzināt eksporta cenas, kas konvertētas Turcijas lirās, ievērojot faktu, ka pārdošanas darījumi uz Savienību veikti euro, bet Turcijas lira tiekot izmantota tikai grāmatvedības vajadzībām. Tika apgalvots, ka valūtas maiņas kursa svārstībām starp euro un Turcijas liru esot būtiska ietekme uz cenu noteikšanu, kas neizbēgami un nepamatoti ietekmējot eksporta cenas salīdzinājuma rezultātu atšķirīgos laikposmos. Tomēr Komisijas standartprakse ir veikt eksporta cenas salīdzinājumu un dempinga starpības aprēķinus grāmatvedības valūtā, ko izmanto eksportētājvalsts ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas. Būtu jāatzīmē, ka izmaksas un iekšzemes cenas, kas izmantotas par pamatu normālai vērtībai, ir izteiktas Turcijas lirās. Attiecīgi eksporta cenu salīdzinājums ar normālo vērtību ir veikts šajā valūtā. Tādējādi vienīgā loģiskā pieeja eksporta cenu modeļa noteikšanai to pašu dempinga aprēķinu satvarā ir izmantot tās pašas eksporta cenas, kas jau izteiktas Turcijas lirās. Turklāt, kā minēts iepriekš, pamatregulā nav paredzēta prasība veikt mērķtiecīgi praktizētā dempinga iespējamo iemeslu analīzi, piemēram, valūtas maiņas kursa svārstības (7). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(30)
Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka eksporta cenu modeļa noteikšanā esot jāņem vērā salīdzināmu veidu ražojumu vidējās svērtās cenas, nevis vidējās aritmētiskās cenas. Tomēr pamatregulas 2. panta 11. punkts attiecas uz eksporta cenu modeli, nevis vidējo svērto eksporta cenu modeli vai eksporta vērtību modeli. Vidējās svērtās eksporta cenas izmantošana izkropļotu analīzi, jo tiktu ņemtas vērā ne tikai eksporta cenas, bet arī eksporta apjoms. Jebkurā gadījumā, pat ja vidējo aritmētisko eksporta cenu vietā izmantotu vidējās svērtās cenas, tāpat būtu iespējams noteikt eksporta cenu modeli, kas būtiski atšķirtos attiecībā uz dažādiem pircējiem, reģioniem, kā arī laikposmiem. Abas ieinteresētās personas apstrīdēja eksporta cenu modeļu atšķirību nozīmi, ja tādas pastāvētu, gadījumā, ja tiktu izmantotas vidējās svērtās vērtības. Jāatzīmē, ka ieinteresētās personas neapstrīd faktiskos konstatējumus, kuri balstīti uz vidējo aritmētisko vērtību, kas, kā skaidrots iepriekš, ir atbilstoša metode. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(31)
ÇIB apgalvoja, ka reducēšana līdz nullei neesot pamatota, atsaucoties uz PTO Apelācijas iestādes ziņojumu (ziņojums par gultasveļu) (8), saskaņā ar kuru reducēšanas līdz nullei prakse tika atzīta par pretēju PTO Antidempinga nolīgumam. Tomēr Vispārējā tiesa (9) ir apstiprinājusi, ka ziņojuma par gultasveļu konstatējumi nav piemērojami mērķtiecīgi praktizēta dempinga gadījumā. Vēl jo vairāk, ziņojums par gultasveļu attiecas tikai uz reducēšanu līdz nullei pirmās simetriskās metodes kontekstā, un nevar uzskatīt, ka tas attiektos arī uz šā mehānisma piemērošanu asimetriskās metodes kontekstā. Tātad, lai gan, kā ir konstatējusi PTO Apelācijas iestāde, piemērot reducēšanu līdz nullei pirmās simetriskās metodes ietvaros, jo īpaši tad, ja nav eksporta cenu modeļa, tiešām varētu būt pretrunā 1994. gada Antidempinga kodeksa 2.4.2. pantam un netaisnīgi, veikt reducēšanu līdz nullei asimetriskās metodes ietvaros, ja ir izpildīti abi šīs metodes piemērošanas nosacījumi, tomēr nav pretrunā nedz šai normai, nedz pamatregulas 2. panta 11. punktam, nedz arī netaisnīgi šīs pašas regulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Turklāt reducēšana līdz nullei matemātiski ir vajadzīga, lai nošķirtu asimetriskās metodes un pirmās simetriskās metodes rezultātus. Bez šīs reducēšanas ar asimetrisko metodi vienmēr iegūtu to pašu rezultātu kā ar pirmo simetrisko metodi. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(32)
ÇIB arī apgalvoja, ka, izmantojot reducēšanu līdz nullei, tiek pārkāpts mazākā maksājuma noteikums. Tika apgalvots, ka, izmantojot reducēšanu līdz nullei, dempinga starpības esot aprēķinātas augstākā līmenī, nekā tām esot faktiski bijis jābūt.
(33)
Tomēr reducēšanas līdz nullei izmantošana saskaņā ar asimetrisko metodi neliedz piemērot mazākā maksājuma noteikumu. Visiem trijiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, neatkarīgi no izmantotās metodes dempinga starpības ir salīdzinātas ar uzņēmumu kaitējuma novēršanas līmeņiem, lai nodrošinātu, ka maksājumu nosaka zemākais no abiem minētajiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(34)
Citas piezīmes par izmeklēto uzņēmumu dempinga starpībām netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 47.-48. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
b) Dempinga starpība uzņēmumiem, kas nesadarbojās
(35)
Piezīmes par dempinga starpību uzņēmumiem, kas nesadarbojās, netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 49. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
(36)
Valsts mēroga galīgi noteiktās dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visi pārējie uzņēmumi
16,7
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija, Savienības ražošanas nozare un patēriņš
(37)
Piezīmes par Savienības produkciju, Savienības ražošanas nozari un patēriņu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 51.-54. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
2. Imports no attiecīgajām valstīm
2.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvs novērtējums
(38)
Pēc tam, kad konstatējumi tika provizoriski izpausti, ÇIB apgalvoja, ka importa par dempinga cenām kumulatīvais novērtējums no abām attiecīgajām valstīm nav pamatots. Principā ÇIB atkārtoja Turcijas ražotāju eksportētāju piezīmes, kas sniegtas pēc izmeklēšanas sākšanas, un apgalvoja, ka imports no Krievijas un Turcijas uzrāda atšķirīgus modeļus apjomu un cenu ziņā.
(39)
Kā jau minēts pagaidu regulas 59. apsvērumā, šajā ziņā atkārtoti tiek norādīts, ka saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem importa apjoms no Turcijas ir salīdzinoši stabils, bet Krievijas izcelsmes importa apjoms absolūtos skaitļos palielinās. Tomēr, ņemot vērā pieprasījuma samazināšanos attiecīgajā laikposmā, abu valstu importa tirgus daļas palielinās.
(40)
Tajā pašā laikā šķiet, ka to cenu noteikšanas prakse būtiski neatšķiras, proti, Krievijas vidējās cenas ir nedaudz zemākas, bet ļoti tuvu Turcijas vidējām cenām. Šajā ziņā arī tiek atkārtoti norādīts, ka attiecībā uz uzņēmumiem abās valstīs izmeklēšanā tika konstatēts, ka to cenu piedāvājums bija līdz pat par 30 % zemāks (sk. pagaidu regulas 65. apsvērumu). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(41)
ÇIB arī apgalvoja, ka imports no Turcijas esot jāuzskata par nenozīmīgu, un atzīmēja, ka iepriekšējā lietā par līdzīgu ražojumu, proti, “savienotājelementiem caurulēm no ĶTR, Horvātijas, Slovākijas, Taivānas un Taizemes” (10), importu no Slovākijas un Taivānas uzskatīja par nenozīmīgu (lai gan tas bija virs de minimis robežvērtības), un tādējādi tas netika kumulēts ar importu par dempinga cenām no citām valstīm.
(42)
Par savienotājelementu caurulēm no ĶTR, Horvātijas, Slovākijas, Taivānas un Taizemes tiek atzīmēts, ka tiešām attiecībā uz importu no Slovākijas un Taivānas tika konstatēts dempings un, lai gan importa tirgus daļa bija virs 1 % robežvērtības, to nekumulēja ar pārējo importu par dempinga cenām. Tomēr situācija minētajā gadījumā būtiski atšķīrās no pašreizējās, jo imports no Slovākijas un Taivānas strauji zaudēja tirgus daļu un to uzskatīja par nenozīmīgu, salīdzinot ar importa apjomu no pārējām valstīm, un attiecīgi klasificēja kā kaitējumu nenodarošu. Turpretim šajā gadījumā gan Turcijas, gan Krievijas importa tirgus daļa palielinās un tas ir savstarpēji salīdzināms apjoma ziņā. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(43)
ÇIB arī apgalvoja, ka imports no Turcijas un Krievijas nav līdzīgs konkurences nosacījumu ziņā, jo pastāvot “atšķirības pārdošanas darījumu ģeogrāfiskajā koncentrācijā”. ÇIB sniedza statistikas datus, kas liecināja, ka Turcija izmeklēšanas laikposmā koncentrēja vairāk nekā 70 % pārdevumu Spānijā, Francijā, Itālijā un Polijā, savukārt Krievija gandrīz visus pārdošanas darījumus koncentrēja Čehijas Republikā un Vācijā.
(44)
Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka atšķirības pārdošanas darījumu ģeogrāfiskajā koncentrācijā nevar uzskatīt par atšķirīgu konkurences nosacījumu iezīmi. Tā kā Savienībā ir vienots tirgus, parasti importa ievešanas punkts nav noteicošs šāda importa konkurētspējas ziņā vienam ar otru un ar līdzīgiem ražojumiem. Attiecībā uz konkurences nosacījumiem arī tiek atkārtoti norādīts, ka Krievijas un Turcijas imports ir līdzīgs cenu ziņā un tika konstatēts, ka to abu cenas ir zemākas par Savienības cenām un to tirdzniecības kanāli ir līdzīgi. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(45)
Citas piezīmes par importa par dempinga cenām kumulatīvo novērtējumu no attiecīgajām valstīm netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 55.-60. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
2.2. Attiecīgā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa, importa cenas un zemāku cenu piedāvājums
(46)
Piezīmes par attiecīgā importa par dempinga cenām apjomu un tirgus daļu, importa cenām un zemāku cenu piedāvājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 61.-65. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
(47)
Tiek atgādināts, ka Savienībā par dempinga cenām pārdotajam attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgajam ražojumam cenu piedāvājums bija līdz pat aptuveni par 30 % mazāks par Savienības ražošanas nozares cenām.
3. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(48)
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare no 2008. gada līdz IP esot palielinājusi tirgus daļu aptuveni par 3 %, Komisijai esot bijis jāizdara secinājums, ka attiecīgajā laikposmā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums.
(49)
Šajā ziņā, pirmkārt, jāatzīmē, ka pagaidu regulā tika skaidri atzīts (sk., piemēram, pagaidu regulas 72., 86. vai 91. apsvērumu), ka Savienības ražošanas nozare nedaudz palielināja savu tirgus daļu. Otrkārt, saskaņā ar skaidrojumiem pagaidu regulas 72. apsvērumā lielāka tirgus daļa atspoguļo to, ka Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazinājums ir bijis mazliet mazāks par patēriņa samazinājumu šajā laikposmā.
(50)
Turklāt tirgus daļas rādītājs, neskaitot turpmāk minēto mazāku krājumu rādītāju, ir vienīgais kaitējuma rādītājs, kas attiecīgajā laikposmā iezīmē pozitīvu tendenci. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(51)
Turcijas valdība arī apgalvoja, ka atlasīto Savienības ražotāju sarūkošie krājumi laikposma beigās esot indikators tam, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums.
(52)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka patiešām, kā minēts pagaidu regulas 79. apsvērumā, no 2008. gada līdz IP atlasīto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās samazinājās par 18 %.
(53)
Vienlaikus tiek atzīts, ka krājumu samazinājumu varētu uzskatīt par pozitīvu zīmi tikai tad, ja pārdošanas darījumi pieaugtu straujāk par produkcijas daudzumu. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā tas tā nav. Tieši otrādi - krājumu samazinājums šajā gadījumā atspoguļo tikai ražošanas apjoma straujāku kritumu par pārdošanas darījumu kritumu. Šajā situācijā krājumu samazinājumu nevar uzskatīt par pozitīvu tendenci. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(54)
Citas piezīmes vai apgalvojumi netika saņemti, tāpēc pagaidu regulas 66.-88. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, tiek apstiprināti.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(55)
Konkrētas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 90.-93. apsvērums tiek apstiprināts.
2. Citu faktoru ietekme
(56)
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma faktiskais iemesls ir imports par zemām cenām no citām trešām valstīm, un jo īpaši no valstīm, uz kurām attiecas antidempinga maksājumi.
(57)
Šajā ziņā, kā minēts pagaidu regulas 96. apsvērumā, tiek atzīmēts, ka imports no astoņām valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, turpināja ieplūst Savienības tirgū, lai gan to tirgus daļa samazinājās no 21 % 2008. gadā līdz 17 % izmeklēšanas laikposmā. Šā importa vidējās cenas kopumā bija zemākas nekā importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Pat tad, ja tiek ņemts vērā piemērojamais antidempinga maksājums, šā importa cenas tik un tā ir zemas un ir salīdzināmas ar Krievijas un Turcijas improta cenām, un zemākas par Savienības ražotāju vidējām cenām.
(58)
Tomēr tiek atzīmēts, ka attiecībā uz valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi (kā uz visām trešām valstīm), ir pieejami ierobežoti statistikas dati un informācija par vidējām cenām, noteiktā cenas atšķirība nepavisam nav pārliecinoša un to var ietekmēt atšķirīgs ražojumu klāsts. Turklāt imports no trešām valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, uzrāda skaidru lejupslīdošu tendenci. Tādējādi izdarāms secinājums, ka cēloņsakarība starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas nav izjaukta.
(59)
Importa tirgus daļa no citām trešām valstīm attiecīgajā laikposmā samazinājās no 7 % 2008. gadā līdz 6 % IP, savukārt Krievijas un Turcijas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās. Šāda importa vidējās cenas kopumā bija lielākas nekā attiecīgo valstu dempingotā importa cenas un tuvas Savienības ražotāju vidējām cenām; tādējādi cēloņsakarība starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas nav izjaukta. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts un pagaidu secinājums par to, ka imports no trešām valstīm neizjauc cēloņsakarību, tiek apstiprināts.
(60)
Turcijas valdība arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot saistīts ar lielākām ražošanas izmaksām, ko izraisījusi pieprasījuma samazināšanās.
(61)
Šajā ziņā, kā norādīts pagaidu regulas 101. apsvērumā, tiek atzīmēts, ka visticamākais cauruļu savienotājelementu patēriņa samazinājuma iemesls ir 2008./2009. gada finanšu un ekonomikas krīze. No 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās vairāk nekā par 40 % un saglabājās tik zems visā atlikušajā attiecīgajā laikposmā (lai gan izmeklēšanas laikposmā tas mazliet palielinājās). Ņemot vērā, ka nemainīgās izmaksas ir līdz 40 % no Savienības ražotāju ražošanas izmaksām, samazinātā pieprasījuma, pārdošanas apjoma un izlaides dēļ vienības ražošanas izmaksas ir ievērojami paaugstinājušās. Tas acīmredzami ir būtiski ietekmējis Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
(62)
Vienlaikus lielāku vienības ražošanas izmaksu negatīvo ietekmi noteikti pastiprināja fakts, ka Savienības ražošanas nozares cenas saruka milzīga cenu spiediena un būtiski zemāka cenu piedāvājuma dēļ, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas. Normālos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozarei būtu bijis jābūt iespējai mazināt vienības izmaksu pieaugumu, saglabājot vismaz normālu cenu līmeni, kas noteikti nebija iespējams, ņemot vērā cenu spiedienu, ko radīja mākslīgi lēts imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.
(63)
Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts, un tiek galīgi secināts, ka pieprasījuma samazinājuma negatīvā ietekme neizjauc cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no Krievijas un Turcijas.
(64)
Citas piezīmes vai apgalvojumi netika saņemti, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 94.-106. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(65)
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB apgalvoja, ka ar jebkādu pasākumu ieviešanu uzņēmums ERNE Fittings, kas ir sūdzības iesniedzējs, iegūtu monopolstāvoklim līdzvērtīgu stāvokli Savienības tirgū.
(66)
Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka ERNE ir tikai viens no diviem sūdzības iesniedzējiem un ka otrais sūdzības iesniedzējs, uzņēmums INTERFIT, ir tam līdzīgs lieluma ziņā. Turklāt pagaidu regulā norādītie dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem ietvēra arī trešo Savienības ražotāju - Virgilio CENA & Figli. Turklāt Savienībā ir ievērojams mazāku uzņēmumu skaits, kas ražo ražojumu, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, un importa apjoms no citiem avotiem ir būtisks. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nav ERNE stāvokļa monopolizācijas riska.
(67)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 107.-117. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus pret attiecīgo valstu izcelsmes ražojuma importu par dempinga cenām, tiek apstiprināti.
G. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(68)
Konkrētas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 118.-120. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
2. Galīgie pasākumi
(69)
Ņemot vērā par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm izdarītos secinājumus, saskaņā ar pamatregulas 9. pantu tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums Krievijas un Turcijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam mazākās dempinga starpības līmenī un konstatētā kaitējuma novēršanas līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos ir dempinga starpība.
(70)
Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta valsts mēroga dempinga starpība, kā skaidrots pagaidu regulas 21.-31. apsvērumā, un ar šo šī starpība tiek apstiprināta.
(71)
Sadarbības līmenis Turcijas gadījumā tika uzskatīts par salīdzinoši zemu, tāpēc attiecībā uz Turciju atlikušās dempinga starpības pamatā bija samērīga metode, ar kuru noteiktā starpība ir lielāka par lielāko no atsevišķām starpībām tiem trim uzņēmumiem, kuri sadarbojās, kā paskaidrots pagaidu regulas 49. apsvērumā, un ar šo šī atlikusī dempinga starpība tiek apstiprināta.
(72)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
Krievija
Visi uzņēmumi
23,8
Turcija
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visi pārējie uzņēmumi
16,7
(73)
Atsevišķas uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(74)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (11), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkādām pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās kā ražošana, pārdošana vietējā tirgū un eksportam, kas saistītas, piemēram, ar izmaiņām nosaukumā vai ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes.
(75)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties tika ieplānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā konstatējumu izpaušana”). Pēc konstatējumu izpaušanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.
(76)
Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas tika saņemtas piezīmes no sūdzības iesniedzēja un diviem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ÇIB. Abi Turcijas ražotāji un ÇIB pieprasīja uzklausīšanu un tika uzklausīti.
(77)
Sūdzības iesniedzējs piekrita izpaustajiem secinājumiem. Mutiskās un rakstiskās piezīmēs, kuras sniedza abi Turcijas eksportētāji un ÇIB, tika atkārtotas piezīmes, kas jau bija sniegtas pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas. Jāatzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapstrīdēja pamatā esošos datus.
(78)
Pamatojums un atbilde uz apgalvojumu, ka ir izmantojama asimetriskā metode, ieskaitot reducēšanu līdz nullei dempinga aprēķinos, ir sniegta iepriekš 24.-33. apsvērumā. Turcijas liras izmantošana eksporta cenu modeļu noteikšanai ir skaidrota un attiecīgais iebildums apskatīts iepriekš 29. apsvērumā. Vidējo aritmētisko cenu izmantošana vidējo svērto eksporta cenu vietā, nosakot eksporta cenu modeļus, tiek skaidrota un attiecīgais iebildums apskatīts iepriekš 30. apsvērumā. Pieprasījums eksporta cenā iekļaut ar jūras fraktu gūto peļņu ir aprakstīts un noraidīts iepriekš 19. apsvērumā. Apgalvojums, ka Turcijas un Krievijas importa kumulatīvais novērtējums nav piemērots, ņemot vērā Turcijas un Krievijas pārdošanas darījumu ģeogrāfiskās koncentrācijas atšķirības, ir aprakstīts un noraidīts iepriekš 43. un 44. apsvērumā. Apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums, ņemot vērā tās palielinājušos tirgus daļu, ir iztirzāts un noraidīts iepriekš 48.-50. apsvērumā.
(79)
Ņemot vērā to, ka pēc galīgo konstatējumu izpaušanas netika sniegti argumenti, kas varētu ietekmēt lietas novērtējuma rezultātu, grozījumi iepriekš izklāstītajos konstatējumos nav vajadzīgi.
H. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(80)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka ir galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļu savienotājelementiem (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (Taric kodi 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 un 7307998098) un kuru izcelsme ir Krievijā un Turcijā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
Taric papildu kods
Krievija
Visi uzņēmumi
23,8
-
Turcija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambula
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambula
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Stambula
12,1
B297
Visi pārējie uzņēmumi
16,7
B999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 699/2012 par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 17. janvārī