ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 604/2014
(2014. gada 4. marts),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 94. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2013/36/ES, un jo īpaši tās 74. pantā, ir noteikts, ka iestādēs ir jābūt noturīgai pārvaldības kārtībai un efektīviem procesiem esošo vai varbūtējo risku noteikšanai, pārvaldībai, pārraudzībai un ziņošanai par tiem. Šai kārtībai un procesiem ir jābūt vispusīgiem un samērīgiem ar to risku veidu, mērogu un sarežģītību, kuri saistīti ar attiecīgo uzņēmējdarbības modeli un iestādes darbību. Tajos cita starpā jāņem vērā konkrētie riski, kas noteikti Direktīvas 79. līdz 87. pantā. Kārtību un procesus kompetentās iestādes novērtē kā daļu no uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa saskaņā ar Direktīvas 97. pantu. Noteiktos riskus iestādes ņem vērā iekšējā kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesā saskaņā ar Direktīvas 73. pantu.
(2)
Ar Direktīvu 2013/36/ES izveidotajā prudenciālās uzraudzības sistēmā paredzēts, ka visas iestādes nosaka visus darbiniekus, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Kritērijos, kurus izmanto, lai novērtētu darbinieku profesionālās darbības ietekmes uz riska profilu būtiskumu, būtu jāņem vērā darbinieku iespējamā ietekme uz iestādes riska profilu, pamatojoties uz viņu pilnvarām un pienākumiem un iestādes riska un darbības rādītājiem. Veicot novērtējumu, būtu jāņem vērā iestādes iekšējā organizācija, darbības veids, mērogs un sarežģītība. Kritērijos būtu pilnībā jāatspoguļo visi riski, kuriem iestāde vai grupa ir pakļauta vai varētu tikt pakļauta. Tam vajadzētu arī palīdzēt iestādēm noteikt pienācīgus stimulus saistībā ar atalgojuma politiku, lai nodrošinātu darbinieku piesardzīgu uzvedību, un tam būtu jānodrošina, ka to darbinieku noteikšana, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, atspoguļo dažādu darbību riska līmeni iestādē.
(3)
Eiropas Banku iestāde (EBI) 2012. gadā publicēja apsekojuma rezultātus par to, kā valsts līmenī tiek īstenotas un praksē piemērotas Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas sagatavotās pamatnostādnes par atalgojuma politiku un praksi (“EBUK pamatnostādnes”), kurās ir iekļauti vispārīgi kritēriji par darbinieku ietekmes būtiskuma novērtēšanu uz iestādes riska profilu. Apsekojums liecina, ka tas, kā iestādes un kompetentās iestādes īsteno atalgojuma noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/48/EK (2), nenodrošina pietiekamu saskaņotības pakāpi. Atalgojuma prakse joprojām ir nesamērīgi dažāda, un jo īpaši kritērijos, ko izmanto darbinieku noteikšanai, ne vienmēr pietiekami ņemta vērā darbinieku profesionālās darbības ietekme uz iestādes riska profilu. Joprojām raksturīgas ievērojamas to pieeju atšķirības, kuras dažādas iestādes un dalībvalstis izmanto, lai noteiktu minētos darbiniekus. Tāpēc šajos regulatīvajos tehniskajos standartos vajadzētu izmantot pieredzi, kas gūta, piemērojot Direktīvu 2006/48/EK un EBUK pamatnostādnes, un censties panākt lielāku saskaņotību. EBI sagatavos jaunas pamatnostādnes par saprātīgu atalgojuma politiku, kas atbilst principiem, kuri izklāstīti Direktīvā 2013/36/ES, saskaņā ar Direktīvas 75. panta 2. punktu.
(4)
Būtu jāparedz skaidri kvalitātes un attiecīgi kvantitātes kritēriji, lai noteiktu galvenās to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, nodrošinot saskaņotu pieeju visā Savienībā un aptverot kopīgu svarīgāko risku kopumu. Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 2. punktu visām to darbinieku kategorijām, kas noteiktas, izmantojot minētos kritērijus, jābūt tādu darbinieku kategorijām, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Iestādēm būtu jāņem vērā arī savu riska novērtējumu rezultāti iekšējās procedūrās. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina pilnīga visu tādu darbinieku noteikšana, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu.
(5)
Vadības struktūras locekļiem ir uzticēta galīgā atbildība par iestādi, tās stratēģiju un darbībām, tāpēc tiem vienmēr var būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Tas attiecas gan uz vadības struktūras locekļiem kā vadības funkcijas veicējiem, kas pieņem lēmumus, gan kā uz uzraudzības veicējiem, kas uzrauga lēmumu pieņemšanas procesu un apstrīd pieņemtos lēmumus.
(6)
Augstākā vadība un augstākā līmeņa darbinieki, kas ir atbildīgi par būtiskām uzņēmējdarbības vienībām, par konkrētu riska kategoriju pārvaldību, piemēram, likviditāti, operacionālo vai procentu likmju risku, un par kontroles darbībām iestādē, ir atbildīgi par uzņēmuma ikdienas vadību, tā riskiem vai tā kontroles darbībām. Tas nozīmē uzņemties atbildību par stratēģiskiem vai citiem būtiskiem lēmumiem par uzņēmuma darbību vai izmantoto kontroles sistēmu. Uzņēmuma riski un to pārvaldības veids ir visbūtiskākie iestādes riska profila faktori.
(7)
Papildus tiem darbiniekiem, kas ir atbildīgi par jaunas uzņēmējdarbības izveidi, tie, kas atbild par iekšējo atbalstu, kas ir būtisks uzņēmējdarbības veikšanai, un ir pilnvaroti pieņemt lēmumus minētajās jomās, pakļauj iestādi būtiskam operacionālajam riskam un citiem riskiem. Tādēļ darbinieku profesionālajai darbībai, pildot šos pienākumus, ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu.
(8)
Kredītrisku un tirgus risku parasti uzņemas, lai izveidotu uzņēmējdarbību, tādēļ to darbību ietekmi uz riska profilu, kas rada minētos riskus, var novērtēt, izmantojot kritērijus, kuru pamatā ir pilnvaru ierobežojumi, ko aprēķina vismaz reizi gadā, pamatojoties uz kapitāla rādītājiem un regulatīvām vajadzībām izmantotajām pieejām, vienlaikus kredītriskiem piemērojot de minimis robežvērtību, lai nodrošinātu kritēriju samērīgu piemērošanu mazajās iestādēs.
(9)
Kritērijos, ko izmanto, lai noteiktu darbiniekus, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, būtu jāņem vērā tas, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (3) dažām iestādēm var nepiemērot prasības attiecībā uz tirdzniecības portfeli un ka iestādēs, kuras izmanto dažādas pieejas, lai aprēķinātu kapitāla prasības, ierobežojumi ir noteikti dažādos veidos.
(10)
Ņemot vērā to, ka lēmumu rezultātus bieži ietekmē darbinieki, kuri ierosina lēmumu, savukārt formālās lēmumu pieņemšanas pilnvaras ir uzticētas augstāka līmeņa darbiniekiem vai komitejām, kritērijos būtu jāņem vērā būtiskie elementi šādos lēmumu pieņemšanas procesos.
(11)
Darbinieki vadošā amatā ir atbildīgi par uzņēmuma darbību tajā jomā, kas ir to pārvaldībā. Tāpēc piemērotiem kritērijiem būtu jānodrošina, lai kā tādi darbinieki, kuriem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, tiktu noteikti darbinieki, kas ir atbildīgi par darbinieku grupām, kuru darbībai varētu būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Tas ietver situācijas, kad to vadībā strādājošu atsevišķu darbinieku darbībai atsevišķi nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, bet kopējam to darbības diapazonam varētu būt šāda ietekme.
(12)
Papildus kvalitātes kritērijiem būtu jāparedz attiecīgi kvantitātes kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Piešķirtais kopējais atalgojums principā ir atkarīgs no darbinieku ieguldījuma, kas vajadzīgs, lai veiksmīgi sasniegtu iestādes uzņēmējdarbības mērķus, un tādējādi - no darbinieku atbildības, pienākumiem, spējām un prasmēm un iestādes un darbinieku veikto darbību rezultāta. Ja darbiniekam piešķirtais kopējais atalgojums pārsniedz atbilstošo robežvērtību, ir pamatoti uzskatīt, ka tas ir saistīts ar darbinieka ieguldījumu iestādes darbības mērķu sasniegšanā un ar darbinieka profesionālās darbības ietekmi uz iestādes riska profilu. Tādēļ ir lietderīgi balstīt minētos kvantitātes kritērijus uz kopējo atalgojumu, ko darbinieks saņem, gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret citiem darbiniekiem tajā pašā iestādē. Piemērojot minētos kvantitātes kritērijus, vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā tas, ka dažādās jurisdikcijās ir atšķirīgi samaksas līmeņi. Būtu jāparedz skaidras un atbilstošas robežvērtības, ko izmanto, lai noteiktu darbiniekus, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ņemot vērā datus, ko savākusi EBI un kompetentās iestādes. Šie kvantitātes kritēriji veido pamatotu pieņēmumu, ka darbiniekiem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Tomēr šādus pieņēmumus, kuru pamatā ir kvantitātes kritēriji, nevajadzētu piemērot, ja, pamatojoties uz papildu objektīviem nosacījumiem, iestādes nosaka, ka darbiniekiem faktiski nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, ņemot vērā visus riskus, kuriem iestāde ir pakļauta vai varētu tikt pakļauta. Lai nodrošinātu minēto kritēriju efektīvu un saskaņotu piemērošanu, kompetentajai iestādei būtu jāapstiprina tādu darbinieku izslēgšana, kuriem ir vislielākā izpeļņa un kuri noteikti saskaņā ar šiem kritērijiem. Par darbiniekiem, kuriem piešķirtais atalgojums ir vairāk nekā EUR 1 000 000 (personas ar lieliem ienākumiem), kompetentajām iestādēm būtu jāinformē EBI, pirms izslēgšana tiek apstiprināta, lai nodrošinātu minēto kritēriju saskaņotu piemērošanu, jo īpaši šādos ārkārtas apstākļos. Tomēr noteikšanas procesam, tostarp izslēgšanas piemērošanai, vienmēr būtu jāveic uzraudzības pārbaude saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktu.
(13)
Tas, ka darbinieki ir tajā pašā atalgojuma grupā kā augstākā vadība vai tās personas, kas uzņemas risku, arī var būt rādītājs, ka darbinieka profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Nosakot grupu, nebūtu jāņem vērā atalgojums, kuru maksā darbiniekiem, kas veic kontroli un atbalsta darbības, un vadības struktūras locekļiem, kas veic uzraudzību. Piemērojot šo kritēriju, būtu jāņem vērā tas, ka dažādās jurisdikcijās ir atšķirīgi samaksas līmeņi. Iestādēm būtu jādod iespēja pierādīt, ka darbiniekiem, kuri ietilpst minētajā atalgojuma grupā, bet neatbilst nevienam kvalitātes vai citam kvantitātes kritērijam, nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, ņemot vērā visus riskus, kuriem iestāde ir pakļauta vai varētu tikt pakļauta. Izslēdzot darbiniekus ar augstu kopējā atalgojuma līmeni no šā kritērija, uz viņiem būtu jāattiecina paziņošanas procedūra, kas ļautu savlaicīgi veikt uzraudzības pārbaudi, lai nodrošinātu šā kritērija konsekventu piemērošanu.
(14)
Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka iestādes saglabā dokumentāciju par novērtējumu un darbiniekiem, par kuriem ir atzīts, ka viņu profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz riska profilu, lai kompetentā iestāde un revidenti varētu pārskatīt novērtējumu. Dokumentācijā būtu jāiekļauj arī informācija par tiem darbiniekiem, kas ir noteikti saskaņā ar kritērijiem, kuru pamatā ir viņu atalgojums, bet par kuriem ir atzīts, ka viņu profesionālajai darbībai nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu.
(15)
Šī regula pamatojas uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko EBI ir iesniegusi Komisijai.
(16)
EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Ar šo regulu izveido regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktā, grupu, mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu līmenī, tostarp iestādēs, kas izveidotas ārzonas finanšu centros.
2. pants
Kritēriju piemērošana
Neskarot kompetentās iestādes pienākumu nodrošināt, lai iestādes ievērotu Direktīvas 2013/36/ES 92., 93. un 94. pantā izklāstītos principus attiecībā uz visām to darbinieku kategorijām, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu saskaņā ar minētās direktīvas 92. panta 2. punktu, darbiniekus, kas atbilst kādam no kvalitātes kritērijiem, kas izklāstīti šīs regulas 3. pantā, vai kādam no kvantitātes kritērijiem, kas minēti šīs regulas 4. pantā, atzīst par tādiem darbiniekiem, kuriem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu.
3. pants
Kvalitātes kritēriji
Uzskata, ka darbiniekiem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ja ir izpildīts kāds no šādiem kvalitātes kritērijiem:
1)
darbinieks ir vadības struktūras kā vadības funkcijas veicējas loceklis;
2)
darbinieks ir vadības struktūras kā uzraudzības funkcijas veicējas loceklis;
3)
darbinieks ir augstākās vadības loceklis;
4)
darbinieks ir atbildīgs un pārskatatbildīgs vadības struktūrai par neatkarīgo riska pārvaldības funkcijas, atbilstības funkcijas un iekšējās revīzijas funkcijas darbību;
5)
darbiniekam ir uzticēta vispārēja atbildība par riska pārvaldību uzņēmējdarbības vienībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 142. panta 1. punkta 3) apakšpunktā un kurai saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 73. pantu ir bijis iedalīts iekšējais kapitāls, kas veido vismaz 2 % no iestādes iekšējā kapitāla (“būtiska uzņēmējdarbības vienība”);
6)
darbinieks vada būtisku uzņēmējdarbības vienību;
7)
darbiniekam ir uzticēta vadības atbildība vienā no 4) punktā minētajām funkcijām vai būtiskā uzņēmējdarbības vienībā un tas ir tieši pakļauts darbiniekam, kas noteikts saskaņā ar 4) vai 5) punktu;
8)
darbiniekam ir uzticēta vadības atbildība būtiskā uzņēmējdarbības vienībā, un tas ir tieši pakļauts darbiniekam, kas vada minēto vienību;
9)
darbinieks vada struktūrvienību, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, finansēm, tostarp nodokļiem un budžeta plānošanu, cilvēkresursiem, atalgojuma politiku, informācijas tehnoloģijām vai ekonomikas analīzi;
10)
darbinieks ir atbildīgs par tādu komiteju vai ir tādas komitejas loceklis, kas ir atbildīga par Direktīvas 2013/36/ES 79. līdz 87. pantā paredzēto riska kategoriju pārvaldību, izņemot kredītrisku un tirgus risku;
11)
attiecībā uz kredītriska riska darījumiem, kuru nominālvērtība uz vienu darījumu veido 0,5 % no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla un ir vismaz EUR 5 miljoni, darbinieks:
a)
ir atbildīgs par kredīta priekšlikumu ierosināšanu vai kredītproduktu strukturēšanu, kas var izraisīt šādus kredītriska riska darījumus; vai
b)
ir pilnvarots pieņemt, apstiprināt vai aizliegt lēmumu par šādiem kredītriska riska darījumiem; vai
c)
ir tādas komitejas loceklis, kura ir pilnvarota pieņemt a) vai b) apakšpunktā minētos lēmumus;
12)
attiecībā uz iestādi, uz kuru neattiecas izņēmums par maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 94. pantā, darbinieks:
a)
ir pilnvarots pieņemt, apstiprināt vai aizliegt lēmumu par tirdzniecības portfeļa darījumiem, kas kopā atbilst vienai no šādām robežvērtībām:
i)
ja piemēro standartizēto pieeju, tāda pašu kapitāla prasība attiecībā uz tirgus riskiem, kas veido 0,5 % vai vairāk no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla; vai
ii)
ja regulatīvām vajadzībām ir apstiprināta uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja, 5 % vai vairāk no iestādes iekšējā riska vērtības ierobežojuma attiecībā uz tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ja tajos tiek piemērota 99. procentile (vienpusējs ticamības intervāls); vai
b)
ir tādas komitejas loceklis, kura ir pilnvarota pieņemt a) apakšpunktā izklāstītos lēmumus;
13)
darbiniekam ir vadības atbildība par tādu darbinieku grupu, kuriem ir atsevišķas pilnvaras noslēgt darījumus iestādes vārdā, un ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:
a)
minēto pilnvaru summa ir vienāda vai pārsniedz 11) punkta a) apakšpunktā, 11) punkta b) apakšpunktā vai 12) punkta a) apakšpunkta i) punktā noteikto robežvērtību,
b)
ja regulatīvām vajadzībām ir apstiprināta uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja, minētās pilnvaras veido 5 % vai vairāk no iestādes iekšējā riska vērtības ierobežojuma attiecībā uz tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ja tajos tiek piemērota 99. procentile (vienpusējs ticamības intervāls). Ja iestāde neaprēķina riska vērtības ierobežojumus minētā darbinieka līmenī, summē tādu darbinieku riska vērtības ierobežojumus, kuri ir šā darbinieka pakļautībā;
14)
attiecībā uz lēmumiem, ar ko apstiprina vai aizliedz jaunu produktu ieviešanu, darbinieks:
a)
ir pilnvarots pieņemt šādus lēmumus; vai
b)
ir tādas komitejas loceklis, kura ir pilnvarota pieņemt šādus lēmumus;
15)
darbiniekam ir vadības atbildība par darbinieku, kurš atbilst vienam no 1) līdz 14) punktā izklāstītajiem kritērijiem.
4. pants
Kvantitātes kritēriji
1. Ievērojot 2. līdz 5. punktu, uzskata, ka darbiniekam ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ja ir izpildīts kāds no šādiem kvantitātes kritērijiem:
a)
darbiniekam iepriekšējā finanšu gadā ir piešķirts kopējais atalgojums EUR 500 000 vai vairāk;
b)
darbinieks ietilpst 0,3 % no darbinieku skaita, kas noapaļots uz augšu līdz nākamajam veselajam skaitlim, kam iepriekšējā finanšu gadā piešķirts vislielākais kopējais atalgojums;
c)
darbiniekam iepriekšējā finanšu gadā tika piešķirts kopējais atalgojums, kas ir vienāds vai lielāks nekā mazākais minētajā finanšu gadā augstākās vadības loceklim piešķirtais kopējais atalgojums vai atbilst kādam no kritērijiem, kuri minēti 3. panta 1), 3), 5), 6), 8), 11), 12), 13) vai 14) punktā.
2. Kritērijs, kas noteikts 1. punktā, nav uzskatāms par izpildītu, ja iestāde konstatē, ka darbinieka profesionālajai darbībai nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, jo darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā darbinieks ietilpst:
a)
veic tikai profesionālo darbību un tam/tai ir pilnvaras uzņēmējdarbības vienībā, kura nav būtiska uzņēmējdarbības vienība; vai
b)
darbiniekam vai darbinieku kategorijai, kurā darbinieks ietilpst, nav būtiskas ietekmes uz būtiskas uzņēmējdarbības vienības riska profilu, veicot profesionālo darbību.
3. Nosacījumus, kas izklāstīti 2. punkta b) apakšpunktā, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuros ņemti vērā visi attiecīgie riska un darbības rādītāji, ko iestāde izmanto, lai noteiktu, pārvaldītu un pārraudzītu riskus saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 74. pantu un pamatojoties uz darbinieku vai darbinieku kategorijas pienākumiem un pilnvarām un to ietekmi uz iestādes riska profilu, ja salīdzina ar tādu darbinieku profesionālās darbības ietekmi, kas noteikti, izmantojot šīs regulas 3. pantā izklāstītos kritērijus.
4. Iestāde informē kompetento iestādi, kas ir atbildīga par tās prudenciālo uzraudzību, par 2. punkta piemērošanu saistībā ar 1. punkta a) apakšpunktā minēto kritēriju. Paziņojumā norāda, uz kāda pamata iestāde ir noteikusi, ka attiecīgais darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā ietilpst darbinieks, atbilst vienam no 2. punktā minētajiem nosacījumiem, un attiecīgā gadījumā iekļauj novērtējumu, ko iestāde ir veikusi saskaņā ar 3. punktu.
5. Ja iestāde piemēro 2. punktu attiecībā uz darbinieku, kuram iepriekšējā finanšu gadā tika piešķirts kopējais atalgojums EUR 750 000 vai vairāk, vai saistībā ar 1. punkta b) apakšpunktā minēto kritēriju, ir jāsaņem iepriekšējs tās kompetentās iestādes apstiprinājums, kas ir atbildīga par minētās iestādes prudenciālo uzraudzību.
Kompetentā iestāde to iepriekš apstiprina tikai tad, ja iestāde var pierādīt, ka viens no 2. punktā minētajiem nosacījumiem ir izpildīts, ņemot vērā 3. punktā izklāstītos novērtēšanas kritērijus attiecībā uz 2. punkta b) apakšpunktā minēto nosacījumu.
Ja darbiniekam iepriekšējā finanšu gadā tika piešķirts kopējais atalgojums EUR 1 000 000 vai vairāk, kompetentā iestāde to iepriekš apstiprina tikai izņēmuma gadījumos. Lai nodrošinātu saskaņotu šā panta piemērošanu, kompetentā iestāde informē Eiropas Banku iestādi, pirms sniedz iepriekšēju apstiprinājumu attiecībā uz šādu darbinieku.
5. pants
Piešķirtā atalgojuma aprēķināšana
1. Šīs regulas vajadzībām atalgojumu, kas piešķirts, bet vēl nav izmaksāts, novērtē pēc piešķiršanas datuma, neņemot vērā diskonta likmes piemērošanu, kas minēta Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta g) apakšpunkta iii) punktā, vai izmaksāšanas samazinājumus, izmantojot atlikto summu (malus), izmaksāto summu (clawback) atgūšanas mehānismus vai citādi. Visas summas aprēķina bruto un uz pilna laika ekvivalenta pamata.
2. Lai piemērotu 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, piešķirto atalgojumu var izskatīt atsevišķi par katru dalībvalsti un trešo valsti, kurā iestāde veic uzņēmējdarbību, un darbinieki tiek iedalīti tajā valstī, kurā tie veic lielāko daļu savu darbību.
6. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 4. martā