РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/164 ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 2 февруари 2015 година
относно дерогация от правилата за произход, определени с Решение 2013/755/ЕС на Съвета, по отношение на сурова захар от захарна тръстика от Кюрасао
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Решение 2013/755/ЕС на Съвета от 25 ноември 2013 г. за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейския съюз („Решение за отвъдморско асоцииране“) (1), и по-специално член 16, параграф 1, буква в) от приложение VI към него,
като има предвид, че:
(1)
в съответствие с разпоредбите на член 5, параграф 1, букви ж), й) и к) от приложение VI към Решение 2013/755/ЕС операциите по частичното или цялостното смилане на захар, пресяването и поставянето в торби се считат за недостатъчна обработка или преработка за придобиване на статут на продукти с произход.
(2)
През 2002 г. Нидерландия поиска дерогация от правилото за произход по отношение на преработваните в Нидерландските Антили захарни продукти, попадащи под кодове по КН 1701 11 90, 1701 99 10 и 1701 91 00, за годишно количество от 3 000 тона. Това искане беше удовлетворено и дерогацията изтече на 31 декември 2007 г.
(3)
През 2009 г. Нидерландия подаде искане за удължаване на предоставената през 2002 г. дерогация, както и искане за нова дерогация. Искането за удължаване бе отхвърлено с Решение 2009/699/ЕО на Комисията (2), а искането за нова дерогация беше удовлетворено в рамките на количествата, за които на Нидерландските Антили са били предоставени лицензии за внос на захар през 2009 и 2010 г.
(4)
През 2010 г. Нидерландия поиска нова дерогация за захарни продукти, преработвани в Нидерландските Антили, за периода 2011 - 2013 г. С Решение 2011/47/ЕС на Комисията (3) дерогацията беше предоставена в съответствие с член 37, параграфи 1, 3 и 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО на Съвета (4) и при някои условия, чиято цел беше да се намери баланс между легитимните интереси на операторите от отвъдморските страни и територии (ОСТ) и целите на общата организация на пазара на захар в Съюза.
(5)
На 11 февруари 2013 г. Нидерландия поиска от името на правителството на Кюрасао нова дерогация от правилата за произход, определени в приложение III към Решение 2001/822/ЕО, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. - датата, на която изтича срокът на Решение 2001/822/ЕО. Искането обхващаше общо годишно количество в размер на 5 500 тона захарни продукти, попадащи под код по КН 1701 14 90, описани като „биозахар“, с произход от трети държави и преработвани в Кюрасао за износ в Съюза. Това искане беше официално оттеглено от Нидерландия на 17 април 2013 г., тъй като описаните в искането преработвателни дейности вече не се извършват в Нидерландските Антили. На 17 април 2013 г. Нидерландия подаде второ искане за дерогация за 5 000 тона захарни продукти, попадащи под код по КН 1701 14 90, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. Това искане беше отхвърлено с Решение за изпълнение 2013/460/ЕС на Комисията (5).
(6)
На 23 юни 2014 г. правителството на Кюрасао подаде искане за дерогация за 7 000 тона годишно захарни продукти, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика, конвенционална сурова захар от захарна тръстика с код по КН 1701 13 и захарни смеси с код по КН 1701 99, 1806 10 и 2106 90, за периода от 1 януари 2014 г. до 1 януари 2018 г. На 1 септември 2014 г. правителството на Кюрасао подаде допълнителна информация към искането си, посочвайки, наред с другото, че дерогацията е поискана за период от 1 октомври 2014 г. до 1 януари 2020 г.
(7)
Според обясненията, представени от Кюрасао, към 1 януари 2014 г. отрасълът е прекратил дейността си по преработката на захар с оглед на това, че с Решение 2013/755/ЕС не се предоставя възможност за безмитен износ в Съюза, тъй като осъществяваните в отрасъла преработвателни дейности се считат за недостатъчни за придобиване на статут на продукти с произход. Стопанският отрасъл обаче има готовност да инвестира в преработката, опаковането и продажбата на едро на сухи биологични продукти за износ в региона, след като генерира необходимата печалба за финансиране на тези инвестиции. Целта е тези нови дейности да бъдат започнати през втората половина на 2015 г. В резултат на тези нови дейности се очаква увеличение на броя на заетите лица в отрасъла.
(8)
Съгласно информацията, получена от Кюрасао, от износа за Съюза на 2 000 тона биологична захар от трети държави, смляна в Кюрасао, може по текущи пазарни цени да бъде генерирана нетна печалба след данъчно облагане от 25,42 евро на тон, при условие че захарта може да бъде внасяна при преференциални условия като захар с произход от Кюрасао.
(9)
Производствените разходи за захар от захарна тръстика в Бразилия, включително административните разходи, възлизат на 294 евро на тон сурова захар от захарна тръстика. Според данните, представени на Комисията, изглежда малко вероятно разходите за почистване, смилане и опаковане на биологична захар от захарна тръстика в Кюрасао да надхвърлят 294 евро на тон, дори ако бъдат прибавени разходите за транспортиране до ЕС. Всъщност трябва да се счита, че тези разходи включват и други режийни компоненти и печалби. За да бъде икономическата дейност устойчива, производствените разходи в Кюрасао, където се извършва единствено обикновена преработка, в т.ч. разходите за транспортиране до ЕС, следва да бъдат по-ниски или равни на разходите за култивиране и преработка на захар от захарна тръстика в Бразилия. Следователно, ако приемем, че 294 евро на тон представлява реалистична стойност за разходите за почистване, смилане и опаковане на биологична сурова захар от захарна тръстика в Кюрасао и транспортирането ѝ до ЕС, може да бъде реализирана печалба след данъчно облагане в размер на 192 евро на тон. Генерирането на печалба от едва 25,42 евро на тон за захар от захарна тръстика, получена след смилане на захар от трети държави в Кюрасао, при осигуряване на безмитен достъп до пазара на Съюза и освобождаването от задължението за плащане на вносни мита в размер на 419 евро на тон захар от трети държави, се счита за непропорционално.
(10)
Поисканата дерогация е за 7 000 тона захарни продукти, описани като биологична захар от захарна тръстика, конвенционална захар от захарна тръстика и захарни смеси. В искането обаче не се посочва цената на пектина, казеината, млякото на прах и какаото на прах, използвани в производството на тези захарни смеси, необходима за изчисляването на печалбата, която може да бъде реализирана. Поради това следва да бъде предоставена дерогация единствено за биологична сурова захар от захарна тръстика и конвенционална сурова захар от захарна тръстика.
(11)
Кюрасао посочва, че дерогацията ще позволи на отрасъла да възобнови дейността си и да възстанови заетостта, тъй като ще подпомогне експортните дейности като същевременно осигурява валутни приходи. Изпълнявайки данъчните си задължения, стопанският отрасъл също така ще допринесе за увеличаване на приходите по държавния бюджет.
(12)
В периода 2009 - 2013 г. Кюрасао е ползвало дерогации, предоставени съгласно Решение 2001/822/ЕО, спомагащи за създаване на необходимия оборот за извършването на инвестиции в диверсификация, насочена към производството на продукти, неизискващи дерогация от правилата за произход. Според получената информация инвестициите през 2009 г. са били много малки, а в периода 2010 - 2012 г. не са направени никакви инвестиции. Следователно тези дерогации само са помогнали за запазване на дейностите по смилане и опаковане, без да допринесат по устойчив начин за развитието на съществуваща промишленост или за създаването на нова такава. Поради това е необходимо в края на срока на прилагане на дерогацията да се провери дали печалбата, получена вследствие на дерогацията, е била действително инвестирана в нови машини и оборудване за производство на сухи биологични продукти и до каква степен тя е спомогнала за създаването на нови работни места. Следователно правителството на Кюрасао следва да представи на Съюза за проверка официално доказателство за направените инвестиции и данните за заетостта.
(13)
Комисията счита, че 192 евро на тон представлява реалистична стойност за нетната печалба след данъчно облагане, получена при почистване, смилане и опаковане на биологична сурова захар от захарна тръстика в Кюрасао. Поради това следва да бъде възможно планираните инвестиции в размер на 300 000 EUR, за които информира правителството на Кюрасао, да се финансират посредством производството на 1 560 тона сурова захар от захарна тръстика. Ето защо следва да бъде предоставена дерогация за количество от 780 тона за периода от 1 април 2015 г. до 31 март 2016 г. и от 780 тона за периода от 1 април 2016 г. до 31 март 2017 г.
(14)
С писмо от 21 ноември 2014 г. Комисията прикани Кюрасао да вземе под внимание направената от Комисията оценка на искането и да сподели становището си. Крайният срок за отговор беше 3 декември 2014 г. Отговорът на Кюрасао беше получен на 3 декември 2014 г.
(15)
При изпълнение на тези условия дерогацията не би причинила сериозни вреди на даден икономически сектор или на съществуващо производство в Съюза.
(16)
С Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (6) се определят правилата за управление на тарифните квоти. Тези правила трябва да се прилагат по отношение на управлението на количеството, за което се предоставя въпросната дерогация.
(17)
Комитетът по Митническия кодекс не е изразил становище в срока, определен от неговия председател,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Чрез дерогация от приложение VI към Решение 2013/755/ЕС суровата захар от захарна тръстика, попадаща под код по КН ex 1701 13, която е била получена от смилането на сурова захар от захарна тръстика без произход в Кюрасао, се счита за продукт с произход от Кюрасао в съответствие с условията, посочени в членове 2 - 5 от настоящото решение.
Член 2
Предвидената в член 1 дерогация се прилага за посочените в приложението количества, внасяни в Съюза от Кюрасао в периода от 1 април 2015 г. до 31 март 2017 г.
Член 3
Членове 308а, 308б и 308в от Регламент (ЕИО) № 2454/93 относно управлението на тарифни квоти се прилагат спрямо управлението на количеството, посочено в приложението.
Член 4
1. Митническите органи на Кюрасао предприемат необходимите мерки за извършване на количествени проверки по отношение на износа на продуктите, посочени в член 1.
2. Преди края на месеца, следващ изтичането на всяко тримесечие, компетентните органи на Кюрасао изпращат до Комисията тримесечна справка за количествата, по отношение на които са издадени сертификати за движение EUR.1 по силата на настоящото решение, както и серийните номера на споменатите сертификати.
3. В сертификатите за движение EUR.1, издадени съгласно настоящото решение, се записва един от следните текстове:
-
„Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]“
-
„Dérogation - [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]“.
Член 5
Преди 1 октомври 2016 г. правителството на Кюрасао изпраща на Комисията доказателства, че печалбата, реализирана от отрасъла благодарение на прилагането на дерогацията, бива реално използвана за инвестиции в нови машини и оборудване за производство на сухи биологични продукти и реално допринася за създаването на нови работни места.
Член 6
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 2 февруари 2015 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/164
(2015. gada 2. februāris)
par atkāpi no Padomes Lēmumā 2013/755/ES paredzētajiem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz cukurniedru jēlcukuru no Kirasao
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmumu 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (1) un jo īpaši tā VI pielikuma 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Lēmuma 2013/755/ES VI pielikuma 5. panta 1. punkta g), j) un k) apakšpunktu daļēja vai pilnīga cukura samalšana, sijāšana un iepildīšana maisos uzskatāma par apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas nav pietiekamas, lai izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.
(2)
Nīderlande 2002. gadā lūdza piešķirt atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz ikgadēju 3 000 tonnu daudzumu tādu cukura produktu ar KN kodiem 1701 11 90, 1701 99 10 un 1701 91 00, kuri pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Šis lūgums tika apmierināts, un atkāpes termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī.
(3)
Nīderlande 2009. gadā iesniedza lūgumu pagarināt 2002. gadā piešķirtās atkāpes termiņu, kā arī lūgumu par jaunu atkāpi. Pagarināšanas lūgums tika noraidīts ar Komisijas Lēmumu 2009/699/EK (2), bet lūgums par jaunu atkāpi tika apmierināts, ievērojot tos daudzuma ierobežojumus, attiecībā uz kuriem Nīderlandes Antiļām bija piešķirtas cukura importa licences 2009. un 2010. gadā.
(4)
Nīderlande 2010. gadā lūdza laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam piešķirt jaunu atkāpi attiecībā uz cukura produktiem, kas pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Ar Komisijas Lēmumu 2011/47/ES (3) minētā atkāpe saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/822/EK (4) III pielikuma 37. panta 1., 3. un 7. punktu tika piešķirta, paredzot konkrētus nosacījumus, kuru mērķis ir līdzsvarot aizjūras zemju un teritoriju (turpmāk “AZT”) uzņēmēju likumīgās intereses un Savienības cukura tirgus kopīgās organizācijas mērķus.
(5)
Nīderlande 2013. gada 11. februārī Kirasao valdības vārdā lūdza uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir Lēmuma 2001/822/EK beigu termiņš, piešķirt jaunu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti Lēmuma 2001/822/EK III pielikumā. Lūgums attiecās uz kopējo ikgadēju 5 500 tonnu daudzumu cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā “biocukurs”, kura izcelsme ir trešās valstīs un kuru pārstrādā Kirasao nolūkā to eksportēt uz Savienību. Šo lūgumu Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī oficiāli atsauca, jo lūgumā minētās pārstrādes darbības vairs netika veiktas Nīderlandes Antiļās. Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī iesniedza otru lūgumu uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķirt atkāpi attiecībā uz 5 000 tonnām cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs. Minētais lūgums tika noraidīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/460/ES (5).
(6)
Kirasao valdība 2014. gada 23. jūnijā iesniedza lūgumu uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 1. janvārim piešķirt atkāpi attiecībā uz ikgadēju 7 000 tonnu cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs, tradicionālais cukurniedru jēlcukurs ar KN kodu 1701 13 un cukura maisījumi ar KN kodu 1701 99, 1806 10 un 2106 90. Kirasao valdība 2014. gada 1. septembrī saistībā ar tās lūgumu iesniedza papildu informāciju, kas cita starpā norāda, ka atkāpes piešķiršana tika lūgta attiecībā uz laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 1. janvārim.
(7)
Kirasao paskaidroja, ka no 2014. gada 1. janvāra ir izbeigtas cukura pārstrādes darbības attiecīgajā nozarē, ņemot vērā to, ka ar Lēmumu 2013/755/ES netiek piedāvāta iespēja eksportēt uz Savienību bez ievedmuitas nodokļiem, jo attiecīgās nozares pārstrādes darbības uzskata par nepietiekamām, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājumu statusu. Tomēr minētā nozare ir gatava ieguldīt sauso bioloģisko produktu pārstrādē, iepakošanā un vairumtirdzniecībā nolūkā eksportēt reģionā, tiklīdz tā būs guvusi vajadzīgo peļņu, ar ko segt minētos ieguldījumus. Mērķis ir uzsākt šīs jaunās darbības 2015. gada otrajā pusē. Nozare paredz, ka šo jauno darbību rezultātā palielināsies tajā strādājošo skaits.
(8)
Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Kirasao, pašreizējās tirgus cenās var gūt neto peļņu EUR 25,42 par tonnu pēc nodokļu nomaksas, eksportējot uz Savienību 2 000 tonnu trešo valstu bioloģiski ražotā cukura, kas samalts Kirasao, ja to var ievest saskaņā ar preferenciālo režīmu kā cukuru, kura izcelsme ir Kirasao.
(9)
Cukurniedru cukura ražošanas izmaksas Brazīlijā, tostarp administratīvās izmaksas, ir EUR 294 par tonnu cukurniedru jēlcukura. Šķiet maz ticams, ka bioloģiski ražotā cukurniedru cukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas izmaksas (kas iekļautas Komisijai nosūtītajos datos) Kirasao būtu augstākas nekā EUR 294 par tonnu, pat tad, ja pieskaita transportēšanas uz ES izmaksas. Gluži pretēji, jāuzskata, ka šajās izmaksās ir ietverti citi vispārējie komponenti un guvumi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko aktivitāti, ražošanas izmaksām Kirasao, kur tiek veikta tikai vienkārša apstrāde, ieskaitot transportēšanas izmaksas uz Savienību, būtu jābūt zemākām par vai vienādām ar cukurniedru izaudzēšanas un pārstrādes izmaksām Brazīlijā. Tādējādi, pieņemot, ka bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas reālās izmaksas Kirasao ir EUR 294 par tonnu, ieskaitot transportēšanu uz ES, ir iespējams gūt peļņu EUR 192 par tonnu pēc nodokļu nomaksas. Par nesamērīgu ir uzskatāms tas, ka par tonnu cukurniedru cukura, kas iegūts, maļot trešo valstu cukuru Kirasao, iegūstamā peļņa ir tikai EUR 25,42, tajā pašā laikā cukuram no trešām valstīm ir piešķirta beznodokļu piekļuve Savienības tirgum un tas ir atbrīvots no ievedmuitas maksājuma EUR 419 apmērā par tonnu.
(10)
Atkāpe ir pieprasīta attiecībā uz 7 000 tonnām cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru cukurs, tradicionālais cukurniedru cukurs un cukura maisījumi. Tomēr lūgumā nav minētas cukuru maisījumu ražošanā izmantotā pektīna, kazeināta, piena pulvera un kakao pulvera cenas, kas nepieciešamas, lai aprēķinātu iespējamo peļņu. Tāpēc atkāpe būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz bioloģiski ražotu cukurniedru jēlcukuru un tradicionālo cukurniedru jēlcukuru.
(11)
Kirasao paskaidro, ka atkāpe ļautu atsākt nozares darbību un atjaunot nodarbinātību, veicinot eksportu un vairojot ārvalstu valūtas apgrozījumu. Turklāt nozare, pildot savas nodokļu saistības, papildina valdības ieņēmumus.
(12)
Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam Kirasao guva labumu no atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Lēmumu 2001/822/EK un kas palīdzēja radīt apgrozījumu, kurš nepieciešams, lai veiktu ieguldījumus darbības dažādošanā nolūkā ražot produktus, kuriem nav nepieciešama atkāpe no izcelsmes noteikumiem. Saskaņā ar saņemto informāciju 2009. gadā ieguldījumi bija pavisam nelieli un laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam tie vispār netika veikti. Tādējādi atkāpes palīdzēja vienīgi uzturēt malšanas un iepakošanas darbības, neveicinot esošās nozares ilgtspējīgu attīstību vai jaunas nozares izveidi. Tāpēc atkāpes termiņa beigās ir jāpārbauda, vai atkāpes radītā peļņa tika efektīvi ieguldīta jaunās iekārtās sauso bioloģisko produktu ražošanai, un tas, cik lielā mērā tā ir veicinājusi jaunu nodarbinātības iespēju radīšanu. Kirasao valdībai tādēļ pārbaudes nolūkā būtu jāiesniedz Savienībai apstiprināti pierādījumi par veiktajiem ieguldījumiem un nodarbinātības rādītājiem.
(13)
Komisija uzskata, ka tīrā peļņa pēc nodokļu nomaksas EUR 192 par tonnu ir reāla peļņa par bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanu, malšanu un iepakošanu Kirasao. Tāpēc būtu jābūt iespējai finansēt plānotos ieguldījumus EUR 300 000 apmērā (saskaņā ar Kirasao valdības iesniegtajiem datiem), saražojot 1 560 tonnas cukurniedru jēlcukura. Atkāpe tādējādi būtu jāpiešķir attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. martam un attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam.
(14)
Ar 2014. gada 21. novembra vēstuli Komisija lūdza, lai Kirasao iepazīstas ar Komisijas novērtējumu un dara zināmu savu viedokli. Tika noteikts termiņš atbildes sniegšanai, proti, 2014. gada 3. decembris. No Kirasao iestādēm 2014. gada 3. decembrī tika saņemta atbilde.
(15)
Ņemot vērā minētos nosacījumus, atkāpe nevar izraisīt nopietnu kaitējumu ekonomikas sektoram vai Savienības rūpniecības nozarei.
(16)
Ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (6) paredz noteikumus par tarifa kvotu pārvaldību. Šie noteikumi jāpiemēro daudzumu pārvaldībai, ņemot vērā daudzumus, uz kuriem attiecina attiecīgo atkāpi.
(17)
Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Lēmuma 2013/755/ES VI pielikuma, cukurniedru jēlcukurs ar KN kodu ex 1701 13, kas iegūts nenoteiktas izcelsmes cukurniedru jēlcukura malšanas rezultātā Kirasao, saskaņā ar šā lēmuma 2. līdz 5. panta nosacījumiem uzskatāms par tādu, kura izcelsme ir Kirasao.
2. pants
Lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe attiecas uz šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem daudzumiem, ko importē Savienībā no Kirasao laikposmā no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam.
3. pants
Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu, kas attiecas uz tarifu kvotu pārvaldību, piemēro pielikumā minēto daudzumu pārvaldībai.
4. pants
1. Kirasao muitas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai kvantitatīvi pārbaudītu 1. pantā minēto izstrādājumu eksportu.
2. Līdz tā mēneša beigām, kas seko katram ceturksnim, Kirasao kompetentās iestādes nosūta Komisijai ceturkšņa paziņojumu par daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo lēmumu izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1, un šo sertifikātu kārtas numurus.
3. Saskaņā ar šo lēmumu izsniegtajos pārvadājumu sertifikātos EUR.1 iekļauj vienu no šādiem ierakstiem:
-
“Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]”,
-
“Dérogation - [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]”.
5. pants
Kirasao valdība līdz 2016. gada 1. oktobrim nosūta Komisijai pierādījumus, kas apliecina, ka atkāpes rezultātā nozarē gūtā peļņa tiek efektīvi ieguldīta jaunās iekārtās sauso bioloģisko produktu ražošanai un veicina jaunu darba vietu radīšanu.
6. pants
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2015. gada 2. februārī