РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 157/2013
(2013. gada 18. februāris),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk - “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras ierosināšana
(1)
Eiropas Komisija (turpmāk - “Komisija”) 2011. gada 25. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), informēja par antidempinga procedūras (turpmāk - “AD procedūra” jeb “procedūra”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (turpmāk - “ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes bioetanola importu Savienībā.
(2)
Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (turpmāk - “AS procedūra”). Šī procedūra tika pabeigta 2012. gada 21. decembrī, neparedzot kompensācijas pasākumus.
(3)
AD procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Atjaunojamā etanola ražotāju asociācija (ePURE) (turpmāk - “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 12. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas saražo vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās bioetanola produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas ierosināšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(4)
Komisija par procedūras ierosināšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ASV eksportētājus/ražotājus, importētājus un citas zināmās iesaistītās personas, kā arī ASV iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(5)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
1.2.1. ASV eksportētāju/ražotāju pārbaude izlases veidā
(6)
Ņemot vērā to, ka ASV eksportētāju/ražotāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts veikt pārbaudi izlases veidā.
(7)
Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, ASV eksportētāji/ražotāji tika aicināti pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas ierosināšanas datuma un atbilstīgi paziņojumam atbildēt uz atlases anketā uzdotajiem jautājumiem, sniedzot pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar bioetanola ražošanu un pārdošanu laikposmā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (turpmāk - “izmeklēšanas periods” jeb “IP”).
(8)
Lai izveidotu reprezentatīvu izlasi, notika arī apspriedes ar attiecīgajām ASV iestādēm.
(9)
Noteiktajā 15 dienu termiņā pieteicās un prasīto informāciju sniedza vairāk nekā 60 eksportētāji/ražotāji.
(10)
Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izveidoja izlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo bioetanola eksporta apjomu uz Savienību, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē tika iekļauti seši ASV bioetanola ražotāji (“ASV izlase”).
(11)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viena ASV izlasē iekļautā ražotāja produkciju izmeklēšanas periodā uz Savienību neeksportēja. Tāpēc šo uzņēmumu no izlases izslēdza.
(12)
Lai gan pārējie izlasē iekļautie ražotāji atlases anketā norādīja bioetanola eksportu uz Savienību, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka neviens no atlasītajiem ražotājiem neeksportēja bioetanolu uz Savienības tirgu. Patiesībā tie pārdeva bioetanolu nesaistītiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem vietējā tirgū, kuri pēc tam to sajauca ar benzīnu un pārdeva tālāk vietējā tirgū vai eksportam jo īpaši uz Savienību. Veicot izmeklēšanu uz vietas, tika noskaidrots, ka pretēji priekšstatam, ko radīja izlasē iekļauto ASV ražotāju atlases anketās sniegtā informācija, šie ražotāji ne vienmēr bija informēti par to, vai to produkcija bija paredzēta Savienības tirgum vai arī kādam citam galamērķim, tostarp ASV tirgum, un nezināja tirgotāju/maisījumu izgatavotāju noteiktās pārdošanas cenas. Būtībā tas nozīmē, ka attiecīgie ASV bioetanola ražotāji nav attiecīgā ražojuma eksportētāji uz Savienību. Eksportētāji patiesībā ir tirgotāji/maisījumu izgatavotāji. Tāpēc, izmantojot procedūras sākumposmā savāktos un apstiprinātos datus par ASV izlasi, nebija iespējams noteikt, vai ASV izcelsmes bioetanolu izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja par dempinga cenām.
(13)
Tādējādi tobrīd nevarēja noteikt nekādus antidempinga pasākumus.
(14)
Lai noteiktu bioetanola eksportu uz Savienību, dati par ASV izlasi galvenokārt balstījās uz informāciju, ko tiem sniedza nesaistītie maisījumu izgatavotāji/tirgotāji, uz kuriem procedūras sākumposmā izmeklēšana neattiecās. Lai gan izmeklēšanas sākumposmā viens šāds tirgotājs sadarbojās un sniedza papildu datus, šie dati nebija pietiekami precīzi un uzticami, lai tos izmantotu dempinga starpību aprēķināšanai.
(15)
Tāpēc, lai varētu pabeigt dempinga izmeklēšanu, tika nolemts, ka jāpamatojas uz datiem, ko sniedza tirgotāji un maisījumu izgatavotāji, kuri patiešām eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību.
(16)
Tāpēc astoņiem lielākajiem ASV tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kurus noteica ASV izlases izmeklēšanā, tika nosūtītas dempinga aptaujas anketas. Šie tirgotāji/maisījumu izgatavotāji eksportē vairāk nekā 90 % no kopējā uz Savienību eksportētā bioetanola. Divi tirgotāji/maisījumu izgatavotāji piekrita sadarboties izmeklēšanā, un izmeklēšanas periodā tie eksportēja aptuveni 51 % no kopējā uz Savienību eksportētā bioetanola.
1.2.2. Savienības ražotāju pārbaude izlases veidā
(17)
Ņemot vērā to, ka Savienības ražotāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā.
(18)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi (“ES izlase”). No 19 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas ierosināšanas, šajā izlasē iekļāva piecus uzņēmumus un grupas. Izlasi izveidoja, ņemot vērā bioetanola ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā un zināmo ražotāju atrašanās vietu. Izlasē iekļautie ražotāji izmeklēšanas periodā ražoja 48 % no kopējā aplēstā Savienības produkcijas apjoma.
(19)
Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ES izlasē iekļautās grupas sastāv no daudziem uzņēmumiem vai atsevišķiem saimnieciskās darbības veicējiem, kas ražo un pārdod līdzīgo ražojumu. Šajā lietā tas nozīmēja, ka būtu jāpārbauda 13 uzņēmumi, taču izmeklēšanai atvēlētajā laikā nebija iespējams veikt pārbaudi visos uzņēmumos. Tāpēc tika nolemts atkārtoti pārbaudīt pieejamos datus reprezentatīvas izlases veidošanai. Tika uzskatīts, ka izlasē galvenokārt būtu jāiekļauj lielākie Savienības ražošanas uzņēmumi un grupas, ņemot vērā arī noteiktu Savienības ražotāju ģeogrāfisko izplatību.
(20)
Tādējādi beigās tika izveidota galīga ES izlase, kurā iekļāva sešus individuālus ražotājus, ko izvēlējās, ņemot vērā bioetanola ražošanas un pārdošanas apmēru reprezentativitāti izmeklēšanas periodā un ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šie ražotāji, kuri atrodas Beļģijā, Nīderlandē, Francijā, Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā un Vācijā, saražo 36 % no kopējā aplēstā Savienības produkcijas apjoma un 44 % no kopējā produkcijas apjoma, par ko paziņoja tie uzņēmumi, kuri iesniedza datus izlases izveidei. Šī izlase tika uzskatīta par pietiekami reprezentatīvu, lai novērtētu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(21)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja komentēt izveidotās izlases atbilstību.
(22)
Dažas personas apgalvoja, ka ES izlase nav tik reprezentatīva kā sākotnējā izlase, kurā bija iekļautas veselas uzņēmumu grupas. Tās uzskatīja, ka objektīvu analīzi par situāciju Savienības ražošanas nozarē varētu sagatavot tikai tad, ja izlasē būtu iekļauti visi uzņēmumi, kas ir uzņēmumu grupu daļas. Šīs personas īpaši norādīja, ka izmaksas un ieņēmumi varētu tikt saistīti ar konkrētiem grupas uzņēmumiem, kuri nav apmeklēti, un tādējādi tie var nebūt iekļauti kaitējuma analīzē.
(23)
Šajā ziņā būtu jānorāda, ka Komisija rūpīgi izskatīja un pārbaudīja datus, ko sniedza visi izlasē iekļautie un neiekļautie uzņēmumi, jo īpaši uzņēmumi, kuri pieder grupām, lai nodrošinātu, ka visas izmaksas un ieņēmumi, ar ko saistītas izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas un pārdošanas darbības, būtu pilnīgi atspoguļoti kaitējuma analīzē.
(24)
Dažas personas iebilda pret to Savienības ražotāju iekļaušanu ES izlasē, kuri ir savas darbības sākumposmā. Tās arī apgalvoja, ka izlasē nebija jāiekļauj uzņēmums, kam 2011. gadā bija ievērojama rezerves jauda un kas atrodas dalībvalstī, kura nav īstenojusi Atjaunojamo energoresursu direktīvu (“AED”) (4). Tika arī apgalvots, ka, ja šos uzņēmumus tomēr iekļautu izlasē, Komisijai būtu jākoriģē to dati, lai ņemtu vērā attiecīgos izņēmuma apstākļus.
(25)
Uzskatāms, ka izlasē drīkst iekļaut arī tādus uzņēmumus, kas ir nesen sākuši vai atsākuši darbību. Iekļaujot šos uzņēmumus izlasē, netiek pārkāpti pamatregulas 17. pantā noteiktie izlases veidošanas kritēriji. Attiecībā uz šo uzņēmumu datu koriģēšanu personas nenorādīja konkrētu iemeslu vai pierādījumus, kas pamatotu to apgalvojumu, un nenorādīja arī šādas koriģēšanas metodi.
(26)
Turklāt izmeklēšanā netika konstatētas nekādas izmaksas, piemēram, paātrināta nolietojuma izmaksas, kas būtu jākoriģē, lai novērstu jebkādas novirzes, kuru pamatojums ir uzņēmuma darbības sākšana. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts.
(27)
Dažas personas arī iebilda pret to, ka no ES izlases izslēdza ES pagaidu izlasē iekļautu uzņēmumu, kas atrodas dalībvalstī, kurā ir augsts bioetanola patēriņš un ražošanas apjoms. Tās apgalvoja, ka šā uzņēmuma ekonomiskā situācija bija laba un ka tieši tāpēc to izslēdza no izlases. Tās arī norādīja, ka izlases veidošana bija tendēta par labu kaitējuma konstatēšanai. Kā norādīja minētās personas, Komisijai būtu vajadzējis nosūtīt tā sauktās minianketas visiem ražotājiem, lai savāktu izlases izveidei vajadzīgos datus.
(28)
Attiecībā uz minianketu nosūtīšanu jānorāda, ka pirms izlases izveides Komisija prasīja visiem zināmajiem iesaistītajiem Savienības ražotājiem sniegt informāciju, lai varētu savākt attiecīgos izlases izveidei vajadzīgos datus. Kā minēts paziņojuma 5.2.1. punktā, šī informācija ieinteresētajām personām paredzētos materiālos bija pieejama no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, un tajā nebija sniegtas ziņas par respondentu ekonomisko situāciju. Tāpēc Komisijas rīcībā bija pietiekama atbilstīgā informācija, lai izveidotu pamatregulas 17. pantā noteiktajiem kritērijiem atbilstīgu reprezentatīvu izlasi, taču tā nevarēja atlasīt uzņēmumus pēc darbības rezultātiem. Tāpēc iepriekš minētie iebildumi tika noraidīti.
(29)
Visbeidzot, tika apgalvots, ka izlasē vajadzēja iekļaut uzņēmumus, kas ražo bioetanolu no cukurbietēm, jo, izmantojot šo izejmateriālu, var gūt daudz lielāku peļņu, nekā izmantojot, piemēram, kviešus. Lai gan šis iebildums netika pamatots, pieejamā informācija liecina, ka no cukurbietēm ražots bioetanols veido tikai nelielu daļu no kopējā Savienības produkcijas apjoma - aptuveni 12 % 2011. gadā - un ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi daļēji izmanto cukurbietes kā bioetanola ražošanas izejvielu. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka izlase, kas, kā iepriekš paskaidrots, izveidota, lai analizētu nodarīto kaitējumu, reprezentatīvi raksturo Savienības ražošanas nozari.
1.2.3. Nesaistīto importētāju pārbaude izlases veidā
(31)
Ņemot vērā to, ka procedūrā iesaistīto importētāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju pārbaude izlases veidā.
(32)
Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tikai trīs importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tā kā sadarbojās neliels importētāju skaits, pārbaude izlases veidā netika uzskatīta par vajadzīgu.
1.2.4. Atbildes uz anketas jautājumiem un to pārbaudes
(33)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām. Tādējādi anketas tika nosūtītas izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Savienības nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās, un visiem lietotājiem, par ko bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana.
(34)
Atbildes tika saņemtas no izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem importētājiem un četriem lietotājiem.
(35)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko sniedza ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai galīgi konstatētu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Savienības intereses.
(36)
Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos.
Eksportētāji/ražotāji ASV
-
Marquis Energy LLC, Hanepina (Hennepin), Ilinoisa (Illinois),
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Anavana (Annawan), Ilinoisa,
-
Platinum Ethanol LLC, Artūra (Arthur), Aiova (Iowa),
-
Plymouth Energy Company LLC, Merila (Merrill), Aiova,
-
POET LLC, Vičita (Wichita), Kanzasa (Kansas) un Sūfolsa (Sioux Falls), Dienviddakota (South Dakota).
Nesaistītais tirgotājs ASV
-
Bio Urja Trading LLC, Hjūstona (Houston), Teksasa (Texas).
Saistītais tirgotājs Šveicē
-
Cargill International SA, Ženēva.
Ražotāji Savienībā
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Roterdama, Nīderlande,
-
BioWanze S.A., Wanze, Beļģija,
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Manheima, Vācija,
-
Ensus, Jarma, Apvienotā Karaliste,
-
Lantmännen Energi / Agroetanol, Norčēpinga, Zviedrija,
-
Tereos BENP, Lilbona, Francija.
Nesaistītie importētāji Savienībā
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Roterdama, Nīderlande,
-
Greenergy Fuels Limited, Londona, Apvienotā Karaliste.
Lietotāji Savienībā
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Roterdama, Nīderlande.
1.3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(37)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim. Ar kaitējuma novērtēšanu saistīto tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk - “attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(38)
Attiecīgais ražojums ir bioetanols, reizēm saukts par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (kuri uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), denaturēts vai nedenaturēts, izņemot tādus ražojumus, kuru sastāvā ūdens pārsniedz 0,3 % (m/m), ko mēra saskaņā ar standartu EN 15376, bet ieskaitot etilspirtu, kuru ražo no lauksaimniecības produktiem (kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) un kurš atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), un kura izcelsmes valsts ir ASV, un kuru pašreiz klasificē ar šādiem KN kodiem: ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanolu var ražot no dažādām lauksaimniecības izejvielām, piemēram, cukurniedrēm, cukurbietēm, kartupeļiem, maniokas un kukurūzas. Kā aprakstīts turpmāk, ASV bioetanolu nošķir pēc dažādajām tā ražošanā izmantotajām izejvielām:
a)
parastā biodegviela (galvenā ražošanas izejviela ir kukurūza, un to parasti sauc par kukurūzas etanolu) - to definē kā atjaunojamu degvielu, kuru iegūst no kukurūzas cietes, kas izgatavota ražotnēs, kuru būvniecība sākta pēc Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likuma (Energy Independence and Security Act) spēkā stāšanās dienas 2007. gada decembrī (5), un kuras izmantošanai nākotnē par 20 % jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas (“SEG”) salīdzinājumā ar benzīna un dīzeļdegvielas SEG emisiju pamatlīmeni visā aprites ciklā;
b)
uzlabotā biodegviela - to definē kā tādu atjaunojamu degvielu, kas nav no kukurūzas cietes ražots etanols, un tā iegūta no atjaunojamas biomasas, kuras SEG emisijas visā aprites ciklā, kā noteikusi par Enerģētikas likuma (Energy Policy Act, EPA) īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 50 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis. Šis jēdziens ietver “celulozes biodegvielu”, piemēram, bioetanolu, un “dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes”. Likuma normas par uzlaboto biodegvielas veidu attiecas arī uz celulozes biodegvielu, dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes un nediferencētu uzlabotu biodegvielu.
(40)
Celulozes biodegvielu (6) konkrētāk definē kā atjaunojamu degvielu, ko iegūst no jebkuras celulozes, hemicelulozes vai lignīna, kuru savukārt iegūst no atjaunojamas biomasas, un kam SEG emisijas visā aprites ciklā, kā noteikusi par EPA īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 60 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis aprites ciklā. Celulozes biodegviela ietver celulozes bioetanolu. Notiek izpēte un izmēģinājuma projekti, ko pārsvarā atbalsta ASV Federālā valdība, saistībā ar uzlabotas biodegvielas, jo īpaši celulozes bioetanola, ražošanu galvenokārt no lauksaimniecības un mežsaimniecības atkritumiem. Saskaņā ar ASV amatpersonu teikto un publiski pieejamiem datiem (7) šā veida bioetanola produkcijas apjoms 2014. gadā sasniegs aptuveni četrus miljardus litru un līdz 2021. gadam - vairāk nekā 50 miljardus litru. Izmeklēšanas periodā celulozes bioetanola ražošanas apjomi bija nelieli.
(41)
Izmeklēšanas periodā un līdz šim galvenā izejviela ASV ir bijusi kukurūza, savukārt Savienībā - kvieši.
(42)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolu parasti pārdod tīrā veidā maisījumu izgatavotājiem/tirgotājiem, kas to sajauc (8) ar benzīnu, jo īpaši, lai iegūtu augsta līmeņa maisījumus, ko eksportē vai pārdod vietējā tirgū tālākai sajaukšanai un izmanto kā degvielu. Jaukšana nav īpaši sarežģīta darbība, un to var izdarīt, sajaucot produktus īpašās tvertnēs un vēlamās procentuālās daļās pievienojot bioetanolu un benzīnu.
(43)
Lai identificētu dažādos bioetanola un bioetanola maisījumu veidus, ko izmanto visā pasaulē, etanola degvielas maisījumus apzīmē ar burtu “E” un ciparu, kas norāda etanola degvielas procentuālo saturu maisījumā no kopējā tilpuma. Piemēram, E85 nozīmē, ka tā sastāvā ir 85 % bezūdens etanola un 15 % benzīna. Maisījumi ar zemu etanola saturu no E5 līdz E25 tiek saukti arī par gazoholu, lai gan starptautiski jēdziens “gazohols” visbiežāk tiek lietots attiecībā uz E10 maisījumiem. E10 vai zemākas pakāpes maisījumi līdz 2011. gadam ir izmantoti vairāk nekā divdesmit valstīs visā pasaulē, visvairāk - ASV, kur gandrīz viss 2010. gadā mazumtirdzniecībā pārdotais benzīns bija sajaukts ar 10 % bioetanola.
(44)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka jebkuru bioetanolu uzskata par biodegvielu saskaņā ar pašreizējo Valsts atjaunojamās degvielas standarta programmu (RFS1), kas izveidota atbilstīgi 2005. gada Enerģētikas likumam (Energy Policy Act), ar kuru tika grozīts Tīra gaisa likums (Clean Air Act), ieviešot pirmo atjaunojamās degvielas valsts standartu. ASV Kongress noteica, ka ASV Vides aizsardzības aģentūrai (EPA) programmas izstrādē un īstenošanā jāsadarbojas ar ASV Enerģētikas ministriju, ASV Lauksaimniecības ministriju un ieinteresētajām personām.
(45)
Īstenojot savu enerģētikas politiku, ASV no 2005. gada kļuva par pasaulē lielāko bioetanola ražotāju, saražojot 57,5 % no vispasaules produkcijas. Īstenojot EPA paredzētās prasības, 2009. gadā tika saražoti vismaz 11 miljardi ASV galonu atjaunojamās degvielas, jo īpaši, lai izpildītu 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likumā noteiktos mērķus. Lielapjoma ražošana ASV ražotājiem arī sniedza iespēju eksportēt bioetanolu uz citiem tirgiem, tostarp Savienību.
(46)
Saskaņā ar oficiāliem informācijas avotiem, tirgus datiem un publiski pieejamo informāciju (9) jebkuru bioetanolu un bioetanolu maisījumos, proti, bioetanola un minerālā benzīna maisījumus, kā paskaidrots iepriekš 43. apsvērumā, ko saražo ASV un pārdod ASV vai arī eksportē, uzskata par bioetanola degvielu un uz tiem attiecas tiesību aktu kopums par energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem un alternatīviem degvielas veidiem ASV.
(47)
Ir konstatēts, ka visiem izmeklējamiem bioetanola veidiem un bioetanoliem maisījumos neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Iespējamās attiecīgā ražojuma minimālās variācijas nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.
(48)
Dažas personas apgalvoja, ka nav skaidra attiecīgā ražojuma definīcija, jo īpaši tāpēc, ka tajā netiek nošķirts degvielā izmantojamais bioetanols no citiem mērķiem paredzētā bioetanola. Tās norādīja, ka tādēļ izmeklēšanā būtu jāiekļauj visi lietojuma veidi un no visiem avotiem iegūtais etanols, tostarp sintētiskais etanols, kas konkurē ar rūpnieciski izmantojamo etanolu.
(49)
Kāda cita persona apgalvoja pretējo, proti, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj tikai degvielā izmantojamais bioetanols un ka rūpnieciski izmantojamais bioetanols tāpēc nebūtu jāņem vērā.
(50)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka attiecīgais ražojums būtu jādefinē, galvenokārt ņemot vērā tā fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, nevis lietojuma veidus. Ražojumam, kam ir dažādi lietojuma veidi, patiešām var būt vienādas vai līdzīgas pamatīpašības neatkarīgi no tā turpmākās izmantošanas, un konkrētos apstākļos var būt vajadzība padziļināt ražojuma definīcijas un ražojuma veida analīzi, ņemot vērā ražošanas nozares un tirgus specifiku.
(51)
Šajā lietā bija skaidrs, ka paziņojumā par procedūras sākšanu nebija paredzēts ražojuma definīcijā iekļaut sintētisko etanolu. Sintētiskā etanola īpašības atšķiras no bioetanola īpašībām, un tas neatbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma definīciju. Neviens no ražotājiem, kas piedalījās šajā izmeklēšanā, nav pievērsies šā ražojuma ražošanai. Tāpēc sintētisko etanolu nevar iekļaut attiecīgā ražojuma definīcijā un izmeklēšana uz to neattiecas. Pretēji dažu personu apgalvojumam šis paskaidrojums nerada izmeklēšanas darbības jomas vai attiecīgā ražojuma definīcijas izmaiņas un tas neietekmēja izmantoto datu kvalitāti.
(52)
Degvielā izmantojamam bioetanolam un citiem mērķiem paredzētajam bioetanolam var būt līdzīgas īpašības. Tomēr izmeklēšana attiecās uz dempingu, ko radīja ASV uzņēmēji, kuri ražoja vai samaisīja degvielā izmantojamo bioetanolu, proti, degvielas maisījuma sastāvā iekļaujamo bioetanolu. Arī izmeklēšana, kas attiecās uz Savienības ražotājiem, bija vērsta uz degvielā izmantojamu, nevis citiem lietošanas veidiem paredzētu bioetanolu. Tāpēc izmeklēšanā būtu jāietver tikai tie bioetanola veidi, kas paredzēti izmantošanai degvielā.
(53)
Importētāji, kas importēto ASV izcelsmes bioetanolu neizmantos degvielā, var sagatavot deklarāciju saskaņā ar Savienības Muitas kodeksa (10) 291.-300. pantā paredzētajiem īstenošanas noteikumiem par galapatēriņu.
2.2. Līdzīgais ražojums
(54)
Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares ražotajam bioetanolam, ko pārdod Savienības tirgū, un bioetanolam, ko Savienībā eksportē no ASV, ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības.
(55)
Kā aprakstīts iepriekš 39. apsvērumā, bioetanolu var ražot no dažādām izejvielām. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēts, ka izmantotās izejvielas radītu kādas galaprodukta īpašību atšķirības. Tika noskaidrots, ka attiecīgais ražojums, ko ASV ražo galvenokārt no kukurūzas un ko eksportē uz Savienību, ir savstarpēji aizstājams ar ražojumu, ko Savienības ražotāji ražo galvenokārt no kviešiem un pārdod Savienībā. Turklāt izmantošanas veidu atšķirības un atšķirības attiecībā uz to, kā šo ražojumu uztver uzņēmēji un lietotāji bioetanola tirgū, ja tādas vispār ir, nav lielas.
(56)
Tāpēc tiek apstiprināts, ka bioetanols, ko ražo un pārdod Savienībā, un attiecīgais ražojums, ko eksportē no ASV, būtu jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.
(57)
Daži izlasē iekļautie ASV ražotāji apgalvoja, ka ASV ražotais un ASV tirgū pārdotais bioetanols nav līdzīgs attiecīgajam ražojumam, jo tas tikai daļēji atbilst paziņojumā par procedūras sākšanu sniegtajam ražojuma aprakstam. Proti, ASV tirgū pārdoto bioetanola veidu sastāvā ūdens pārsniedz noteikto 0,3 % robežvērtību un tie atbilst ASV standartam (ASTM), nevis standartam EN 15376.
(58)
Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolam, ko ražo pārdošanai ASV tirgū, un attiecīgajam ražojumam lielā mērā ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības. Pamatregulas 1. panta 4. punktā noteikts, ka līdzīgajam ražojumam nav obligāti jābūt visos aspektos vienādam ar attiecīgo ražojumu, bet tas var būt ražojums, kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgā ražojuma īpašībām, kaut arī tie nav identiski visos aspektos. Tas ir attiecināms uz ASV tirgū pārdoto bioetanolu un bioetanolu, ko eksportē uz Savienību. Ir bijuši precedenti, kad ražojumi tika uzskatīti par līdzīgiem attiecīgajam ražojumam, neņemot vērā konkrētas atšķirības (11).
(59)
Tāpēc tika nolemts mainīt provizorisko konstatējumu un uzskatīt, ka ASTM bioetanols, ko pārdod ASV tirgū, ir attiecīgajam ražojumam līdzīgs ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.
3. DEMPINGS
3.1. Ievads
(60)
Kā paskaidrots 6.-16. apsvērumā, lai izmeklētu iespējama dempinga pastāvēšanu, izmeklēšana attiecās, pirmkārt, uz bioetanola ražotājiem un, otrkārt, uz tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu.
(61)
Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu ar regulu, ar ko piemēro maksājumu, nosaka katra piegādātāja maksājumu vai arī, ja tas nav iespējams, nosaka attiecīgās piegādātājas valsts maksājumu.
(62)
Daži ražotāji iebilda, ka ir iespējams identificēt un izsekot, kuri no to ražojumiem tiek pārdoti ASV uzņēmējiem, kas tos plāno eksportēt, it īpaši uz Savienību. Tie norādīja uz AED paredzēto sertifikāciju, bet nevarēja pierādīt saikni starp saviem pārdošanas darījumiem ASV tirgū un citu uzņēmēju eksportu uz ES. Kā minēts iepriekš 12. un turpmāk 63. apsvērumā, minētie ražotāji arī nebija informēti par eksporta uz Savienību cenu apmēru.
(63)
Šajā lietā tika konstatēts, ka, ņemot vērā bioetanola ražošanas nozares struktūru un veidu, kā attiecīgo ražojumu ražoja un pārdeva ASV tirgū, kā arī eksportēja uz Savienību, ASV ražotājiem nebija iespējams noteikt atsevišķas dempinga starpības. Konkrētāk izsakoties, ASV izlasē iekļautie ražotāji neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, un tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, uz ko attiecās izmeklēšana, iegādājās bioetanolu no dažādiem ražotājiem, izgatavoja tā maisījumus un to pārdeva, jo īpaši, lai eksportētu uz Savienību, tāpēc - pretēji iepriekš minēto personu apgalvojumiem - nebija iespējams atsevišķi izsekot visus pirkumus un salīdzināt normālās vērtības ar attiecīgajām eksporta cenām, kā arī nav iespējams noteikt ražotāju brīdī, kad ražojums tiek eksportēts uz Savienību. Citiem vārdiem sakot, katrs sūtījums uz ES satur bioetanolu, ko ASV ražojuši dažādi ASV ražotāji, ne tikai ASV izlasē iekļautie ražotāji. Turklāt izmeklēšana liecināja arī to, ka cenas apmērs, ko ASV izlasē iekļautie ražotāji prasīja no saviem ASV klientiem ASV, neatbilda faktiskajām samaksātajām vai maksājamajām cenām par attiecīgo ražojumu, to eksportējot uz Savienību.
(64)
Tāpēc tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka valsts līmeņa dempinga starpība.
3.2. Normālā vērtība
(65)
Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms noteica, vai diviem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvs, t. i., vai kopējais šā ražojuma pārdošanas apjoms bija vismaz 5 % no kopējā eksportam uz Savienību paredzētā pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā.
(66)
Tā kā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija pietiekami liels, normālo vērtību noteica, ņemot vērā cenu, kādu ASV abiem minētajiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem parastā tirdzniecības apritē maksāja vai maksā neatkarīgi klienti.
3.3. Eksporta cena
(67)
Tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas sadarbojās, sniedza datus, ko varēja izmantot, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteiktu eksporta cenu, ņemot vērā tiem faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu par tiem darījumiem, kurus īstenojot ražojumu Savienībā importēja attiecīgs tirdzniecības uzņēmums, eksporta cenu noteica, ņemot vērā cenu, par kādu attiecīgais tirgotājs ražojumu pirmoreiz pārdeva tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā.
(68)
Attiecībā uz pārdošanas darījumiem, ko veica, sadarbojoties ar attiecīgo tirgotāju, kura mītnes vieta bija Šveicē, no eksporta cenas netika atņemtas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņa, jo uzskatīja, ka laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai Savienībā šādas izmaksas neradās. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka attiecīgā tirgotāja pamatdarbība bija pārvaldīt naudas plūsmu ar “cukuru” saistītā uzņēmuma struktūrā, kas darbojas arī biodegvielas jomā, un ierobežot ar lauksaimniecības uzņēmējdarbību saistītos riskus, slēdzot atvasinātos līgumus gan ārpusbiržas tirgos, gan organizētajos finanšu tirgos.
(69)
Daži ASV ražotāji apgalvoja, ka iestādes kā eksporta cenu, kas izmantojama ar dempingu saistītos aprēķinos, pastāvīgi piemēro to cenu, par kuru eksportētājs pārdod ražojumu pirmajam neatkarīgajam klientam. Šajā lietā attiecīgā cena būtu cena, par kādu ASV ražotāji pārdod ražojumu ASV nesaistītajiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem. Tomēr, kā norādīts iepriekš 62. un 63. apsvērumā, neviens no attiecīgajiem ASV bioetanola ražotājiem neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, un tie nebija informēti par eksporta uz Savienību cenu apmēru. Tāpēc šo ražotāju iekšzemes cenu nevar izmantot, jo tā nav par attiecīgo ražojumu samaksātā vai maksājamā cena eksportam uz Savienību. Tādējādi šis iebildums nav pieņemams.
3.4. Salīdzinājums
(70)
To vidējo svērto eksporta cenu, ko katram ražojuma veidam noteica tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kuri sadarbojās, salīdzināja ar vidējo svērto normālo vērtību, pamatojoties uz EXW cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņemot vērā dažādos faktorus, par kuriem pierādīts, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilst, ka dati par pārdošanas apjomu vietējā tirgū nav reprezentatīvi. Tā kā tirgotājs/maisījumu izgatavotājs nesniedza datus par visiem pārdošanas apjomiem vietējā tirgū, aprēķinu pamatā ir dati no atbildēm uz anketas jautājumiem un apmeklējumu uz vietas laikā iegūti dati.
(71)
Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilst, ka vietējā tirgus pārdošanas cenas aprēķini jābalsta uz tiešajiem tirgus datiem, ko sniedz NYMEX. Komisija uzskata, ka pārbaudītie abu tirgotāju/maisījumu izgatavotāju sniegtie dati ir ticamāki.
(72)
Tāpēc attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksu un palīgizmaksu atšķirībām veica atbilstošas korekcijas.
(73)
Īpašs ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu saistīts aspekts ir fakts, ka tirgotāji/maisījumu izgatavotāji izmeklēšanas periodā saņēma subsīdiju galvenokārt akcīzes nodokļa kredīta veidā attiecībā uz to pārdotajiem bioetanola maisījumiem. Normālo vērtību un eksporta cenu nosaka, izmantojot metodi, kurā pilnīgi ņem vērā attiecīgo tirgotāju/maisījumu izgatavotāju faktisko pārdošanas cenu gan vietējā tirgū, gan eksportējot. Tāpēc, salīdzinot tirgotāju/maisījumu izgatavotāju pārdošanas apjomu ASV tirgū un tirgotāju/maisījumu izgatavotāju eksporta uz ES cenu, lai aprēķinātu attiecīgā ražojuma dempinga līmeni, tiek izslēgta jebkāda iespējamā subsidēšanas ietekme uz cenām, jo izmeklēšanas periodā tā vienādi ietekmēja gan pārdošanas apjomu vietējā tirgū, gan eksporta pārdošanas apjomu. Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilda, ka nav saņēmis subsīdijas attiecībā uz pārdošanas apjomiem vietējā tirgū. Tomēr tas šo iebildumu nav pamatojis ar pierādījumiem; šis iebildums ir pretrunā ASV iestāžu sniegtajai informācijai par subsīdiju izmantošanu.
3.5. Dempings
(74)
Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, tika secināts, ka nesaistītie tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas sadarbojās, īsteno dempingu.
(75)
Pamatojoties uz apkopotajiem datiem par tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās, tika noteikts, ka vidējā svērtā dempinga starpība ir 9,5 % un ka šī starpība ir valsts līmeņa dempinga starpība attiecībā uz ASV.
(76)
Daži izlasē iekļautie ASV ražotāji norādīja, ka, ja tiks paredzēti galīgie antidempinga pasākumi, tie vēlas, lai tiem noteiktu individuālu maksājuma starpību. Ņemot vērā 6. līdz 16. apsvēruma tekstu un iepriekš 60. līdz 64. apsvērumā izklāstītos argumentus, šī prasība nav pieņemama, jo, kā tika apstiprināts izmeklēšanā, šie uzņēmēji nespēj izsekot savu ražojumu eksportam uz Savienību un tiem nav informācijas par eksportēšanas laika grafiku, kā arī par Savienības importētāju maksāto vai maksājamo cenu, tādēļ šiem ražotājiem nav iespējams noteikt ticamu eksporta cenu vai dempinga starpību, it īpaši tā iemesla dēļ, ka tie izmeklēšanas periodā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību.
(77)
Daži ražotāji pieprasīja papildu informāciju par dempinga aprēķiniem attiecībā uz abiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās. Bet, pirmkārt, jāņem vērā, ka pieprasītā informācija satur ar komercnoslēpumu saistītu informāciju un tādēļ nav izpaužama trešām personām. Otrkārt, iestādes parasti visām personām, par kurām aprēķinos netika izmantoti individuāli dati, izpauž vispārīgo metodi, ko izmanto dempinga konstatēšanai. Šī metode ir aprakstīta galvenajā informācijas dokumentā, kas nosūtīts visām iesaistītajām personām.
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare
(78)
Savienības ražošanas apjoms tika noteikts, ņemot vērā tirgus pārskatu, ko izmeklēšanas laikā darīja pieejamu sūdzības iesniedzējs. Šajā pārskatā norādīto līdzīgā ražojuma kopējo ražošanas apjomu Savienībā salīdzināja ar informāciju, ko sniedza 17 Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. Tika secināts, ka abos datu kopumos norādītie rādītāji nedaudz atšķiras (aptuveni par 5 %). Tas izskaidrojams ar to, ka informāciju par ražošanas apjomu neiesniedza vairāki, salīdzinoši nelieli Savienības ražotāji, kas nesadarbojās. Ņemot to vērā, tika aprēķināts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 3,42 miljoni tonnu. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu par Savienības ražošanas nozari uzskatāmi tie Savienības ražotāji, kas veido Savienības kopējo ražošanas apjomu, tāpēc tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
4.2. Patēriņš Savienībā
(79)
Patēriņu Savienībā noteica, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu Savienībā, pievienojot importa apjomu no trešām valstīm, kas noteikts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem statistikas datiem, un atņemot Savienības ražošanas nozares krājumu pārmaiņu un eksporta rādītājus, par kuriem informēja Savienības ražošanas nozare. Dažas personas apgalvoja, ka patēriņa noteikšanai izmantotie statistikas dati nav pilnvērtīgi, jo tajā nav ņemts vērā ievērojams bioetanola importa apjoms no citām trešām valstīm, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Tās arī uzskatīja, ka Komisija pārvērtēja importa apjomu no ASV un ka tāpēc patēriņa un tirgus daļas rādītāji ir neuzticami.
(80)
Šie apgalvojumi tika analizēti un izvērtēti, ņemot vērā pieejamo informāciju. Attiecībā uz importu no citām valstīm šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus par attiecīgā ražojuma importa apjomu. Tomēr, aprēķinot importa apjomu, tika ņemts vērā imports no citām valstīm. Attiecībā uz importa apjomu no ASV tika konstatēts, ka aprēķinā par importu no ASV izmeklēšanas periodā ir pārrakstīšanās kļūdas. Tāpēc importa apjomu aprēķināja vēlreiz un vajadzības gadījumā koriģēja. Tomēr tas neietekmēja kaitējuma un cēloņsakarības novērtējumu secinājumus.
(81)
Saistībā ar attiecīgā ražojuma importu būtu jānorāda, ka attiecīgajam ražojumam nav piešķirti īpaši muitas kombinētās nomenklatūras kodi. Turklāt tie KN kodi, kurus var izmantot, deklarējot attiecīgo ražojumu muitas dienestos, attiecas arī uz citiem ražojumiem.
(82)
Pārbaudītajās nesaistīto importētāju atbildēs uz anketas jautājumiem norādīts, ka, importējot bioetanola maisījumus, ražojumu muitā galvenokārt deklarēja ar Taric kodu 3824909799. Tomēr importa apjomu nevar noteikt, izmantojot tikai Eurostat datus, jo šis Taric kods attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet arī uz citiem ķīmiskiem produktiem.
(83)
Attiecībā uz importētajiem ražojumiem, kas deklarēti ar KN kodiem 2207 10 00 un 2207 20 00, nebija iespējams izšķirt attiecīgo ražojumu un citus ražojumus, uz ko izmeklēšana neattiecās, jo nebija pietiekami daudz informācijas par importēto ražojumu.
(84)
Tāpēc, tā kā no Eurostat nevarēja iegūt pilnvērtīgu informāciju par importu, tika nolemts izmantot arī citus informācijas avotus, lai noteiktu attiecīgā ražojuma importa apjomu Savienības tirgū.
(85)
Lai iegūtu visprecīzāko attiecīgā ASV izcelsmes ražojuma importa apjoma aprēķinu, tika nolemts, ka visuzticamākais informācijas avots ir ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas (ITC) sagatavotie statistikas dati. Ziņotie eksporta apjomi atbilda ASV tarifu kodiem 2207 10 60 un 2207 20 00.
(86)
Importa apjomu aprēķināja, ievērojot saprātīgu pieeju, un, nosakot importa no ASV apjomu Savienības tirgū, ņēma vērā visus ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas norādītos skaitļus.
(87)
Aprēķinot Brazīlijas izcelsmes ražojuma importa apjomu Savienībā, tika izmantoti šādi informācijas avoti - Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūras pārskati par importu Apvienotajā Karalistē; izraksti no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija, Somija un Eurostat. Attiecībā uz Nīderlandi, Zviedriju un Somiju importa apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā importētāju un eksportētāju nosaukumus un ražojuma aprakstu, ja tie bija pieejami. Šā importa apjomu aprēķināja, ievērojot piesardzīgu pieeju. Aprēķinot importa apjomu, tika ņemti vērā visi ziņotie rādītāji.
(88)
Visbeidzot, aprēķinot pārējo importu uz iepriekš 87. apsvērumā neminētajām Savienības dalībvalstīm, izmantoja Eurostat datus. Importa apjomu koriģēja, ņemot vērā bioetanola procentuālo daudzumu, ko Savienībā izmantoja degvielā. Šīs korekcijas pamatojums ir sniegts sūdzībā. Šo procentuālo vērtību ieguva, ņemot vērā Eiropas Komisijas publicēto ikgadējo etilspirta nozares bilanci (12). Degvielā izmantotā bioetanola procentuālais daudzums Savienībā 2008. gadā bija 54 %, 2009. gadā - 66 % un 2010. gadā - 68 %. Nosakot attiecīgo importa apjomu izmeklēšanas periodā, izmantoja 2010. gada procentuālo rādītāju.
(89)
Lai aprēķinātu citu valstu izcelsmes ražojuma importa apjomu, izmantoja šādus informācijas avotus - Eurostat un izrakstus no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija. Tika izmantota tā pati metode, ar kuru noteica importa apjomu no Brazīlijas.
(90)
ASV un Brazīlijas izcelsmes ražojuma importa vidējo vienības CIF cenu aprēķināja, izmantojot izrakstus no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija. Attiecībā uz ASV izmantoja arī datus no pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza nesaistītais importētājs. ASV izcelsmes ražojuma vidējās 2008. un 2009. gada CIF cenas aprēķināja, pamatojoties uz ASV ITC norādīto vidējo attiecīgajos gados piemēroto cenu, kas izteikta saistībā ar aprēķināto 2010. gada vidējo CIF cenas vienību.
(91)
Krājumu pārmaiņas noteica, izmantojot sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par Savienības ražošanas nozari.
(92)
Ņemot vērā šo informāciju, tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā mainījies šādi:
2008
2009
2010
IP
Kopējais Savienības ražošanas apjoms (tonnās) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Kopējais importa apjoms no trešām valstīm, tostarp attiecīgās valsts (tonnās) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Kopējais Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis (tonnās) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Krājumu pārmaiņas (13) (tonnās) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Patēriņš Savienībā (tonnās)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indekss: 2008 = 100
100
115
121
129
Informācijas avots:
(A) - tirgus pārskats; (B) - Eurostat, ASV Starptautiskā Tirdzniecības komisija, Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūra un muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija; (C) - sūdzība, izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā sniegtā informācija par Savienības ražošanas nozari.
(93)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ievērojami pieauga - par 29 %. Šo pieaugumu veicināja tas, ka dalībvalstis īstenoja Atjaunojamo energoresursu direktīvu, kurā paredzēts palielināt atjaunojamo energoresursu patēriņu.
4.3. Imports Savienībā no attiecīgās valsts
4.3.1. Importa no attiecīgās valsts apjoms, tirgus daļa un cenas
(94)
Attiecīgajā periodā ASV izcelsmes ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un cena Savienībā mainījās šādi:
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no ASV (tonnās) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indekss: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Tirgus daļa (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indekss: 2008 = 100
100
73
454
837
Vidējā cena EUR/tonna (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indekss: 2008 = 100
100
94
92
106
Informācijas avots:
(A) - ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas norādītais eksporta apjoms; (B) - muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija, Somija, un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza nesaistīti importētāji.
(95)
Attiecīgajā periodā importa apjoms no ASV ievērojami palielinājās - no 63 406 līdz 686 185 tonnām. Tādējādi šajā periodā arī ievērojami pieauga ASV eksportētāju tirgus daļa Savienībā - no 1,9 % līdz 15,7 %.
(96)
Lai gan vidējās no ASV importēto ražojumu cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %, kā paskaidrots turpmāk 117. apsvērumā, ASV eksportētāju noteiktās cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražotāju vidējām cenām. Attiecīgajā periodā panāktais ievērojamais ASV eksportētāju tirgus daļas pieaugums ir izskaidrojams ar sistemātisko cenu samazināšanas praksi.
4.3.2. Cenu samazinājums importam no attiecīgās valsts
(97)
Lai novērtētu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW cenām, salīdzināja ar ASV eksportētāju attiecīgajām ražojuma veida vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū. Lai cenu salīdzinājums būtu taisnīgs, ASV cenu atbilstīgi koriģēja, ņemot vērā pastāvošos nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas.
(98)
Izsakot salīdzinājuma rezultātu procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenām izmeklēšanas periodā, tika konstatēts stabils vidējais cenu samazinājums 5,6 % apmērā. Šis cenu samazinājums liecina par to, ka imports no attiecīgās valsts Savienības tirgū radīja cenu spiedienu, jo īpaši izmeklēšanas periodā.
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija
4.4.1. Ievadpiezīmes
(99)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomikas faktori, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(100)
Kaitējuma analīze par tādiem makroekonomikas datiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, krājumi, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums ir pamatota uz ePURE sniegtajiem datiem par situāciju visā Savienības ražošanas nozarē.
(101)
Kaitējuma analīze par tādiem mikroekonomikas datiem kā cenas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, spēja piesaistīt kapitālu, algas un krājumi sagatavota, izmantojot datus, ko pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji.
(102)
Bioetanola ražošanas nozare Savienībā joprojām ir darbības sākumposmā. Uzņēmumi ir nesen ieguldījuši jaunās ražotnēs vai palielinājuši pieejamo jaudu, lai varētu apmierināt Savienībā pieaugošo pieprasījumu. Tas, ka attiecīgajā periodā ražošanu sāka arī jauni ražotāji, labvēlīgi ietekmēja tādus rādītājus kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un nodarbinātība.
(103)
Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka, lai šādā ražošanas nozarē panāktu pieņemamu ražošanas līmeni, no darbības sākuma ir jāpaiet zināmam laikposmam - diviem līdz trim gadiem.
4.4.2. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (tonnās)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indekss: 2008 = 100
100
130
152
157
Ražošanas jauda (tonnās)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indekss: 2008 = 100
100
116
136
137
Jaudas izmantojums (%)
63
70
70
72
Indekss: 2008 = 100
100
112
112
114
Informācijas avots:
sūdzības iesniedzēja norādītie dati par Savienības ražošanas nozari.
(104)
AED īstenošanas dēļ Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās - aptuveni par 57 %. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam Savienības ražošanas apjoms pieauga par 36 %, taču pēc tam izaugsmes temps ievērojami palēninājās un izmeklēšanas periodā bija mazāks nekā 2010. gadā - tikai 3,5 %.
(105)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 37 % un pēc tam mainījās līdzīgi ražošanas apjomam.
(106)
Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā pieauga par 14 %, un šāds pieaugums tika panākts attiecīgā perioda sākumā. Ņemot vērā to, ka vairāki Savienības ražotāji 2009. gadā bija nesen sākuši darbību, tika paredzēts, ka jaudas izmantojums turpinās palielināties, jo, kā paskaidrots iepriekš 103. apsvērumā, lai panāktu normālu ražošanas apjomu, no darbības sākuma ražotājiem parasti vajag no diviem līdz trim gadiem. Tomēr tā nenotika.
(107)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairāki uzņēmumi sāka darbību ES attiecīgā perioda sākumā vai tā laikā gaidāmās AED publicēšanas dēļ. Tas radīja labvēlīgu ietekmi, jo īpaši uz minētajiem kaitējuma faktoriem un jo īpaši laikposmā līdz 2010. gadam. Taču 2010. gadā situācija Savienības tirgū mainījās, un tas notika tajā pašā laikā, kad tirgū palielinājās imports par dempinga cenām no ASV, tādējādi prognozētais darbības apjoma pieaugums izmeklēšanas periodā nenotika.
4.4.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms (tonnās)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indekss: 2008 = 100
100
130
152
159
Tirgus daļa (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indekss: 2008 = 100
100
113
126
122
Informācijas avots:
sūdzības iesniedzēja norādītie dati par Savienības ražošanas nozari.
(108)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 59 %, un iegūtā tirgus daļa šajā periodā bija 13,8 procentpunkti. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam pārdošanas apjoms pastāvīgi pieauga, taču no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam tā pieaugums bija mazāks nekā patēriņa pieaugums, kas šajā periodā bija 6,8 %.
(109)
Arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā līdz 2010. gadam pieauga, taču izmeklēšanas periodā samazinājās. No 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad importētāji no ASV gandrīz dubultoja savu tirgus daļu, iegūstot 7,2 procentpunktus, Savienības ražošanas nozare zaudēja 2,2 procentpunktus.
4.4.4. Izaugsme
(110)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ievērojami palielinājās - par 29,2 %. Lai gan šajā periodā pieauga arī pārdošanas apjoms un tirgus daļa, Savienības ražošanas nozare neizjuta patēriņa pieauguma labvēlīgo ietekmi, jo īpaši no 2010. gada. Laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieauguma temps palēninājās un tirgus daļa bija mazāka nekā iepriekšējos gados.
(111)
Dažas personas apgalvoja, ka izaugsmes temps, par ko liecina atsevišķi attiecīgā perioda rādītāji, neatspoguļo situāciju cietušajā nozarē. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, izmeklēšanā tika atklāts, ka 2010. gadā un izmeklēšanas periodā, kad palēninājās Savienības ražošanas nozares izaugsme, vienlaikus arī pieauga imports par dempinga cenām no ASV.
4.4.5. Nodarbinātība un ražīgums
2008
2009
2010
IP
Darbinieku skaits
2 331
2 419
2 523
2 552
Indekss: 2008 = 100
100
104
108
109
Ražīgums
(vienības/darbinieks)
924
1 157
1 298
1 328
Indekss: 2008 = 100
100
125
141
144
Informācijas avots:
sūdzības iesniedzēja norādītie dati par Savienības ražošanas nozari.
(112)
Nodarbinātība attiecīgajā periodā pieauga par 9 %. Konkrētāk izsakoties, laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam tā palielinājās par 8 %, savukārt izmeklēšanas periodā pieaugums bija pavisam neliels - 1 %. Šī tendence attiecās arī uz Savienības ražošanas nozares jaudu un ražošanas apjomu.
(113)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums tika mērīts kā vienas nodarbinātās personas saražotais apjoms gadā. Attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās (par 44 %), atspoguļojot apgūtās zināšanas un efektivitātes pieaugumu darbības sākumposmā un vēlāk.
4.4.6. Faktiskās dempinga starpības lielums
(114)
Ņemot vērā importa par dempinga cenām no attiecīgās valsts apjomu, tirgus daļu un cenas, noteikto dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari izmeklēšanas periodā nav uzskatāma par niecīgu.
4.4.7. Atgūšanās no iepriekšēja dempinga sekām
(115)
Tā kā iepriekšēja dempinga seku nav, konkrētajā gadījumā šis jautājums nav aktuāls.
4.4.8. Savienības ražošanas nozares vidējās cenas par vienību
2008
2009
2010
IP
Cenas par vienību (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indekss: 2008 = 100
100
90
94
109
Informācijas avots:
izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(116)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares cenu kopējais pieaugums bija 9 %. Lai gan 2009. gadā pieaugums bija mazāks nekā 2008. gadā, pēc tam tas pastāvīgi palielinājās līdz izmeklēšanas perioda beigām. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka cenu pieaugums nebija pietiekami liels, lai Savienības ražošanas nozare spētu segt savas izmaksas. Izmeklēšanas periodā pārdošanas cenu un izmaksu starpība pieauga vēl vairāk. Tas notika tajā pašā laikā, kad Savienības tirgū arvien vairāk ieplūda imports par zemām dempinga cenām no ASV.
(117)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas bija lielākas (līdz 23 %) nekā to ražojumu cenas, ko no ASV importēja par dempinga cenām.
4.4.9. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums un spēja piesaistīt kapitālu
2008
2009
2010
IP
Tīrā peļņa pirms nodokļu nomaksas (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indekss: 2008 = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Savienības pārdošanas rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indekss: 2008 = - 100
- 100
3
-49
-84
Naudas plūsma (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indekss: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Naudas plūsma % no Savienības ieņēmumiem par pārdošanu nesaistītām personām
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indekss: 2008 = - 100
- 100
980
930
494
Ieguldījumi (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indekss: 2008 = 100
100
26
12
7
Ieguldījumu ienesīgums (%)
-10
2
-88
- 357
Indekss: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Informācijas avots:
izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(118)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tika noteikta gan kā absolūtā summa (tīrā peļņa pirms nodokļu nomaksas), gan izsakot tīro peļņu vai zaudējumus pirms nodokļu nomaksas kā procentus no līdzīgā ražojuma pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitātes rādītājs attiecīgajā periodā bija negatīvs, izņemot 2009. gadu, kad izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izdevās sasniegt rentabilitātes slieksni.
(119)
Līdzīgi veidojās arī ieguldījumu ienesīgums - tas bija ievērojami mazāks par līmeni, kas jāpanāk, lai Savienības ražošanas nozare varētu turpināt pastāvēt.
(120)
Naudas plūsmas rādītājs 2008. gadā bija negatīvs, bet 2009. un 2010. gadā tas uzlabojās. Tomēr izmeklēšanas periodā naudas plūsma atkal sāka samazināties, jo mazinājās Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savas darbības.
(121)
Rentabilitātes, naudas plūsmas un ieguldījumu ienesīguma svārstības attiecīgajā periodā ierobežoja Savienības ražošanas nozares iespējas ieguldīt savās darbībās un nelabvēlīgi ietekmēja tās attīstību, ko nepārprotami apliecina ieguldījumu apjoma kritums par 93 % šajā periodā.
4.4.10. Algas
2008
2009
2010
IP
Algas (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indekss: 2008 = 100
100
107
117
132
Informācijas avots:
izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(122)
Attiecīgajā periodā algas pieauga par 32 %, atspoguļojot darbinieku ražīguma pieaugumu.
4.4.11. Krājumi
2008
2009
2010
IP
Noslēguma krājumi (tonnās)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indekss: 2008 = 100
100
69
112
91
Krājumu un produkcijas apjoma attiecība (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Informācijas avots:
izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(123)
Attiecīgajā periodā krājumu līmenis nedaudz samazinājās.
4.5. Secinājums par kaitējumu
(124)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka imports par zemām dempinga cenām Savienības tirgū pieauga 2010. gadā, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Šajā periodā uzlabojās atsevišķi ar Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju saistīti kaitējuma rādītāji, taču izaugsmes temps neatbilda patēriņa pieaugumam attiecīgajā periodā, tāpēc uzlabojumi nebija pietiekami lieli, lai Savienības ražošanas nozare varētu izvērst darbību.
(125)
Kā jau raksturīgi jaunā darbības nozarē, kas attīstās, atsevišķu rādītāju, piemēram, pārdošanas apjoma, ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma, pieauguma tendences attiecīgajā periodā bija pozitīvas. Tas izskaidrojams ar to, ka šajā periodā tirgū iesaistījās jauni Savienības ražotāji. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka no 2010. gada, kad palielinājās imports par zemām cenām, Savienības tirgū izveidojās tāda situācija, ka Savienības ražotāji nespēja nodrošināt pietiekami lielu darbības un cenu līmeni, lai varētu attīstīties un atgūt lielos attiecīgajā periodā veiktos ieguldījumus.
(126)
Tika konstatēts, ka importa par zemām cenām dēļ pastāvīgi tika samazinātas Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas. Cenu apmēra dēļ Savienības ražošanas nozare nespēja segt izmaksas un nodrošināt tādu naudas plūsmu un peļņu, kas vajadzīga, lai izvērstu darbību.
(127)
Tiešām, ar Savienības ražošanas nozares finansiālajiem rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu ienesīgums, samazinājās vai bija ievērojami mazāki par normālo līmeni. Tas nopietni ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu un turpināt ieguldīt savā darbībā.
(128)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
5.1. Ievads
(129)
Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 3. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu citu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.
5.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(130)
Kā norādīts iepriekš, patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ievērojami pieauga - par 29,2 %. Tomēr būtiski palielinājās arī imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, t. i., no 1,9 % lielas Savienības tirgus daļas attiecīgā perioda sākumā līdz 15,7 % izmeklēšanas periodā. Tas nepārprotami radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, jo īpaši no 2010. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, kad šāda importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes. No 2010. gada, jo īpaši izmeklēšanas periodā, Savienības tirgū no ASV ieplūda liels mazcenas importa apjoms, un šīs cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc tā izmeklēšanas periodā nevarēja attīstīties, kā bija paredzēts.
(131)
Dažas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozares situācija tieši laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam uzlabojās un tas notika tajā pašā laikā, kad divkāršojās importa apjoms no ASV. Kā paskaidrots iepriekš 102. un 107. apsvērumā, tas, ka attiecīgajā periodā tirgū sāka iesaistīties daudzi jauni Savienības ražotāji, labvēlīgi ietekmēja konkrētus kaitējuma faktorus, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka nekā 2010. gadā, un tieši tajā laikā Savienības tirgū bija vērojams lielākais pieaugums importam par dempinga cenām no ASV. Cenu samazinājuma un cenu spiediena dēļ pasliktinājās Savienības ražošanas nozares vispārējā finansiālā situācija, jo īpaši rentabilitāte.
(132)
Tādējādi imports par zemām dempinga cenām ir ievērojami veicinājis būtisko kaitējumu, kas izmeklēšanas periodā tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei.
5.3. Citu faktoru ietekme
(133)
Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu un ar dempingu nesaistītu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, izvērtēja arī šādus zināmos faktorus: importu no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātus, ietekmi, ko radīja ekonomikas krīze un citi faktori, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības, pieprasījuma pārmaiņas un iespējamas Savienības ražošanas nozares uzņēmumu iekšējās problēmas.
5.3.1. Imports no citām valstīm (Brazīlijas)
(134)
Saskaņā ar pieejamo informāciju attiecīgajā periodā nozīmīgu attiecīgā ražojuma apjomu uz Savienību importēja tikai Brazīlija. Brazīlijas izcelsmes ražojumu importa cenas pastāvīgi bija ievērojami mazākas par Savienības ražotāju cenām. Tomēr attiecīgajā periodā bija vērojama nepārprotami lejupejoša tendence - samazinājās gan importa no Brazīlijas apjoms (- 81 %), gan tirgus daļa (- 25,8 %). Tādējādi, tā kā šā importa apjoms izmeklēšanas periodā samazinājās līdz tik niecīgam līmenim, nevar uzskatīt, ka tas ietekmēja cēloņsakarību starp importu par zemām cenām no ASV un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izmeklēšanas periodā.
2008
2009
2010
IP
Importa no Brazīlijas apjoms (tonnās)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indekss: 2008 = 100
100
86
39
19
Importa no Brazīlijas tirgus daļa (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Vidējā vienības CIF cena
(EUR/importa tonnas)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indekss: 2008 = 100
100
88
104
111
Informācijas avots:
Eurostat; Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūra; muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija; kā arī sūdzība.
(135)
Personas apgalvoja, ka attiecīgajā periodā importa no Brazīlijas apjoms bija virs de minimis līmeņa un ka attiecīgais ražojums Savienības tirgū tika pārdots par dempinga cenām. Tās arī norādīja, ka imports no ASV tikai aizstāja samazināto importa no Brazīlijas tirgus daļu. Tāpēc par Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēloni nevarētu uzskatīt importu no ASV.
(136)
Kā paskaidrots iepriekš, importa no Brazīlijas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Periodā, kad ievērojami pieauga patēriņš, tā tirgus daļa no 30,3 % saruka līdz 4,5 %. Ņemot vērā cenu līmeni, ko Brazīlijas eksportētāji piemēroja Savienības tirgum, nevar izslēgt to, ka Brazīlijas izcelsmes bioetanola imports ir zināmā mērā veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr izmeklēšanas periodā šā importa apjoms tik ļoti samazinājās, ka to nevar uzskatīt par būtisku attiecīgā kaitējuma cēloni. Tiešām, laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad importa no Brazīlijas apjoms samazinājās aptuveni par 200 000 tonnu, importa par dempinga cenām no ASV apjoms pieauga vairāk nekā par 330 000 tonnu. Tāpēc uzskatāms, ka Brazīlijas bioetanola pārdošanas apjoms Savienības tirgū, jo īpaši izmeklēšanas periodā, nevarēja būt tik liels, lai ietekmētu noteikto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu šajā periodā.
5.3.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
2008
2009
2010
IP
Eksporta pārdošanas apjoms (tonnās)
26 263
41 023
53 085
59 633
Informācijas avots:
sūdzība un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(137)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare eksportēja nelielu bioetanola daudzumu par cenām, kas ievērojami pārsniedza Savienības tirgū noteiktās cenas. Tāpēc var secināt, ka eksporta rezultāti nav uzskatāmi par faktoru, kas ietekmēja cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts.
5.3.3. Ekonomikas krīzes ietekme
(138)
Netika konstatēta ekonomikas krīzes radīta nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozari. Vislielākais bioetanola patēriņa pieaugums Savienībā notika 2009. gadā, kuru kopumā uzskatīja par smagāko ekonomikas krīzes gadu. Šajā periodā arī pieauga Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjoms.
(139)
Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ekonomikas krīze neietekmēja cēloņsakarību starp importu par zemām cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.3.4. Citi faktori
(140)
Attiecīgās personas norādīja arī citus faktorus, kas varēja ietekmēt cēloņsakarību, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības, pieprasījumu, kas bija mazāks, nekā paredzēts, Savienības tiesisko regulējumu, kas, iespējams, rada Savienības ražotājiem nelabvēlīgu situāciju, un konkrētas iespējamas Savienības ražotāju iekšējas problēmas.
(141)
Attiecībā uz izejmateriālu cenu svārstībām tika konstatēts, ka gan kukurūzas, gan kviešu cenas attiecīgajā periodā bija nestabilas. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairums ražotāju šo risku ierobežo, piemērojot īpašu cenas noteikšanas mehānismu piegādātājiem vai arī izmantojot finanšu tirgus. Tādējādi arī tad, ja izejvielu cenas bija atšķirīgas, jo īpaši no 2008. gada līdz 2010. gadam, kad kukurūzas cena bija mazāka par kviešu cenu, izmeklēšanas perioda otrajā pusē izejvielu cenas vairāk vai mazāk bija vienādas. Tas nozīmē, ka visas cenu atšķirības tika samazinātas līdz minimumam un nebija ilgstošas.
(142)
Atsevišķas personas apgalvoja, ka AED dalībvalstīs tika īstenota pārāk lēni un ka patēriņš neatbilda šajā direktīvā izvirzītajiem mērķiem. Tomēr arī tad, ja sākotnējie mērķi attiecīgajā periodā netika pilnīgi īstenoti, patēriņa ievērojamais pieaugums (par 29,2 %) šajā laikposmā ir labvēlīgs faktors, ko analīzē nedrīkst ignorēt. Jebkurā gadījumā to, ka AED, iespējams, tika īstenota lēni, nevar uzskatīt par pamatojumu tam, ka Savienības tirgū nonāca liels importa apjoms par zemām dempinga cenām, kas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām un nodarīja tai kaitējumu. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts.
(143)
Šīs personas arī uzskatīja, ka normatīvās nenoteiktības dēļ ar Savienības ražošanas nozares jaudu vien nepietiktu, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū, un ka sertificēšanas sistēma darbojas ļoti lēni un tādējādi ierobežo sertificēto Savienības ražotāju priekšrocības. Visbeidzot, dažas personas uzskatīja, ka jebkāda nodarītā kaitējuma iemesls ir daudzu Savienības ražotāju iekšējās problēmas attiecīgajā periodā. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti, un to pamatotība netika konstatēta arī izmeklēšanā. Taču būtu jānorāda, ka izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas apjoma iespējamā samazināšanās galvenokārt ir izskaidrojama ar zemo pārdošanas cenu līmeni Savienības tirgū, ko lielā mērā ietekmēja importa pieaugums no ASV par zemām dempinga cenām, kas bija mazākas par Savienības ražotāju cenām, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Radās priekšstats, ka ES ražotājiem nebija izvēles un tiem bija jāpārtrauc ražošana, jo pārdošanas cenu dēļ tie pat nespēja segt izmaksas par izejmateriāliem, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Tāpēc minētie nepamatotie apgalvojumi nav pietiekami, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un izmeklēšanas periodā nodarīto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(144)
Tādējādi tiek secināts, ka neviens no minētajiem faktoriem nevarēja ietekmēt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ASV.
(145)
Visbeidzot, šīs personas min to, ka izmeklēšanas periodā ievērojams importa apjoms tika deklarēts ar KN kodu 3824, kam raksturīgs mazs muitas maksājums. Pēc izmeklēšanas perioda beigām attiecīgais maksājums tika paaugstināts. Tās uzskata, ka kaitējuma iemesls ir zemais maksājums, nevis dempings. Šajā ziņā pietiek minēt vien to, ka muitas maksājumu apmērs ik brīdi var mainīties un tādēļ šis arguments nav iemesls, lai noliegtu kaitējuma esību izmeklēšanas periodā.
5.4. Secinājums par cēloņsakarību
(146)
Sniegtā analīze apliecināja, ka attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms par zemām cenām un tirgus daļa. Turklāt tika secināts, ka importēto ražojumu cenas bija krietni zemākas par cenām, ko Savienības tirgū noteica Savienības ražošanas nozare.
(147)
Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms par zemām cenām un tirgus daļa pieauga tad, kad Savienībā vispārēji un pastāvīgi palielinājās patēriņš un Savienības ražošanas nozares attiecīgā perioda rezultāti pasliktinājās. Sistemātiski saglabājot cenas, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, attiecīgās valsts eksportētājiem izdevās palielināt savu tirgus daļu. Savukārt Savienības ražošanas nozare, lai gan aktivitāte pieauga, nespēja panākt pozitīvu peļņas līmeni.
(148)
Pārbaudot citus zināmos faktorus, kas varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika noskaidrots, ka tie nebija pietiekami nozīmīgi, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(149)
Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, kurā ietekme, ko radīja visi zināmie faktori, kuri ietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju, ir pienācīgi nošķirta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes, tika secināts, ka imports par dempinga cenām no ASV ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievadpiezīme
(150)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no secinājumiem par kaitējumu, ko nodarījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, pastāv pārliecinoši iemesli secināt, ka konkrētajā gadījumā antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
6.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(151)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, kura cēlonis bija imports par dempinga cenām no ASV. Ja netiks īstenoti šā importa izraisīto tirdzniecības kropļojumu novēršanas pasākumi, ļoti iespējams, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija turpinās pasliktināties.
(152)
Paredzams, ka, nosakot antidempinga maksājumus, tiks atjaunoti efektīvi tirdzniecības apstākļi Savienības tirgū un tādējādi Savienības ražošanas nozare varēs noteikt savām ražošanas izmaksām atbilstīgas cenas. Paredzams arī, ka šādu pasākumu noteikšana palīdzētu Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi atgūt tirgus daļu, ko tā zaudēja importa par dempinga cenām dēļ. Savukārt tas nākotnē labvēlīgi ietekmēs tās finansiālo situāciju un rentabilitāti.
(153)
Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importu nebūtu pretrunā Savienības ražošanas nozares interesēm.
6.3. Importētāju intereses
(154)
Atbildes uz jautājumiem anketā, kas bija paredzēta nesaistītajiem importētājiem Savienībā, atsūtīja divi uzņēmumi. Šo importētāju telpās, kuri sadarbojās, tika veikti pārbaudes apmeklējumi. Ar bioetanolu saistīta uzņēmējdarbība veido tikai nelielu daļu no abu apmeklēto uzņēmumu kopējā apgrozījuma (mazāk par 5 %). Turklāt abi uzņēmumi norādīja, ka tie jebkādu cenas pieaugumu varētu nodot saviem klientiem un lietotājiem.
(155)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūtu vērā ņemamas un nelabvēlīgas ietekmes uz importētājiem.
6.4. Lietotāju intereses
(156)
Atbildes uz jautājumiem anketā, kas bija paredzēta lietotājiem Savienībā, atsūtīja četri uzņēmumi. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti viena uzņēmuma telpās.
(157)
Ar bioetanolu saistīta uzņēmējdarbība veido mazu apmeklētā uzņēmuma apgrozījuma daļu (mazāk par 5 %). Uzņēmums bija sagatavojis ietekmes novērtējumu par maisījumu E5 un aprēķinājis, ka, ja piemērotu maksājumu 100 EUR/m3 apmērā, cenas pieaugums būtu EUR 0,005 par litru pie sūkņa.
(158)
Savukārt pārējo trīs lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtie dati liecina, ka arī šos uzņēmumus pasākumi ietekmētu minimāli. Viens no šiem uzņēmumiem no attiecīgās valsts iegādājās diezgan ierobežotu apjomu, un antidempinga maksājuma noteikšana tā rentabilitāti ietekmētu pavisam maz.
(159)
Pārējie divi lietotāji, kas sadarbojās, ir saistīti un paziņoja, ka visus noteiktos antidempinga maksājumus var nodot saviem klientiem. Tie arī norādīja, ka viņiem ir pietiekami liels piegādātāju loks un viņi nav atkarīgi no importa no ASV.
(160)
Attiecīgās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares jauda nav pietiekama, lai apmierinātu visu pieprasījumu, un ka, lai iegūtu vajadzīgo bioetanolu, tas Savienībā būs jāimportē. Pārbaudītie jaudas rādītāji liecina, ka mazo pārdošanas cenu dēļ netika izmantota visa Savienības ražošanas nozares jauda. Tāpēc Savienības ražotāji spētu palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu augošo pieprasījumu, jo īpaši tad, ja tirgū vairs nepastāvētu tirdzniecības kropļojumi. Turklāt drīzumā tiks būvētas un sāks darboties jaunas ražotnes, tādējādi Savienībā tiks samazināti visi ar ražojuma trūkumu saistītie riski.
(161)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka antidempinga pasākumiem attiecībā uz bioetanola importu no ASV nebūtu vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem Savienībā.
6.5. Secinājums par Savienības interesēm
(162)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu.
7. GALĪGI ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(163)
Ņemot vērā gūtos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām rada Savienībai turpmāku kaitējumu, būtu jānosaka galīgi antidempinga pasākumi.
(164)
Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(165)
Aprēķinot maksājuma summu, kas jānosaka, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka attiecīgajiem pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā ir iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām.
(166)
Šajā lietā, ņemot vērā it īpaši iepriekš 102. un 103. apsvērumā minēto informāciju, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa būtu jānosaka, ņemot vērā gūtos ienākumus laikā, kad importa apjoms no ASV bija nenozīmīgs, t. i., viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja vidējo peļņas normu pirms nodokļu nomaksas 2008. un 2009. gadā, turklāt ņemot vērā, ka šis ražotājs minētajā laikā nebija darbības sākumposmā. Tāpēc uzskatāms, ka peļņas norma 6,8 % apmērā no apgrozījuma ir samērīga un atbilstīga minimālā peļņa, ko Savienības ražošanas nozare varētu būt guvusi izmeklēšanas periodā normālas tirdzniecības apstākļos bez kaitējumu radoša dempinga.
(167)
Ņemot to vērā, tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. To ieguva, koriģējot izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas atbilstīgi izmeklēšanas periodā gūtajai faktiskajai peļņai/zaudējumiem un pieskaitot minēto peļņas normu.
(168)
Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums, ņemot vērā ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kura noteikta cenu samazinājuma aprēķinos, salīdzinājumu ar cenu, par kādu izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva ražojumus un kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.
7.2. Maksājumu veids un apjoms
(169)
Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam piemērojamie galīgie antidempinga pasākumi būtu jānosaka mazāko dempinga un kaitējuma starpību apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu. Tāpēc visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatēto dempinga starpību apmērā.
(170)
Tiek ierosināti šādi galīgie antidempinga maksājumi:
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Galīgais maksājums
Valsts līmeņa dempinga starpība (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Ņemot vērā to, ka antidempinga maksājums attieksies arī uz maisījumiem, kuru sastāvā bioetanola apjoms pārsniedz 10 % (v/v), proporcionāli bioetanola daudzumam maisījuma sastāvā, uzskatāms, ka, lai dalībvalstu muitas dienesti varētu efektīvi īstenot šo pasākumu, būtu jānosaka fiksēts maksājums atbilstīgi tīrā bioetanola daudzumam sastāvā.
(172)
Šajā regulā paredzēto antidempinga maksājuma likmi noteica, ņemot vērā konkrētās izmeklēšanas konstatējumus. Tāpēc tā atbilst izmeklēšanā konstatētajai situācijai. Šo visiem uzņēmumiem piemērojamo valsts līmeņa maksājumu attiecina uz ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.
(173)
Lai gan sākotnēji plānoto dinamisko tirgus norišu dēļ, kas skar attiecīgo ražojumu, bija paredzēts pasākumus noteikt tikai uz trīs gadiem, pēc ieinteresēto personu iesniegtajiem komentāriem šis jautājums tika izvērtēts atkārtoti. Sūdzības iesniedzēji it īpaši iebilda, ka šajā brīdī nav pamata domāt par lielām tirgus struktūras izmaiņām, jo pāreja uz jaunās paaudzes bioetanolu, visdrīzāk, prasīs ilgu laiku un nebūtu ņemama vērā šā priekšlikuma ietvaros. Tāpat arī būtu par agru izvērtēt konkrētu pašlaik apspriežamo likumdošanas priekšlikumu rezultātus un ietekmi uz visiem uzņēmējiem tirgū. Izvērtējot šos argumentus, secināja, ka nav iemesla atkāpties no pasākumu darbības laika, kas noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā. Tas neskar ieinteresēto personu tiesības saskaņā ar 11. panta 3. punktu pieprasīt pārskatīšanu, ja to pamato esošie apstākļi.
8. REĢISTRĒŠANA
(174)
Komisija saņēma sūdzības iesniedzēja prasību par ASV izcelsmes bioetanola importa reģistrēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu Komisija pēc konsultēšanās ar Padomdevēju komiteju var likt muitas dienestiem veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu importu tā, lai pēc tam pasākumus varētu vērst pret importu, sākot no reģistrēšanas datuma. Importu var reģistrēt, ja pirms tam ir saņemts Savienības ražošanas nozares pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, tā kā reģistrēšana tika paredzēta vienlaikus īstenotajā antisubsidēšanas procedūrā attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu (14), šie nosacījumi jau bija izpildīti.
(175)
Tomēr būtu jānorāda, ka vienlaikus īstenotajā antisubsidēšanas procedūrā reģistrēšana tika paredzēta pilnīgi citu apstākļu dēļ. Kā norādīts Regulas (ES) Nr. 771/2012 10. apsvērumā, lai gan konstatējumi apstiprināja kompensējošo subsidēšanu un tās izraisīto būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā, Komisija nolēma nepieņemt pagaidu kompensācijas maksājumus, jo pagaidu kārtā tika konstatēts, ka lielākā subsidēšanas shēma, kas darbojās IP laikā, vairs nepastāvēja, un tas nozīmē, ka tā vairs nesniegtu priekšrocības laikā, kad tiktu noteikti pagaidu pasākumi. Tomēr bija pierādījumi tam, ka ASV nākamajos mēnešos varētu ar atpakaļejošu spēku atjaunot lielāko subsidēšanas shēmu, par kuru tika konstatēts, ka tā ir kompensējama. Komisija uzskatīja, ka tādā gadījumā tā šai izmeklēšanā būtu tiesīga noteikt (un arī iekasēt) pagaidu kompensācijas maksājumus. Tādējādi, lai šādos īpašos apstākļos saglabātu Eiropas Savienības tiesības, Komisija nolēma likt muitas dienestiem reģistrēt importu. Minētie īpašie apstākļi uz šo AD procedūru neattiecas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu importētam bioetanolam, sauktam par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirtam, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (kuri uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), denaturētam vai nedenaturētam, izņemot tādus ražojumus, kuru sastāvā ūdens pārsniedz 0,3 % (m/m), ko mēra saskaņā ar standartu EN 15376, bet ieskaitot etilspirtu, kuru ražo no lauksaimniecības produktiem (kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) un kurš atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), un kurš paredzēts izmantošanai degvielā, un kuru pašreiz klasificē ar šādiem KN kodiem: ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97 (attiecīgie Taric kodi: 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 un 3824909767), un kura izcelsmes valsts ir Amerikas Savienotās Valstis.
2. Šā panta 1. punktā aprakstītajam ražojumam piemērojamais galīgais antidempinga maksājums ir EUR 62,3 par neto tonnu. Antidempinga maksājumu piemēro proporcionāli no lauksaimniecības produktiem (kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) ražota tīra etilspirta masas saturam (bioetanola saturam).
3. Šā panta 1. pantā aprakstītajiem ražojumiem nepiemēro galīgo antidempinga maksājumu, ja tie ir paredzēti izmantošanai citādi, nevis degvielā. Uz atbrīvojumu attiecas nosacījumi, kas paredzēti attiecīgajos Eiropas Savienības noteikumos par šādu preču izmantošanas muitas kontroli (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 291.-300. pantu).
4. Gadījumos, kad preces ir bojātas, pirms tās nonākušas brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2454/93 145. pantam, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, izmantojot iepriekš minētās summas, samazina par procentuālu daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 18. februārī