РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 796/2012 НА СЪВЕТА
от 30 август 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1136/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 27,1 % и 47,4 % върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от Китайската народна република (КНР).
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (3) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 26 април 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Сдружението на производителите на механизми с дъгов лост (LAMMA) от името на трима производители от Съюза (наричани по-долу „заявителят“), представляващи основна част, в настоящия случай повече от 50 % от производството в Съюза на механизми с дъгов лост.
(3)
В искането бяха представени достатъчно доказателства за това, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, вероятно ще доведе до продължаване или повторение на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 23 юли 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2010 г. до 30 юни 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторение на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(7)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, бе дадена такава възможност.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители от КНР, несвързани вносители и производители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(9)
Производителите износители от КНР и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане, с цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е така, да се подбере представителна извадка. Като се има предвид, че нито един производител износител от КНР не заяви своя интерес и не предостави на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане, както и че само един несвързан вносител заяви своя интерес, но не предостави на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане, изготвянето на извадка не бе счетено за необходимо и в двата случая.
(10)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя временно е подбрала извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от две дружества от общо шестимата производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, подбрани въз основа на техните продажби и производствен обем на разглеждания продукт през 2010 г., както и географското местоположение в Съюза. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на РПП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници на двамата включени в извадката производители от Съюза, на вносителя, който заяви своя интерес, и на всички ползватели, за които е известно, че са засегнати.
(12)
Отговори на въпросниците бяха получени от двамата включени в извадката производители от Съюза и от двама ползватели. Несвързаният вносител, посочен в съображение 9, който заяви своя интерес, нито отговори на въпросите за извадката, нито попълни въпросника.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Италия
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Словения
б)
ползвател
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Чешка република
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този от първоначалния регламент, а именно механизми с дъгов лост, общо използвани за класиране в архива на листове и други документи в класьори и папки, понастоящем класирани в код по КН ex 8305 10 00 (код по ТАРИК 8305100050) (наричани по-долу „разглежданият продукт“), с произход от Китайската народна република. Те се състоят от дъгообразни елементи от твърд метал (нормално два) върху подложна пластина и имат поне един щракащ механизъм за отваряне, позволяващ вмъкване и нареждане на листове и други документи. Механизмите за подвързване с халки, класирани в същия код по КН, не са включени в обхвата на разглеждания продукт за целите на настоящото разследване.
(15)
Настоящото разследване в рамките на преразглеждането потвърди, че както и в първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произведен в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни технически и физически характеристики и една и съща употреба. Поради това те се разглеждат като сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга.
1. Предварителни бележки
(17)
Както бе посочено в съображение 9, нито един от известните китайски производители износители, с които бе осъществен контакт при започването на преразглеждането, не оказа съдействие на разследването. Китайските органи бяха уведомени за този факт, както и за евентуалното прилагане на член 18, параграф 1 от основния регламент и получиха възможност да представят своите коментари. По този въпрос не бяха представени никакви коментари.
(18)
Поради това и в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент заключенията, направени във връзка с вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да се основават на наличните данни и по-конкретно на публичнодостъпната информация, като например официалните уебсайтове на дружествата и уебсайтове за търсене на продукти, информацията в искането за преразглеждане и информацията, получена от страните, оказали съдействие в хода на разследването в рамките на преразглеждането (а именно заявителите и производителите от Съюза, включени в извадката).
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(19)
За целите на установяване на нормална стойност в известието за започване се посочва използването на държава аналог.
(20)
Що се отнася до експортната цена, поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и на несвързаните вносители на пазара на Съюза Комисията не бе в състояние да установи количествата или цените на експортните продажби за всяка отделна транзакция. В тази връзка Комисията разгледа алтернативни начини за определяне на експортната цена.
(21)
На първо място бе разгледан въпросът дали данните на Евростат, при извършване на кръстосана проверка с другите налични данни, могат да се използват като алтернативен начин за установяване на експортните цени. Тези данни бяха сметнати за неподходящи, тъй като един от източниците обхващаше и друг внос освен вноса на разглеждания продукт, а другите източници не даваха възможност за сравнение на експортните цени с тези на промишлеността на Съюза за всеки отделен вид на продукта.
(22)
На второ място Комисията също така разгледа възможността да използва експортните цени, съдържащи се в искането за преразглеждане. Припомня се, че тази методология бе използвана при първоначалното разследване и че тя позволява извършването на сравнение за всеки отделен вид на продукта. Фактурите, съдържащи се в искането за преразглеждане, обаче се отнасяха за експортни цени за други трети държави.
(23)
Съответно не бе възможно да бъде изчислен дъмпингът въз основа на експортните цени за Съюза и не бе възможно да се достигне до заключение относно наличието на дъмпинг. Поради това разследването бе съсредоточено върху вероятността от повторение на дъмпинга.
3. Вероятност от повторение на дъмпинга
(24)
По отношение на разследването на вероятността от повторение на дъмпинга бяха анализирани следните елементи: връзката между нормалната стойност и експортните цени за трети държави; производственият капацитет, производството и свободният капацитет в КНР; както и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от КНР.
3.1. Връзка между нормалната стойност и експортните цени за трети държави
(25)
Предвид липсата на съдействие от производителите износители от КНР нормалната стойност бе сравнена с експортните цени от КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
3.1.1. Основа за определяне на нормална стойност
(26)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, в съответствие с разпоредбите в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“), или на цената, прилагана от държавата аналог при износ за други държави, включително за Съюза, или при невъзможност тези методи да бъдат приложени, въз основа на всеки друг разумен метод, включително въз основа на действително платената или подлежаща на плащане цена в Съюза за сходния продукт, съответно коригирана при необходимост, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В искането за преразглеждане, внесено от промишлеността на Съюза, бяха посочени редица производители в страни с пазарна икономика, различни от Съюза (а именно Индия, Иран и Тайланд). При започване на преразглеждането Комисията надлежно се свърза с тези производители, както и с други потенциални производители в тези държави, които можаха да бъдат установени въз основа на публичнодостъпните източници.
(28)
В известието за започване на преразглеждане бе посочено, че ако не бъде оказано съдействие от страна на производители от държави с пазарна икономика, различни от Съюза, Комисията възнамерява да използва действително платените или подлежащи на плащане цени в Съюза като основа за определяне на нормалната стойност. На практика действително платените или подлежащи на плащане цени в Съюза бяха основата, използвана за определяне на нормалната стойност при първоначалното разследване.
(29)
Нито една заинтересована страна не представи коментари относно целесъобразността на горепосочената основа за определяне на нормалната стойност.
(30)
Нито един от производителите от държави с пазарна икономика, освен в Съюза, с които се свърза Комисията, не реши да окаже съдействие при настоящото преразглеждане.
(31)
В контекста на казаното по-горе, Комисията нямаше друга възможност освен да използва действително платените или подлежащи на плащане цени в Съюза като основа за определяне на нормалната стойност.
3.1.2. Нормална стойност
(32)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и както е обяснено в съображения 26-31 по-горе, нормалната стойност бе определена, като се използва действително платената или подлежаща на плащане в Съюза цена за сходния продукт, за който е установено, че е продаван при обичайните търговски условия.
(33)
В резултат на това нормалната стойност бе установена като среднопретеглена цена за продажби на вътрешния пазар на несвързани клиенти от включените в извадката производители от Съюза.
(34)
На първо място бе установено дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от производителите от Съюза, включени в извадката, са представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява поне 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян за Съюза. Като се има предвид липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР, информацията по отношение на общия обем на продажбите в рамките на износа за Съюза трябваше да се установи съгласно наличните факти. Както бе посочено в съображение 21, данните на Евростат и други статистически данни бяха счетени за неподходящи за целите на установяването на продължаване на дъмпинга; те обаче могат да бъдат използвани за обозначаване на равнището на вноса (необходимо за определяне на цялостния обем на износа от КНР) за Съюза. Въз основа на това продажбите на вътрешния пазар на производителите от Съюза, включени в извадката, бяха счетени като цяло за представителни в достатъчна степен през РПП. С оглед на липсата на съдействие от износителите от КНР не бе възможно да бъде анализирана представителността за всеки отделен вид на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите, извършени на вътрешния пазар продажби от всеки включен в извадката производител от Съюза, биха могли да се считат за извършени при обичайните търговски условия, т.е. дали за всеки включен в извадката производител от Съюза средните продажни цени са равни на средните производствени разходи или ги надвишават и следователно са рентабилни.
(36)
На тази основа бе установено, че продажбите на производителите от Съюза като усреднена стойност са били рентабилни и следователно нормалната стойност бе определена въз основа на среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза.
3.1.3. Експортна цена
(37)
При липсата на съдействие от страна на производителите износители беше решено, че най-подходящата основа е информацията за експортните цени от КНР за трети държави, съдържаща се в искането за преразглеждане.
3.1.4. Сравнение
(38)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена бе направено въз основа на цената франко завод. Това сравнение показа, че експортната цена за трети държави, посочена в искането за преразглеждане, е значително по-ниска от нормалната стойност (с над 30 %). Това показва, че цените за Съюза по всяка вероятност ще бъдат дъмпингови, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Производствен капацитет на производителите износители
(39)
Тъй като не бе налице съдействие от страна на производителите износители, заключенията по-долу се основават главно на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане, подложена на кръстосана проверка, където това е възможно, на основата на публично достъпната информация.
(40)
На тази основа бе установено, че производственият капацитет на КНР за механизми с дъгов лост според приблизителни оценки е в диапазона 600 милиона и 700 милиона бройки, което се основава на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза.
(41)
Освен това информацията, получена по време на разследването показва, че производственият капацитет в КНР за механизми с дъгов лост може лесно да се увеличи, inter alia, чрез наемане на допълнителни работници и ограничени инвестиции в оборудване в случай на повишено търсене.
(42)
Нито една заинтересована страна не представи други коментари и/или информация във връзка с производствения капацитет в КНР.
(43)
На тази основа производственият капацитет в КНР е с около 170-350 % по-висок от потреблението в Съюза и значително по-голям от производството в Съюза.
3.3. Производство и свободен капацитет на производителите износители от КНР
(44)
Тъй като не бе налице съдействие от страна на производителите износители, информацията относно действителното производство и свободния капацитет се основава преди всичко на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане, подложена на кръстосана проверка, където това бе възможно, с публично достъпната информация.
(45)
В искането за преразглеждане производството на механизми с дъгов лост се оценява на приблизително 200-400 милиона бройки, а свободният капацитет на около 200-500 милиона бройки. Този свободен капацитет съответства приблизително на еквивалента на потреблението в Съюза.
(46)
Представените приблизителни оценки бяха счетени за уместни, след като бяха подложени на кръстосана проверка с оглед на публично достъпните източници, където това бе възможно.
(47)
Във връзка със свободния капацитет, както бе посочено в съображение 41, информацията, получена по време на разследването, показва, че производственият капацитет в КНР за механизми с дъгов лост може лесно да се увеличи, inter alia, чрез наемане на допълнителни работници и ограничени инвестиции в оборудване в случай на повишено търсене.
(48)
Въз основа на горното може основателно да се заключи, че е налице значителен свободен капацитет в КНР. Както е пояснено в съображения 49-55, съществува голяма вероятност този свободен капацитет да бъде насочен към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(49)
Събраната информация по време на настоящото преразглеждане показва, че пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, ако мерките бъдат отменени. Припомня се, че преди налагането на действащите мерки потреблението в Съюза бе значително и като обем близо до 400 милиона бройки. В същото време вносът от КНР бе над 200 милиона бройки, което възлиза на над 50 % от цялото потребление в Съюза.
(50)
Разследването показа, че търсенето на механизми с дъгов лост в Съюза е останало значително. Потреблението на Съюза е намаляло незначително през разглеждания период, както е посочено в съображения 63-64 и съображение 98, и пазарът на Съюза продължава да е най-големият в света за механизми с дъгов лост, като представлява над 50 % от световния пазар.
(51)
Освен това има малко на брой други пазари за механизми с дъгов лост, които вероятно няма да поемат излишъка от капацитет в КНР.
(52)
Освен това, както е посочено в съображение 38, сравнението между експортните цени на вноса от КНР за трети държави с цените на пазара на Съюза показва, че пазарът на Съюза би бил привлекателен за този внос на ниски цени, ако мерките бъдат отменени. Това се дължи също така на факта, че цените като цяло са по-високи на пазара на Съюза в сравнение с другите експортни пазари.
(53)
Като се вземат предвид съображенията по-горе, ако мерките бъдат отменени, износът от КНР вероятно ще бъде насочен към пазара на Съюза.
(54)
Публично достъпната информация по отношение на производителите от КНР показва, че тези дружества често насочват продажбите си основно или изключително към експортния пазар.
(55)
Накрая следва да се отбележи, че след налагането на окончателните мерки се наблюдават редица случаи на неправилно класиране на внесени механизми с дъгов лост, при което големи обеми от самостоятелни механизми с дъгов лост и корици са били декларирани като цели класьори с механизъм с дъгов лост. Това е довело до неплащането на мита за този внос. Това неправилно класиране подтикна Комитета по Митническия кодекс (през ноември 2010 г.) да поясни в изявление, че механизмите с дъгов лост, внесени при такива обстоятелства, трябва да бъдат декларирани отделно. Твърде рано е да се каже дали това изявление е оказало необходимия ефект и Комисията възнамерява да наблюдава ситуацията отблизо. Тази практика обаче представлява още едно доказателство, че въпреки наличието на мерките пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за производителите износители от КНР.
3.5. Заключение относно вероятността за повторение на дъмпинга
(56)
Както бе посочено в съображение 38, сравнението между експортните цени за други трети държави, съдържащи се в искането за преразглеждане, и цената на пазара на Съюза показва голяма вероятност дъмпингът да се повтори.
(57)
Освен това, като се има предвид значителният производствен капацитет, с който разполага КНР, способността на китайските производители да увеличават бързо своите производствени обеми и да ги насочват за износ, вероятно ниските цени на този износ и привлекателността на пазара на Съюза за такъв износ е обосновано да се предположи, че отмяната на мерките би довела до увеличен износ на дъмпингови нива на механизми с дъгов лост от КНР за Съюза.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(58)
През РПП механизми с дъгов лост се произвеждаха в Съюза от шестима известни производители, от които трима са заявителите в настоящия случай. В хода на настоящото разследване други дружества не заявиха своя интерес в качеството си на производители от Съюза. Поради това се счита, че тези шестима производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент (наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“).
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(59)
За целите на анализа на вредата бяха получени данни от статистическата информация на Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията, от искането за преразглеждане, отговорите на въпросника и информацията, събрана по време на проверките на място.
(60)
Макроикономическите показатели, а именно производство, производствен капацитет, използване на капацитета, продажби в Съюза и на трети пазари, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, се базират на данните, подадени от промишлеността на Съюза. В този контекст отговорите на въпросника, получени от двамата включени в извадката производители от Съюза, бяха допълнени с информацията, представена от всички други производители от Съюза.
(61)
Микроикономическите показатели, а именно складови наличности, възнаграждения, продажни цени, рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал, се основават на данните, предоставени от двамата включени в извадката производители от Съюза. Поради факта, че дружествата, включени в извадката, представляват над 50 % от общото производство и продажби в Съюза по разчетните данни, за производителите от Съюза, включени в извадката, бе счетено, че са представителни за промишлеността на Съюза за целите на настоящото преразглеждане. Данните, отнасящи се до двете дружества, включени в извадката, могат да бъдат предоставени единствено в индексирана форма, така че да се запази поверителността на чувствителната в търговско отношение информация съгласно член 19 от основния регламент.
(62)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители и несвързаните вносители, развитието на цената на вноса и подбиването на цените се основават на алтернативни източници, като например искането за преразглеждане, данни на Евростат и други поверителни статистически данни, с които разполага Комисията, както и информацията, събрана по време на проверките на място. Данните за вноса се основават на данните в искането за преразглеждане, което се основава на данни на Евростат. Като се има предвид, че тези данни обхващат и вноса на други продукти освен разглеждания продукт, те бяха подложени на кръстосана проверка и надлежно коригирани спрямо данните от други поверителни статистически източници на разположение на Комисията. Поради това някои от данните по-долу са индексирани или представени в определен диапазон с цел да бъдат защитени поверителните статистически данни.
2. Потребление на пазара на Съюза
(63)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и вноса. Установено бе, че потреблението през РПП е било в диапазона 200 милиона и 350 милиона бройки.
(64)
Потреблението на механизми с дъгов лост в Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. Това може отчасти да се дължи на икономическата криза, както и на променящите се модели на потребление (например насърчаване на екологичната работна среда и електронното архивиране, общо намаляване на броя на работните места в администрацията).
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
90
88
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
3. Обем и пазарен дял на вноса от КНР
(65)
Както е описано в таблица 2 по-долу, пазарният дял е намалял с 54 % през разглеждания период.
(66)
Освен това след налагането на антидъмпингови мита през 2006 г. вносът от КНР значително е намалял (от 51 % пазарен дял през РП на първоначалното разследване до 7-15 % през РПП). Що се отнася до обема на вноса от КНР, той е останал малък през разглеждания период вследствие на действащите антидъмпингови мерки. Китайският внос обаче е продължил да бъде основен източник (85-95 % през РПП) на общия внос в Съюза поради ограничения износ на механизми с дъгов лост от други трети държави. През разглеждания период вносът е намалял с 59 %.
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса, индекс (2008 г. = 100)
100
56
44
41
Пазарен дял на вноса, индекс (2008 г. = 100)
100
66
48
46
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
4. Ценова тенденция при вноса от КНР и подбиване на цените
4.1. Ценови тенденции
(67)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители, както и липсата на алтернативни източници не бе възможно да се установи точна вносна цена. Това се дължи на факта, че, както бе обяснено в съображение 21, статистическите данни бяха сметнати за неподходящи, тъй като един от източниците обхващаше и друг внос освен вноса на разглеждания продукт, а другите източници не даваха възможност за сравнение на експортните цени с тези на промишлеността на Съюза за всеки отделен вид на продукта.
(68)
Въпреки това се смята, че другите поверителни статистически източници на разположение на Комисията са подходящи, за да се посочи общата ценова тенденция при вноса от КНР. Ценовата тенденция при вноса показва нарастване на цените през разглеждания период.
Таблица 3
Цени на вноса на разглеждания продукт
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
КНР
Индекс
100
102
118
118
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
4.2. Подбиване на цените
(69)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители, както и липсата на алтернативни източници, изчисляването на подбиването, поради причините, изложени в съображение 37, се базираше на експортните цени за трети държави, съдържащи се в искането за преразглеждане. Нивото на подбиване на цените, определено индикативно, възлиза на около 20 %.
5. Обем на вноса и пазарни дялове на вноса с произход от други трети държави
(70)
Основните производители на механизми с дъгов лост в света се намират в Съюза и КНР. За вноса от други трети държави, като например Индия, бе счетено, че е незначителен (под 1 %).
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(72)
Производственият обем в Съюза е останал в един и същи диапазон през разглеждания период, с изключение на 2009 г. Спадът през 2009 г., който до известна степен се дължи на световната икономическа криза, е компенсиран от нарастване през 2010 г.
(73)
Въпреки тенденцията към спад в продажбите в Съюза, както е пояснено в съображения 75-77, производителите от Съюза са успели да запазят равнищата на производство през разглеждания период, тъй като са успели да увеличат своя износ за трети пазари, както е пояснено в съображение 78.
Таблица 4
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
Производство
351 480
301 661
360 007
354 646
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
102
101
Източник:
Отговори на въпросника.
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(74)
Производственият капацитет леко е нараснал поради инвестициите в допълнителен капацитет и модернизацията, предприета от производителите от Съюза през разглеждания период. Използването на капацитета е останало като цяло стабилно, отбелязвайки лек спад през 2009 г. Този лек спад се дължи най-вече на последиците от световната икономическа криза през тази година.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
Производствен капацитет
452 407
453 323
465 984
465 401
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
103
103
Използване на капацитета
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
99
98
Източник:
Отговори на въпросника.
в) Обем на продажбите в Съюза
(75)
Данните по-долу отразяват обема на продажби на промишлеността на Съюза за независими клиенти на пазара на Съюза.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
315 715
281 281
309 941
304 444
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
98
96
Източник:
Отговори на въпросника.
(76)
Продажбите в Съюза са намалели с 4 % през разглеждания период.
(77)
През 2009 г. продажбите са отчели спад с 11 %. Този спад следва да бъде обяснен с въздействието на световната икономическа криза. През следващите години продажбите са възстановили предишния си обем и през РПП са били на нива, близки до данните за 2008 г.
г) Продажби на трети пазари
(78)
Данните по-долу отразяват обема на продажбите на промишлеността на Съюза за трети пазари и показват рязко нарастване на тези продажби през разглеждания период.
Таблица 7
Продажби за трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
26 750
42 105
59 221
57 148
Индекс (2008 г. = 100)
100
157
221
214
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Пазарен дял
(79)
Въпреки спада в продажбите в Съюза пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил с 9 % през разглеждания период, за да достигне диапазона 80 %-93 % през РПП. Нарастването на пазарния дял на Съюза е в резултат от намаляването на потреблението в Съюза, както и намаляването на пазарния дял на вноса от КНР.
Таблица 8
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
109
109
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
е) Растеж
(80)
Между 2008 г. и РПП потреблението на Съюза е намаляло с 12 %. Обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза е намалял с 4 %. Пазарният дял на производителите от Съюза е нараснал с 9 %.
ж) Заетост
(81)
През разглеждания период заетостта в сектора в Съюза е намаляла. Този спад е свързан с модернизацията и механизацията на производствения процес, предприети от промишлеността на Съюза.
Таблица 9
Заетост в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Брой на заетите лица
710
588
561
552
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
78
Източник:
Отговори на въпросника.
з) Производителност
(82)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на едно заето лице годишно, се е повишила през разглеждания период и е останала стабилна през 2010 г. и РПП.
(83)
Това нарастване на производителността е свързано с предприетия процес на модернизация, описан в съображение 93.
Таблица 10
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в хиляди бройки за година)
495
513
642
642
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
130
130
Източник:
Отговори на въпросника.
и) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(84)
Припомня се, че поради обстоятелствата, описани в съображения 19-23, не бе възможно да се изчисли дъмпингът. Въпреки това вероятността от повторение на дъмпинга бе определена на основата на сравнение между нормалната стойност, установена въз основа на средните продажни цени на промишлеността на Съюза, и експортната цена, установена на основата на цените за трети държави.
(85)
Анализът показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила до голяма степен вследствие на налагането на мерките върху дъмпинговия внос и че действащите мерки се оказват ефективни.
6.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(86)
Данните по-долу отразяват обема на складовите наличности в края на всеки период.
Таблица 11
Складови наличности в края на периода
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
43
61
83
Източник:
Отговори на въпросника.
(87)
Разследването показа, че складовите наличности на промишлеността на Съюза не са релевантен показател за оценка на нейното икономическо състояние, тъй като равнището на складови наличности варира на сезонен принцип.
б) Възнаграждения
(88)
През разглеждания период средната заплата на заето лице е нараснала с 33 %.
Таблица 12
Възнаграждения (разход за заето лице)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
116
133
133
Източник:
Отговори на въпросника.
в) Продажни цени
(89)
Средните единични цени на механизмите с дъгов лост в Съюза леко са нараснали между 2008 г. и РПП. Относителното намаляване през 2010 г. в сравнение с 2009 г. е свързано с колебанията на цените на суровините.
Таблица 13
Единична цена на пазара на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
104
Източник:
Отговори на въпросника.
г) Рентабилност
(90)
Маржовете на рентабилност, показани по-долу, са установени чрез изразяването на финансовия резултат, постигнат от промишлеността на Съюза, като процент от оборота, осъществен на пазара на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
107
105
104
Източник:
Отговори на въпросника.
(91)
Преди налагането на окончателни мерки през 2006 г. промишлеността на Съюза отчиташе големи загуби. Оттогава насам икономическото състояние на производителите на механизми с дъгов лост се подобрило през разглеждания период, въпреки че остава под целевия марж на печалба от 5 %, установен при първоначалното разследване през РПП.
д) Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(92)
Тенденциите при инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток са показани в следващата таблица.
Таблица 15
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
100
152
41
51
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
111
109
108
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
100
291
247
236
Източник:
Отговори на въпросника.
(93)
Поради възстановяването след налагането на мерките през 2006 г. промишлеността е направила значителни инвестиции в модернизацията и разширяването на производствените съоръжения, особено през 2008 г. и 2009 г. Подобрената рентабилност е отразена също така и в подобрения паричен поток.
е) Способност за привличане на капитал
(94)
Разследването не разкри никакви конкретни проблеми в способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
6.3. Заключение относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза
(95)
С оглед на посочения по-горе анализ, икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е подобрило и промишлеността се доказва като жизнеспособна след налагането на мерките през 2006 г. Въпреки това, като се има предвид, че горепосочените положителни тенденции са се проявили само след налагането на мерките, че заетостта намалява, а рентабилността е все още под своето целево равнище, се счита, че икономическото състояние на промишлеността продължава да е нестабилно и уязвимо. Затова може да се заключи, че според данните отстраняването на вредата се дължи отчасти или изцяло на съществуването на мерките.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
(96)
След налагането на съществуващите мерки състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило значително. Резултатите от този анализ обаче показват, че промишлеността на Съюза е все още нестабилна и уязвима.
(97)
При тези обстоятелства е целесъобразно да се направи анализ на вероятността от повторно причиняване на съществена вреда, за да се проучи дали при отмяна на мерките предполагаемото развитие от гледна точка на обема и цените на вноса с произход от КНР би влошило сегашното състояние на промишлеността, както е разяснено подробно по-долу в съображения 98-106.
(98)
Основните производители на механизми с дъгов лост в света са двама - КНР и Съюзът. Съюзът е най-големият пазар за механизми с дъгов лост в световен мащаб, следван от Южна Америка и Русия. Има и малки производители в други държави, като например Индия, но те са съсредоточени върху съответния вътрешен пазар. САЩ и Канада използват различни системи за архивиране.
(99)
Припомня се, че е налице значителен свободен капацитет в КНР и че производството на механизми с дъгов лост в КНР може лесно да бъде увеличено, както е обяснено в съображения 45-48.
(100)
Припомня се също така, че наличният свободен капацитет в КНР се равнява приблизително на потреблението в Съюза (вж. съображение 45).
(101)
Също така бе установено, че при евентуално увеличаване на производството на механизми с дъгов лост в КНР допълнителните количества вероятно ще бъдат изнасяни за Съюза, ако мерките бъдат отменени (вж. съображение 53). Това се дължи на факта, че пазарът на Съюза остава най-големият пазар в света за механизми с дъгов лост с относително стабилно потребление, както и на факта, че като цяло цените са по принцип по-високи на пазара на Съюза в сравнение с другите експортни пазари (вж. съображение 52). Също така следва да се има предвид, че с изключение на Съюза и КНР няма други значителни държави износители, произвеждащи механизми с дъгов лост.
(102)
В допълнение, както е посочено в съображение 41, производственият капацитет в Китай лесно може да бъде увеличен, като просто се осигури допълнителна работна ръка. Поради това износът от КНР ще може да отговори на всяко увеличение на потреблението на Съюза. Предвид потенциално ниските цени на вноса от КНР, както показва сравнението с цените на вноса от КНР на пазарите на трети държави, и очевидно неограничената способност за предлагане на ниски цени промишлеността на Съюза по всяка вероятност няма да бъде в състояние да се възползва от евентуално нарастване на търсенето, което би довело до значителни загуби на пазарен дял, ако мерките бъдат отменени.
(103)
Въз основа на това може да се очаква, че едно бъдещо значително увеличение на вноса на механизми с дъгов лост от КНР за Съюза би имало сериозни отрицателни последици за състоянието на промишлеността на Съюза. Както е посочено по-горе, ако мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса на механизми с дъгов лост от КНР да бъде значителен. Освен това вносът най-вероятно би упражнил значителен натиск върху цените на пазара на Съюза, а по този начин и върху промишлеността на Съюза, както показват данните за равнището на цените на пазарите на трети държави. Действително, според наличните данни е изчислено, че настоящите цени на китайските производители подбиват тези на Съюза с около 20 %, както е описано в съображение 69, което показва, че има голяма вероятност вносът от КНР да се осъществи на цени, значително по-ниски от цените на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(104)
Привлекателността на пазара на Съюза за китайските износители се подчертава и от опитите за неправилно класиране с цел избягване на действащите антидъмпингови мерки (вж. съображение 55).
(105)
Въз основа на горепосоченото е вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР да доведе до рязко увеличение на обема на този внос в ЕС на много ниски цени, които по всяка вероятност значително ще подбиват продажните цени на Съюза. Това би причинило съществена вреда и би заличило инвестициите и усилията за възстановяване, направени от промишлеността през предходните години.
(106)
Въз основа на това се прави заключението, че отмяната на мерките, които са в сила върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, по всяка вероятност ще доведе до повторение на вредата за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(107)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло.
(108)
Интересът на Съюза бе определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(109)
При първоначалното разследване бе счетено, че приемането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(110)
Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключението, според което съществува вероятност от повторение на дъмпинга и вредата, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(111)
Продължаването на срока на действие на антидъмпинговите мерки върху вноса от засегнатата държава би увеличило възможността промишлеността на Съюза да достигне разумно обосновано равнище на рентабилност, тъй като би спомогнало да се предотврати отстраняването на промишлеността на Съюза от пазара чрез значителен по обем внос от КНР.
(112)
Определено съществува ясно изразена вероятност от повторение на вредоносния дъмпинг в значителни обеми, на който промишлеността на Съюза не би могла да се противопостави. Поради това запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(113)
Съответно се прави заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки по отношение на КНР несъмнено е в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на вносителите и ползвателите
(114)
Както е посочено по-горе, нито един от идентифицираните несвързани вносители не представи отговори на въпросника. Вносителите на механизми с дъгов лост обикновено са също и ползватели на въпросния продукт, тъй като го използват за производството на папки с механизми с дъгов лост.
(115)
Няколко ползватели, т.е. производители на папки с механизми с дъгов лост, се отзоваха в хода на разследването. Само един ползвател представи отговори на въпросника, които, предвид качеството на предоставените данни, бе възможно да се проверят само до известна степен по време на проверката на място.
(116)
Ползвателят, който бе проверен, заяви, че антидъмпингови мерки следва също да бъдат наложени и за вноса на папки с механизъм с дъгов лост от КНР. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателствени елементи.
(117)
Двама ползватели изразиха възражение срещу продължаването на мерките. Техните твърдения обаче не бяха обосновани.
(118)
От друга страна, анализът показа също, че ако Китай се превърне в единствен доставчик на механизми с дъгов лост в резултат от отмяната на мерките, положението на производителите на папки с механизми с дъгов лост също ще бъде застрашено поради изчезването на конкуренцията на световния пазар на механизми с дъгов лост. Поради това беше счетено, че съществуващите мерки допринасят за разнообразието на предлагането и конкуренцията на световния пазар за механизми с дъгов лост, което в крайна сметка е в интерес на ползвателите.
(119)
Други трима ползватели, които използват само механизми с дъгов лост, произведени в Съюза, заеха неутрална позиция, а един от тях изрази своята подкрепа за продължаването на срока на действие на мерките.
(120)
Като се има предвид, че разходите за механизми с дъгов лост представляват много малък процент от цената на дребно на папките с такива механизми, мерките на практика нямат никакъв ефект върху цената на крайния продукт (папки с механизъм с дъгов лост) и следователно не оказват въздействие върху крайните потребители.
4. Заключение за интереса на Съюза
(121)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(122)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен също така срок, в който имаха възможност да представят становищата си след оповестяването. Представените становища и коментари бяха анализирани, но не доведоха до промяна на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението антидъмпинговите мерки да бъдат запазени.
(123)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на механизми с дъгов лост, общо използвани за класиране в архива на листове и други документи в класьори, понастоящем класирани в код по КН ex 8305 10 00 (код по ТАРИК 8305100050), с произход от Китайската народна република. Те се състоят от дъгообразни елементи от твърд метал (нормално два) върху подложна пластина и имат поне един щракащ механизъм за отваряне, позволяващ вмъкване и нареждане на листове и други документи.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Производител
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Китай
27,1 %
A729
Всички други дружества
47,4 %
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 август 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 796/2012
(2012. gada 30. augusts),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1136/2006 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 27,1 % līdz 47,4 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes piespiešanas mehānismu (“PM”) importam.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2011. gada 26. aprīlī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza LAMMA (Piespiešanas mehānismu ražotāju apvienība) to trīs Savienības ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no piespiešanas mehānismu produkcijas Savienībā (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(3)
Pieprasījumā bija pietiekami pierādījumi tam, ka pēc ĶTR izcelsmes PM importam uzlikto pasākumu beigšanās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 23. jūlijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus, nesaistītus importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, kā arī tās valsts pārstāvjus, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšanas sākšana.
(7)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(8)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(9)
Lai Komisija attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem un nesaistītiem importētājiem varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tā kā neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nepieteicās un nesniedza Komisijai paziņojuma par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju un pieteicās vienīgi viens nesaistīts importētājs, kurš arī nesniedza Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju, uzskatīja, ka jebkurā gadījumā atlase nav vajadzīga.
(10)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Izlasē ietilpa divi uzņēmumi no sešiem Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, atlasīti pēc attiecīgā ražojuma pārdevumu un ražošanas apjoma 2010. gadā, kā arī pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāvēja vairāk nekā 50 % no Savienības aplēstā produkcijas un pārdevumu kopapjoma PIP laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt komentārus par izvēles piemērotību. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret ierosināto izlasi.
(11)
Komisija nosūtīja anketas diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājam, kas pieteicās, un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem.
(12)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem. Regulas 9. apsvērumā minētais nesaistītais importētājs, kurš pieteicās, neatbildēja ne uz atlases, ne uz anketas jautājumiem.
(13)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itālija,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovēnija;
b)
lietotājs:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Čehijas Republika.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(14)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tāds pats kā sākotnējā regulā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismi, kurus parasti lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050) (“attiecīgais ražojums”). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem un (parasti diviem) izturīgiem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos. Riņķu ātršuvēju mehānismi, ko arī klasificē ar to pašu KN kodu, šajā izmeklēšanā neietilpst attiecīgā ražojuma jomā.
(15)
Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko Savienības ražotāji izgatavo Savienībā, ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
1. Ievadpiezīmes
(17)
Kā minēts 9. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sākumā sazinājās, izmeklēšanā nesadarbojās. Ķīnas iestādes tika informētas par šo faktu, kā arī par iespējamu pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu, un tām tika dota iespēja iesniegt komentārus. Par šo jautājumu komentāri nav saņemti.
(18)
Tāpēc un saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi attiecībā uz dempinga iespējamu turpināšanos vai atkārtošanos bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem, jo īpaši ar publiskā telpā pieejamo informāciju, piemēram, oficiālajās uzņēmumu tīmekļa vietnēs un ražojumu meklētājprogrammās, pārskatīšanas pieprasījumā un uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no sadarbībā iesaistītajām ieinteresētajām personām (proti, no pieprasījuma iesniedzējiem un no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem).
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
(19)
Normālās vērtības noteikšanas nolūkā paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta analogās valsts iesaistīšana.
(20)
Attiecībā uz eksporta cenu abu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja noteikt eksporta pārdevumu apjomus vai cenas, pamatojoties uz darījumiem. Tādēļ Komisija apsvēra alternatīvas iespējas eksporta cenas noteikšanai.
(21)
Pirmkārt, apsvēra iespēju kā alternatīvu metodi eksporta cenu noteikšanai izmantot Eurostat datus, tos salīdzinot ar citiem pieejamiem datiem. Konstatēja, ka minētie dati nav derīgi, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī tādu ražojumu importu, kas nav attiecīgais ražojums, un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētiem preču veidiem.
(22)
Otrkārt, Komisija arī apsvēra iespēju izmantot pārskatīšanas pieprasījumā minētās eksporta cenas. Jāatgādina, ka šāda metode tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā un tā ļauj veikt konkrētu preču veidu salīdzinājumu. Diemžēl pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajos rēķinos norādītās cenas attiecās uz eksportu uz citām trešām valstīm.
(23)
Attiecīgi nebija iespējams veikt dempinga aprēķinus, pamatojoties uz eksporta cenām uz Savienību, kā arī gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tādēļ izmeklēšanā galveno uzmanību pievērsa dempinga atkārtošanās iespējamībai.
3. Dempinga atkārtošanās iespējamība
(24)
Izmeklējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izvērtēti šādi aspekti: attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm, ražošanas jauda, ražošanas apjoms un atlikusī jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums importam no ĶTR.
3.1. Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm
(25)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību salīdzināja ar ĶTR eksporta cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
3.1.1. Normālās vērtības noteikšanas pamats
(26)
Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.
(27)
Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā minēti vairāki ražotāji citās tirgus ekonomikas valstīs ārpus Savienības (proti, Indijā, Irānā un Taizemē). Sākot pārskatīšanas procedūru, Komisija sazinājās ar šiem ražotājiem, kā arī ar citiem potenciālajiem šādu valstu ražotājiem, ko varēja identificēt publiski pieejamos avotos.
(28)
Paziņojumā par procedūras sākšanu bija norādīts, ka gadījumā, ja citu tirgus ekonomikas valstu, kas ir ārpus Savienības, ražotāji nesadarbosies, Komisija normālās vērtības noteikšanai par pamatu plāno izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Un arī sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par pamatu tika izmantotas Savienībā samaksātās vai maksājamās cenas.
(29)
Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza komentārus par iepriekšminētās normālās vērtības noteikšanas metodes piemērotību.
(30)
Šajā pārskatīšanā nesadarbojās neviens no tiem ražotājiem citās tirgus ekonomikas valstīs, kas ir ārpus Savienības, ar kuriem Komisija sazinājās.
(31)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisijai nebija citas iespējas kā vien par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.
3.1.2. Normālā vērtība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu un kā paskaidrots iepriekš 26. līdz 31. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, izmantojot par līdzīgu ražojumu Savienībā parastā tirdzniecības apritē samaksātu vai maksājamu cenu.
(33)
Rezultātā par normālo vērtību noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto iekšzemes tirgus pārdevumu cenu nesaistītiem pircējiem.
(34)
Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekšzemes tirgū pārdevuši neatkarīgiem pircējiem, pārdevumu apjoms ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību, noteikšanai bija jāizmanto pieejamā informācija. Kā minēts 21. apsvērumā, Eurostat un citus statistikas datus uzskatīja par nederīgiem dempinga turpināšanās noteikšanai, bet tos var izmantot Savienībā importētā apjoma noteikšanai (nepieciešams, lai noteiktu kopējo no ĶTR eksportēto apjomu). Tādējādi izlasē iekļauto Savienības ražotāju iekšzemes pārdevumi PIP laikā tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem. ĶTR eksportētāju nesadarbošanās dēļ konkrētu preču veidu reprezentativitāti nebija iespējams noteikt.
(35)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir veikti parastā tirdzniecības apritē, proti, vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās tirdzniecības cenas ir vienādas vai lielākas par vidējām ražošanas izmaksām un tādējādi rentablas.
(36)
Tādā veidā konstatēja, ka Savienības ražotāju pārdevumu vidējie rādītāji ir rentabli, un tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām pārdevumu cenām.
3.1.3. Eksporta cena
(37)
Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, vispiemērotākais pamats šķita pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija par ĶTR eksporta cenām uz trešām valstīm.
3.1.4. Salīdzinājums
(38)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja EXW cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā minētā eksporta cena uz trešām valstīm bija ievērojami mazāka nekā normālā vērtība (vairāk nekā 30 %). Tas norāda, ka, importējot Savienībā, tās visdrīzāk būtu dempinga cenas, ja pasākumi tiktu atcelti.
3.2. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(39)
Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, par pamatu turpmākiem secinājumiem izmantota vienīgi pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija, to pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.
(40)
Tādējādi, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares informāciju, konstatēja, ka ĶTR PM aplēstā ražošanas jauda ir vismaz robežās no 600 miljoniem līdz 700 miljoniem gabalu.
(41)
Turklāt izmeklēšanā gūtā informācija liecina, ka lielāka pieprasījuma gadījumā PM ražošanas jaudu ĶTR var bez pūlēm palielināt, inter alia, pieņemot darbā papildu darbaspēku un veicot nelielus ieguldījumus darbarīkos.
(42)
Citi komentāri un/vai informācija saistībā ar ražošanas jaudu ĶTR no ieinteresētajām personām nav saņemti.
(43)
Tātad ražošanas jauda ĶTR ir apmēram par 170-350 % lielāka nekā Savienības patēriņš un ievērojami lielāka par Savienības ražošanas apjomu.
3.3. ĶTR ražotāju eksportētāju ražošanas apjoms un neizmantotā jauda
(44)
Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, informācija par faktisko ražošanas apjomu un neizmantoto jaudu iegūta galvenokārt no pārskatīšanas pieprasījumā ietvertajiem datiem, tos pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.
(45)
Pārskatīšanas pieprasījumā minētā PM ražošanas apjoma aplēse bija 200-400 miljoni gabalu un neizmantotās jaudas aplēse bija 200-500 miljoni gabalu. Šī neizmantotā jauda aptuveni atbilst Savienības patēriņam.
(46)
Iesniegto aplēšu salīdzinājums ar publiskā telpā pieejamo informāciju, ko veica, kad vien tas bija iespējams, liecināja par aplēšu pamatotību.
(47)
Attiecībā uz neizmantoto jaudu, kā minēts 41. apsvērumā, izmeklēšanā gūtā informācija liecina, ka palielināta pieprasījuma gadījumā PM ražošanas jaudu ĶTR var bez pūlēm palielināt, inter alia, pieņemot darbā papildu darbaspēku un veicot nelielus ieguldījumus darbarīkos.
(48)
Tātad var loģiski secināt, ka ĶTR pastāv ievērojama neizmantotā jauda. Kā paskaidrots 49. līdz 55. apsvērumā, pastāv liela iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā šī neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.
3.4. Savienības tirgus pievilcīgums
(49)
Šīs pārskatīšanas laikā savāktā informācija liecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgus būtu pievilcīgs PM importam no ĶTR. Jāatgādina, ka pirms pasākumu ieviešanas Savienības patēriņš bija nozīmīgs un sasniedza gandrīz 400 miljonus gabalu. Vienlaikus imports no ĶTR bija vairāk nekā 200 miljoni gabalu, kas ir vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā patēriņa.
(50)
Izmeklēšana liecināja, ka PM pieprasījums Savienībā joprojām ir nozīmīgs. Kā minēts 63.-64. un 98. apsvērumā, Savienības patēriņš attiecīgajā periodā ir samazinājies pavisam nedaudz, un Savienības tirgus ir joprojām pasaulē lielākais PM tirgus, kas veido vairāk nekā 50 % no pasaules tirgus.
(51)
Turklāt pastāv arī daži citi PM tirgi, par kuriem nav domājams, ka tie varētu uzņemt pārpalikušo ĶTR jaudu.
(52)
Turklāt, kā minēts 38. apsvērumā, salīdzinājums starp ĶTR izcelsmes importa tālākā eksporta uz trešām valstīm cenām un Savienības tirgus cenām liecina, ka Savienības tirgus būtu pievilcīgs šādam mazcenas importam gadījumā, ja pasākumus atceltu. Iepriekšminēto pamato arī fakts, ka Savienības tirgū dominējošās cenas pārsvarā ir augstākas nekā citos eksporta tirgos.
(53)
Ievērojot minētos apsvērumus, pastāv liela varbūtība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.
(54)
Publiskā telpā pieejamā informācija par ĶTR ražotājiem liecina, ka šādi uzņēmumi bieži savus pārdevumus novirza galvenokārt vai vienīgi uz eksporta tirgu.
(55)
Visbeidzot, būtu jāpiezīmē, ka kopš galīgo pasākumu noteikšanas ir novēroti vairāki gadījumi, kad PM imports klasificēts nepareizi, lielus atsevišķu PM un vāku daudzumus deklarējot kā veselas dokumentu mapes. Tādējādi par šādu importu netika veikti maksājumi. Šāda nepareiza klasificēšana Muitas kodeksa komiteju (2010. gada novembrī) rosināja izdot paziņojumu, kurā paskaidrots, ka šādā veidā importēti PM jādeklarē atsevišķi. Vēl ir par agru noteikt, vai šāds paziņojums ir devis gaidīto rezultātu, un Komisija plāno cieši uzraudzīt situāciju. Tomēr šāda prakse ir vēl viens apliecinājums tam, ka, neskatoties uz pasākumiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs.
3.5. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(56)
Kā minēts 38. apsvērumā, pārskatīšanas pieprasījumā iekļautais salīdzinājums starp eksporta cenām uz citām trešām valstīm un Savienības tirgus cenām liecina, ka dempinga atkārtošanās varbūtība ir liela.
(57)
Turklāt, ievērojot nozīmīgo ĶTR pieejamo ražošanas jaudu, Ķīnas ražotāju spēju strauji palielināt savus ražošanas apjomus un novirzīt tos eksportam, šāda eksporta iespējamās zemās cenas un Savienības tirgus pievilcīgumu šādam eksportam, var loģiski secināt, ka pasākumu atcelšanas rezultātā pieaugtu PM eksporta par dempinga cenām apjoms no ĶTR uz Savienību.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(58)
PIP laikā Savienībā bija seši zināmi PM ražotāji, no kuriem trīs šajā gadījumā ir pieteikuma iesniedzēji. Citi uzņēmumi šīs izmeklēšanas laikā nav pieteikušies kā Savienības ražotāji. Tāpēc var uzskatīt, ka šie seši ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē (turpmāk “Savienības ražošanas nozare”).
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievadpiezīmes
(59)
Kaitējuma izvērtēšanai nepieciešamos datus ņēma no Eurostat statistikas un citiem Komisijai pieejamiem statistikas avotiem, no pārskatīšanas pieprasījuma, atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumu laikā iegūtās informācijas.
(60)
Makroekonomikas rādītāju, proti, ražošanas apjoma, ražošanas jaudas, jaudas izmantojuma, pārdevumu Savienībā un trešo valstu tirgos, tirgus daļas, izaugsmes, nodarbinātības un ražīguma, faktiskās dempinga starpības lieluma un atgūšanās no iepriekšējā dempinga pamatā ir Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati. Šajā kontekstā atbildes uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, papildināja ar visu citu Savienības ražotāju sniegto informāciju.
(61)
Mikroekonomikas rādītāji, proti, krājumi, algas, pārdevumu cenas, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu, balstīti uz divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtajiem datiem. Tā kā izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas un pārdevumu apjoma, izlasē iekļautie Savienības ražotāji šīs izmeklēšanas mērķiem ir uzskatāmi par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem. Datus par abiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem var sniegt vienīgi indeksētā veidā, lai saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti, ievērojot pamatregulas 19. pantu.
(62)
Ķīnas ražotāju eksportētāju un nesaistītu importētāju nesadarbošanās dēļ importa cenu un cenu dempinga izmaiņu informācijai pamatā ir tādi alternatīvi avoti kā pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami konfidenciāli statistikas dati, kā arī pārbaudes apmeklējumu laikā iegūtā informācija. Importa datu pamatā ir pārskatīšanas pieprasījums, kurā izmantoti Eurostat dati. Ievērojot to, ka minētie dati aptver arī citu ražojumu, ne tikai attiecīgā ražojuma importu, tos salīdzināja ar citiem Komisijai pieejamu konfidenciālu statistikas avotu datiem un pienācīgi koriģēja. Tādēļ daži skaitļi turpmākajās tabulās ir indeksēti vai grupēti, lai saglabātu statistikas konfidencialitāti.
2. Patēriņš Savienības tirgū
(63)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienības tirgū un importiem. Konstatētais patēriņš PIP laikā bija robežās no 200 līdz 350 miljoniem gabalu.
(64)
Attiecīgajā periodā PM patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Tam par iemeslu daļēji varētu būt ekonomikas krīze, kā arī patēriņa tendenču izmaiņas (piemēram, dabai draudzīgas biroja prakses veicināšana, vispārējais administratīvā darba samazinājums).
1. tabula
Patēriņš
2008
2009
2010
PIP
Apjoms
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
90
88
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
3. Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa
(65)
Kā minēts turpmāk 2. tabulā, attiecīgajā periodā tirgus daļa samazinājās par 54 %.
(66)
Turklāt kopš antidempinga maksājumu ieviešanas 2006. gadā imports no Ķīnas ievērojami samazinājās no tirgus daļas 51 % apmērā sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 7-15 % PIP laikā. Importa no ĶTR apjomi attiecīgā perioda laikā joprojām bija nelieli spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr Ķīna joprojām bija Savienībā importētā kopapjoma lielākais avots (no 85 līdz 95 % PIP laikā), jo citas trešās valstis PM eksportēja nelielos daudzumos. Attiecīgajā periodā imports samazinājās par 59 %.
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoma indekss (2008. gads = 100)
100
56
44
41
Importa tirgus daļas indekss (2008. gads = 100)
100
66
48
46
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
4. Importa no ĶTR tendences un dempings
4.1. Cenu tendences
(67)
Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ un alternatīvu avotu trūkuma dēļ nebija iespējams noteikt precīzu importa cenu. Kā paskaidrots 21. apvērumā, tā notika tāpēc, ka statistikas datus uzskatīja par nederīgiem, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī citu ražojumu importu un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētu preču veidiem.
(68)
Tomēr var secināt, ka pārējie Komisijai pieejamie konfidenciālās statistikas avoti bija piemēroti, lai parādītu vispārējās importa no ĶTR cenu tendences. Importa cenu tendences liecina par cenu pieaugumu attiecīgajā periodā.
3. tabula
Attiecīgā ražojuma importa cenas
2008
2009
2010
PIP
ĶTR
Indekss
100
102
118
118
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
4.2. Dempings
(69)
Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un trūka alternatīvu datu avotu, par pamatu dempinga aprēķiniem 37. apsvērumā minēto iemeslu dēļ izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā norādītās eksporta uz trešām valstīm cenas. Orientējoši noteiktā dempinga starpība ir apmēram 20 %.
5. Importa apjoms un importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
(70)
Pasaules nozīmīgākie PM ražotāji atrodas Savienībā un ĶTR. Importa apjoms no citām trešām valstīm, piemēram, no Indijas, bija nenozīmīgs, mazāks par 1 %.
6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(71)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6.1. Makroekonomiskie elementi
a) Ražošanas apjoms
(72)
Ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā daudz nemainījās, izņemot 2009. gadu. Samazinājums 2009. gadā, kam par iemeslu daļēji bija pasaules ekonomikas krīze, tika kompensēts ar pieaugumu 2010. gadā.
(73)
Neraugoties uz pārdevumu apjoma samazināšanos Savienībā, kā paskaidrots 75. līdz 77. apsvērumā, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ražošanas apjomus varēja saglabāt tādēļ, ka bija spējīgi palielināt eksporta apjomus uz trešo valstu tirgiem, kā paskaidrots 78. apsvērumā.
4. tabula
Kopējais Savienības ražošanas apjoms
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
Ražošanas apjoms
351 480
301 661
360 007
354 646
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
102
101
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(74)
Ražošanas jauda nedaudz palielinājās, jo tika veikti ieguldījumi jaudas palielinājumam un attiecīgajā periodā Savienības ražotāji uzsāka modernizāciju. Jaudas izmantojums bija diezgan nemainīgs, un 2009. gadā tas mazliet samazinājās. Šā nelielā samazinājuma galvenais iemesls ir pasaules ekonomikas krīzes ietekme konkrētajā gadā.
5. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
Ražošanas jauda
452 407
453 323
465 984
465 401
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
103
103
Jaudas izmantojums
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
99
98
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
c) Pārdevumu apjoms Savienībā
(75)
Turpmāk minētie skaitļi raksturo Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū.
6. tabula
Pārdevumi nesaistītiem pircējiem
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indekss (2008. gads = 100)
100
89
98
96
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(76)
Attiecīgajā periodā pārdevumu apjoms Savienībā samazinājās par 4 %.
(77)
Pārdevumu apjoms 2009. gadā samazinājās par 11 %. Par šā samazinājuma iemeslu uzskatāma pasaules ekonomikas krīze. Turpmākajos gados pārdevumu apjoms uzlabojās, un PIP laikā tas bija tuvu 2008. gada skaitļiem.
d) Pārdevumi uz trešo valstu tirgiem
(78)
Turpmāk minētie skaitļi raksturo Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomus uz trešo valstu tirgiem un parāda strauju pārdevumu apjoma pieaugumu attiecīgajā periodā.
7. tabula
Pārdevumi trešām valstīm
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indekss (2008. gads = 100)
100
157
221
214
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
e) Tirgus daļa
(79)
Neraugoties uz pārdevumu apjoma samazināšanos Savienībā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā sasniedza 80 līdz 93 %. Savienības tirgus daļas pieaugums ir Savienības patēriņa samazinājuma un importa no ĶTR tirgus daļas samazinājuma rezultāts.
8. tabula
Savienības tirgus daļa
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
106
109
109
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
f) Izaugsme
(80)
Laikā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū samazinājās par 4 %. Savienības ražotāju tirgus daļa pieauga par 9 %.
g) Nodarbinātība
(81)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās. Šis samazinājums bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares uzsākto ražošanas procesa modernizāciju un mehanizāciju.
9. tabula
Nodarbinātība Savienībā
2008
2009
2010
PIP
Nodarbināto skaits
710
588
561
552
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
79
78
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
h) Ražīgums
(82)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīguma rādītājs, ko mēra kā vienas nodarbinātās personas saražoto apjomu gadā, attiecīgajā periodā uzlabojās, bet 2010. gadā un PIP laikā nemainījās.
(83)
Šis ražīguma uzlabojums bija saistīts ar uzsākto modernizācijas procesu, kurš aprakstīts 93. apsvērumā.
10. tabula
Ražīgums
2008
2009
2010
PIP
Ražīgums (tūkstoši gabalu/gadā)
495
513
642
642
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
130
130
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
i) Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(84)
Jāatgādina, ka 19. līdz 23. apsvērumā minēto apstākļu dēļ dempinga aprēķinu nebija iespējams veikt. Tomēr dempinga atkārtošanās iespējamība tika konstatēta, izmantojot salīdzinājumu starp normālo vērtību, kuras noteikšanā par pamatu ņemtas vidējās Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas, un eksporta cenu, kuras noteikšanā par pamatu ņemtas pārdevumu uz trešām valstīm cenas.
(85)
Izvērtējums liecina, ka Savienības ražošanas nozares rādītāji pēc pasākumu ieviešanas pret importu par dempinga cenām ir lielā mērā uzlabojušies un spēkā esošie pasākumi ir iedarbīgi.
6.2. Mikroekonomikas elementi
a) Krājumi
(86)
Šajā tabulā norādītie skaitļi raksturo krājumu apjomu katra laikposma beigās.
11. tabula
Krājumi laikposma beigās
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
43
61
83
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(87)
Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozares krājumi nav atbilstīgs rādītājs Savienības ekonomiskās situācijas noteikšanai, jo krājumu daudzums mainās atkarībā no sezonas.
b) Algas
(88)
Attiecīgajā periodā darbinieka vidējā alga palielinājās par 33 %.
12. tabula
Algas (izmaksas uz vienu darbinieku)
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
116
133
133
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
c) Pārdevumu cenas
(89)
PM vidējās cenas Savienībā laikā no 2008. gada līdz PIP nedaudz palielinājās. Relatīvais samazinājums 2010. gadā salīdzinājumā ar 2009. gadu ir saistīts ar izejmateriālu cenu svārstībām.
13. tabula
Vienības cena Savienības tirgū
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
101
104
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
d) Rentabilitāte
(90)
Turpmāk redzamie rentabilitātes rādītāji ir aprēķināti, izsakot Savienības ražošanas nozares gūtos finanšu rezultātus procentos no Savienības tirgus kopējā apgrozījuma.
14. tabula
Rentabilitāte
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
107
105
104
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(91)
Pirms galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gadā Savienības ražošanas nozare cieta lielus zaudējumus. Pēc tam PM ražošanas nozares ekonomiskā situācija attiecīgajā periodā uzlabojās, bet rentabilitāte PIP laikā joprojām bija zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktā 5 % rentabilitātes mērķa.
e) Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
(92)
Ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas tendences redzamas nākamajā tabulā.
15. tabula
Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
2008
2009
2010
PIP
Ieguldījumi
Indekss (2008. gads = 100)
100
152
41
51
Ienākums no ieguldījumiem
Indekss (2008. gads = 100)
100
111
109
108
Naudas plūsma
Indekss (2008. gads = 100)
100
291
247
236
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(93)
Atgūstoties pēc pasākumu ieviešanas 2006. gadā, ražošanas nozare veica būtiskus ieguldījumus ražošanas iekārtu modernizēšanā un paplašināšanā, jo īpaši 2008. un 2009. gadā. Par uzlaboto rentabilitāti liecina arī uzlabotais naudas plūsmas rādītājs.
f) Spēja piesaistīt kapitālu
(94)
Izmeklēšanas gaitā neatklājās nekādas problēmas saistībā ar Savienības spēju piesaistīt kapitālu.
6.3. Secinājums par ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(95)
Pamatojoties uz iepriekšminēto izvērtējumu, redzams, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir uzlabojies un ražošanas nozare pēc pasākumu ieviešanas 2006. gadā spēj pastāvēt. Tomēr, ievērojot to, ka iepriekšminētās labvēlīgās pārmaiņas ir notikušas tikai pēc pasākumu ieviešanas, nodarbinātība samazinās un rentabilitāte joprojām ir mazāka par noteikto mērķa radītāju, uzskatāms, ka ražošanas nozares stāvoklis ir nedrošs un nestabils. Tādēļ var secināt, ka saskaņā ar pierādījumiem kaitējuma likvidēšanas daļējais vai pilnīgais iemesls ir ieviestie pasākumi.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(96)
Kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir būtiski uzlabojies. Tomēr šā izvērtējuma rezultāti liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nedrošs un nestabils.
(97)
Šādos apstākļos ir atbilstīgi izvērtēt būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamību, lai noskaidrotu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā prognozētās ĶTR izcelsmes ražojumu importa apjomu un cenu izmaiņas turpinātu pasliktināt pašreizējo stāvokli, kā sīkāk paskaidrots turpmāk 98. līdz 106. apsvērumā.
(98)
Pasaulē ir divi galvenie PM ražotāji - ĶTR un Savienība. Savienība ir pasaulē lielākais PM tirgus, kam seko Dienvidamerika un Krievija. Citās valstīs, piemēram, Indijā, ir nelieli ražotāji, kas pārsvarā apgādā iekšzemes tirgu. ASV un Kanādā izmanto cita veida dokumentu iesiešanas sistēmas.
(99)
Jāatgādina, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda un ka PM ražošanas apjomu ĶTR varētu bez grūtībām palielināt, kā paskaidrots 45. līdz 48. apsvērumā.
(100)
Vēl jāatgādina tas, ka ĶTR pieejamā neizmantotā jauda aptuveni atbilst Savienības patēriņam (skatīt 45. apsvērumu).
(101)
Vēl ir konstatēts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR PM papildu ražošanas apjoms, visticamāk, tiktu eksportēts uz Savienību (skatīt 53. apsvērumu). Tam par pamatu ir fakts, ka Savienības tirgus joprojām ir pasaulē lielākais PM tirgus, kam raksturīgs samērā stabils patēriņš, jo Savienības tirgū dominējošās cenas pārsvarā ir augstākas nekā citos eksporta tirgos (skatīt 52. apsvērumu). Būtu arī jāņem vērā, ka bez Savienības un ĶTR ir arī citas nozīmīgas eksportētājvalstis, kas ražo PM.
(102)
Turklāt, kā minēts 41. apsvērumā, ražošanas jaudu ĶTR bez grūtībām var palielināt, nodrošinot papildu darbaspēku. Tādēļ Savienības patēriņa pieprasījuma pieaugumu varētu kompensēt ĶTR eksports. Ņemot vērā Ķīnas importa iespējamo zemo cenu, par kuru liecina salīdzinājums ar tās eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem, un šķietami neierobežotās iespējas piegādāt par zemām cenām, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, nespētu izmantot pieprasījuma pieaugumu savā labā, un tas izraisītu būtisku tirgus daļas sarukumu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(103)
Tādējādi domājams, ka, nākotnē būtiski pieaugot PM importa no ĶTR apjomam Savienībā, varētu rasties ļoti nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Kā minēts iepriekš, pasākumu atcelšanas gadījumā paredzams, ka no ĶTR importēto PM apjoms būs ievērojams. Turklāt šāds imports, visticamāk, Savienības tirgū un tādējādi arī Savienības ražošanas nozarē radīs nozīmīgu cenu spiedienu, ko apliecina dati par cenu līmeni trešo valstu tirgos. Patiesi, saskaņā ar pieejamajiem datiem ir aplēsts, ka Ķīnas cenas pašlaik ir par 20 % zemākas nekā Savienības cenas, kā aprakstīts 69. apsvērumā, un tas liecina par lielu varbūtību, ka pasākumu atcelšanas gadījumā importa no Ķīnas cenas būs daudz zemākas par Savienības cenām.
(104)
Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas eksportētājiem pierāda arī mēģinājumi nepareizi klasificēt preces, lai izvairītos no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem (skatīt 55. apsvērumu).
(105)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir ticams, ka, izbeidzot antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes PM importu, Savienībā strauji pieaugtu šīs valsts importa apjoms par ļoti zemām cenām, kas, visticamāk, būtu krietni zemākas par Savienības cenām. Tas radītu būtisku kaitējumu, un ražošanas nozares pēdējos gados veiktie ieguldījumi un centieni atgūties būtu bijuši veltīgi.
(106)
Tādējādi tika secināts, ka pēc spēkā esošo ĶTR izcelsmes PM importam noteikto pasākumu atcelšanas kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(107)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā.
(108)
Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
(109)
Sākotnējā izmeklēšanā tika atzīts, ka pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšana, tādējādi tiek izvērtēta situācija, kurā ir spēkā antidempinga pasākumi.
(110)
Tāpēc tika pārbaudīts, vai pastāv nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, neraugoties uz konstatējumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ka šajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(111)
Antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no attiecīgās valsts dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu izvairīties no situācijas, ka Savienības ražošanas nozare tiek izstumta no tirgus ievērojama ĶTR importa apjoma dēļ.
(112)
Nepārprotami pastāv iespējamība, ka atkārtotos dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare arī turpmāk gūtu labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.
(113)
Tādējādi tiek secināts, ka pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāju un lietotāju intereses
(114)
Kā norādīts iepriekš, neviens no zināmajiem nesaistītajiem importētājiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. PM importētāji parasti ir vienlaikus arī attiecīgā ražojuma lietotāji, jo tie to izmanto dokumentu mapju (“DM”) ražošanā.
(115)
Vairāki lietotāji, proti, DM ražotāji, pieteicās izmeklēšanas laikā. Tikai viens lietotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un šajās atbildēs norādītos datus pārbaudes apmeklējuma laikā varēja pārbaudīt tikai daļēji.
(116)
Viens lietotājs, kuru apmeklēja pārbaudes nolūkā, iebilda, ka pasākumi būtu jāattiecina arī uz DM importu no ĶTR. Taču šie iebildumi nebija pamatoti ar pierādījumiem.
(117)
Divi lietotāji iebilda pret pasākumu turpināšanu. Taču viņu apgalvojumiem nebija pamatojuma.
(118)
No otras puses, izvērtējums arī parādīja, ka gadījumā, ja Ķīna pasākumu atcelšanas rezultātā kļūtu par vienīgo PM piegādātāju, tiktu apdraudēta arī mapju ražotāju pastāvēšana, jo pasaules PM tirgū izzustu konkurence. Tādēļ uzskatīja, ka spēkā esošie pasākumi pasaules PM tirgū veicina piegāžu avotu dažādību un konkurenci, kas noteikti ir lietotāju interesēs.
(119)
Pārējo trīs piegādātāju, kuri izmanto vienīgi Savienībā ražotus PM, nostāja bija neitrāla, un viens no tiem atbalstīja pasākumu turpināšanu.
(120)
Ņemot vērā to, ka PM izmaksas ir neliela procentuāla daļa no DM mazumtirdzniecības cenas, pasākumiem nav gandrīz nekādas ietekmes uz galīgā ražojuma (DM) cenu un tādējādi - uz galapatērētājiem.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(121)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, ir secināms, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(122)
Visas personas saņēma informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt pasākumu saglabāšanu. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Iesniegtā informācija un komentāri tika izvērtēti, taču tie nemainīja būtiskos faktus un apsvērumus, kas pamatoja lēmumu saglabāt antidempinga pasākumus.
(123)
No iepriekšminētā var secināt, ka būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam, kurus parasti lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem un (parasti diviem) izturīgiem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:
Ražotājs
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Uzņēmums Dongguan Nanzha Leco Stationery
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Ķīna
27,1 %
A729
Visi pārējie uzņēmumi
47,4 %
A999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 30. augustā