РЕШЕНИЕ № 466/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за предоставяне на гаранция от ЕС на Европейската инвестиционна банка за загуби по операции по финансиране на инвестиционни проекти извън Съюза
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 209 и 212 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
В допълнение към основната ѝ мисия за финансиране на инвестиции в Европейския съюз, което остава нейната главна задача и цел, Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) осъществява операции по финансиране извън Съюза в подкрепа на външните му политики. Това позволява бюджетните средства на Съюза, предназначени за външните региони, да бъдат допълвани с финансовите възможности на ЕИБ, което е от полза за набелязаните трети държави. Като осъществява такива операции по финансиране, ЕИБ косвено спомага за изпълнението на общите принципи и на целите на политиките на Съюза, сред които са намаляване на бедността посредством приобщаващ растеж и устойчива икономика, екологично и социално развитие и благоденствие на Съюза при променящи се икономически условия в световен план.
(2)
Член 209, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка с член 208 от него предвижда, че ЕИБ, при спазване на посочените в своя устав условия, дава своя принос за изпълнението на мерките, необходими за постигане на целите на политиката на Съюза на сътрудничество за развитие.
(3)
За да се подпомага външната дейност на Съюза и за да може ЕИБ да финансира инвестиции извън Съюза, без това да се отразява на кредитния ѝ рейтинг, по-голямата част от нейните операции извън Съюза се ползват с бюджетна гаранция от ЕС (наричана по-долу „гаранция от ЕС“), управлявана от Комисията. Това допълнително допринася за кредитоспособността на ЕИБ на финансовите пазари, което е от първостепенно значение.
(4)
Последната гаранция от ЕС за операциите на ЕИБ по финансиране, подписани в периода от 1 февруари 2007 г. до 31 декември 2013 г., е учредена с Решение № 1080/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2). Следва да се учреди гаранция от ЕС за операциите на ЕИБ по финансиране извън Съюза в подкрепа на политиките на Съюза за многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г.
(5)
Гаранционният фонд за външни дейности (наричан по-долу „Гаранционният фонд“), създаден с Регламент (ЕО, Евратом) № 480/2009 на Съвета (3), осигурява ликвиден буфер за бюджета на Съюза в случай на загуби, претърпени при операции на ЕИБ по финансиране и при отпускане на макрофинансова помощ и заеми от Евратом извън Съюза.
(6)
Следва да бъде съставен списък на държавите, които е възможно да отговарят на условията за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС. Целесъобразно е също така да се състави списък на държавите, които действително отговарят на условията за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС.
(7)
Бутан следва да бъде добавен в списъка на държавите, които действително отговарят на условията за финансиране от ЕИБ, а Мианмар/Бирма следва да бъде добавен в двата списъка след неотдавнашните събития, които дадоха възможност на Съюза да започне нов етап в отношенията си с Бутан и Мианмар/Бирма, за да бъдат подкрепени провежданите в тези две държави политически и икономически реформи.
(8)
С цел отразяване на значимите промени в политиката списъкът на държавите, които действително отговарят на условията за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС, следва да бъде преразглеждан при необходимост, а на Комисията следва да бъдe делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС във връзка с измененията на приложение III. Измененията на приложение III, внасяни от Комисията, следва да се основават на цялостна оценка, включително на икономическите, социалните, екологичните и политическите аспекти, по-специално тези, свързани с демокрацията, правата на човека и основните свободи. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(9)
За да се съобрази възможното изменение в действителните потребности от финансиране на Гаранционния фонд съгласно Регламент (ЕО, Евратом) № 480/2009, максималният таван на гаранцията от ЕС следва да бъде разделен на фиксиран таван с максимален размер от 27 000 000 000 EUR и незадължителни допълнителни средства в размер на 3 000 000 000 EUR. Финансирането на Гаранционния фонд в общия бюджет на Съюза (бюджетен ред 01 03 06) се прави впоследствие въз основа на данните за бюджетните резултати относно непогасеното гарантирано външно кредитиране в края на година n-2. Предвид предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1638/2006 за определяне на общи разпоредби относно установяване на Европейски инструмент за съседство и партньорство, „обратните потоци“, получени от средиземноморски инвестиции в рисков капитал и заеми по операции, сключени преди 2007 г. с използването на средства от бюджета на Съюза, се натрупват в доверителна сметка, създадена за целите на Механизма за евро-средиземноморски инвестиции и партньорство (FEMIP). Част от тези обратни потоци следва да се използват за Гаранционния фонд като извънредна мярка с цел да се гарантира, че таваните за финансовите операции на ЕИБ съгласно настоящото решение се поддържат на подходящо равнище през периода 2014-2020 г. Оставащите средства следва да бъдат върнати в общия бюджет на Съюза.
(10)
Сред въпросите, които трябва да бъдат разгледани във връзка с използването на пълния размер или на част от незадължителните допълнителни средства, следва да се включват: напредъкът на ЕИБ по изпълнението на настоящото решение, по-специално резултатите от операциите на ЕИБ въз основа на информация, получена наред с другото от рамката за измерване на резултатите, включително въздействието върху развитието; потребностите от финансиране на Гаранционния фонд при отчитане на минали и бъдещи непогасени суми по всички дейности, обхванати от Гаранционния фонд; макроикономическото, финансовото и политическото положение в отговарящите на условията за финансиране региони и държави към момента на извършване на междинния преглед.
(11)
Сумите, покрити с гаранция от ЕС за всеки регион, следва да продължат да съставляват тавани за финансирането от ЕИБ с гаранция от ЕС, а не цели, които ЕИБ трябва да изпълни. Таваните следва да бъдат оценени в рамките на междинния преглед на настоящото решение, по-специално с оглед на евентуалните промени в списъка на регионите и държавите, които действително отговарят на условията за финансиране от ЕИБ.
(12)
Операциите на ЕИБ по финансиране следва да са в съответствие със собствените стратегии на държавата бенефициер. Във връзка с това, с цел да се повиши степента на съгласуваност и целенасоченост на дейността на ЕИБ по външно финансиране в подкрепа на политиките на Съюза, както и да се постигне максимална полза за бенефициерите, с Решение № 1080/2011/ЕС се определят общите цели за операциите на ЕИБ по финансиране във всички отговарящи на условията за финансиране региони и държави, а именно развитие на местния частен сектор, по-специално подкрепа за малките и средните предприятия (МСП), социалната и икономическата инфраструктура, както и смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптиране към него, въз основа на сравнителните предимства на ЕИБ в областите, в които тя е постигнала доказани резултати. Тези цели следва да бъдат запазени в настоящото решение с оглед на по-нататъшното насърчаване на устойчивия растеж и създаването на работни места.
(13)
Подобряването на достъпа до финансиране за МСП, включително за МСП от Съюза, инвестиращи в регионите по настоящото решение, може да е от съществено значение за насърчаване на икономическото развитие и за борба с безработицата. За да се окаже реално съдействие на МСП, операциите на ЕИБ по финансиране следва да бъдат насочени към постигането на резултати. Когато е възможно, ЕИБ следва да инвестира в дейности на МСП в областта на научните изследвания и иновациите като средство за подпомагане на местното развитие. ЕИБ следва да си сътрудничи с местните финансови посреднически институции в отговарящите на условията за финансиране държави, които следва да бъдат интегрирани в местната икономика, по-специално за да се гарантира, че част от финансовите ползи достигат до техните клиенти, както и че се осигурява добавена стойност в сравнение с други източници на финансиране. ЕИБ следва също така, доколкото е възможно, да разнообрази избора си на финансови партньори в държавите, в които извършва дейност. При извършването на комплексна проверка ЕИБ следва да прецени дали операциите по финансиране в подкрепа на МСП с помощта на финансов посредник са съобразени с регионалните технически оперативни насоки, рамката за измерване на резултатите и стандартите на ЕИБ. ЕИБ следва да създаде механизъм за докладване, за да гарантира, че заделените за МСП средства се използват в тяхна полза. Като част от приноса си за междинния преглед ЕИБ следва да представи обобщен доклад относно финансирането на МСП съгласно настоящото решение.
(14)
Покритието на гаранцията от ЕС, което е ограничено до свързаните с държавния суверенитет и политика рискове, не е достатъчно само по себе си, за да осигури значима дейност на ЕИБ в подкрепа на микрофинансирането. Затова, когато е целесъобразно, тази дейност следва да се извършва във връзка с наличните бюджетни ресурси по други инструменти и с помощта на посреднически институции, включително на местно равнище, като средство за насърчаване на растежа и за косвен принос за намаляването на бедността в по-бедните държави.
(15)
ЕИБ следва да продължи да финансира инвестиционни проекти в областта на социалната, екологичната и икономическата инфраструктура, включително в транспорта и енергетиката, и следва да обмисли засилването на дейността си в подкрепа на инфраструктурата в здравеопазването и образованието, когато в това би имало ясна добавена стойност.
(16)
За да се засилят аспектите на гаранцията от ЕС, свързани с изменението на климата, следва да се въведе целево равнище на общия размер на операциите, както и система, позволяваща предварителна оценка на емисиите на парникови газове при проектите, подпомагани с гаранция от ЕС. Операциите на ЕИБ по финансиране в подкрепа на смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него следва да представляват най-малко 25 % от общия размер на операциите на ЕИБ по финансиране, за да спомогнат за постигането на целите на Съюза по отношение на климата в световен мащаб. ЕИБ, в сътрудничество с Комисията, следва да предоставя техническите си експертни знания в подкрепа на публичните и частните партньори, които се ползват от операциите на ЕИБ по финансиране, за да се справят с предизвикателството, свързано с изменението на климата, и да усвоят наличните средства по най-добър възможен начин. За проекти в областта на смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него следва да се предоставя финансиране при облекчени условия. Когато е възможно и целесъобразно, операциите на ЕИБ по финансиране следва да се допълват от средства от общия бюджет на Съюза посредством ефикасно и подходящо съчетаване на безвъзмездни средства и заеми за финансиране в областта на изменението на климата в рамките на външната помощ на Съюза. В това отношение годишният доклад на Комисията до Европейския парламент и до Съвета следва да съдържа подробни данни относно финансовите инструменти, използвани за финансиране на тези проекти, размера на операциите на ЕИБ по финансиране и съответния размер на безвъзмездните средства.
(17)
В обхванатите от общите цели области основна цел за операциите на ЕИБ по финансиране следва да бъде регионалната интеграция между държавите, по-специално икономическата интеграция между държавите в процес на предприсъединяване, държавите, обхванати от европейската политика за съседство, и Съюза. Във връзка с това, в обхванатите от общите цели области ЕИБ следва да може да оказва подкрепа на държавите партньори чрез преки чуждестранни инвестиции от дружества от Съюза, които да насърчават икономическата интеграция със Съюза и да спомагат за стимулиране на трансфера на технологии и знания, при условие че в рамките на комплексната проверка на инвестиционните проекти са положени надлежни усилия за свеждане до минимум на риска от неблагоприятно въздействие на операциите на ЕИБ по финансиране върху заетостта в Съюза. ЕИБ следва също така да бъде насърчавана да подкрепя на свой риск преките чуждестранни инвестиции в държавите партньори от дружества от Съюза, като се отчита способността на ЕИБ за поемане на рискове.
(18)
ЕИБ следва редовно да извършва последващи или междинни оценки на подпомаганите съгласно настоящото решение дейности, за да оцени тяхното значение, изпълнение и последици за развитието, както и да набележи аспектите, които биха могли да подобрят дейностите в бъдеще. Тези оценки следва да допринасят за отчетността и анализа на устойчивостта.
(19)
Конкретните мерки за обвързване на общите цели на гаранцията от ЕС с тяхното постигане трябва да бъдат определени в регионални технически оперативни насоки. Тези насоки следва да са съобразени с по-широката рамка на регионалната политика на Съюза, включително и с принципа на диференциация в европейската политика за съседство. Регионалните технически оперативни насоки следва да бъдат подложени на преглед след приемането на настоящото решение и допълнително актуализирани след междинния преглед, за да бъдат адаптирани към промените във външните политики и приоритети на Съюза. При актуализацията на регионалните оперативни технически насоки следва, наред с другите съображения, да се вземат предвид значимите процеси в отговарящите на условията за финансиране държави.
(20)
Съгласно Протокол № 5 за устава на Европейската инвестиционна банка, приложен към Договора за Европейския съюз (ДЕС) и към ДФЕС, исканията, отправени пряко към ЕИБ за операциите ѝ по финансиране, които да бъдат извършвани съгласно настоящото решение, трябва да се предоставят на Комисията за становище относно съответствието със законодателството и политиките на Съюза в тази област. Що се отнася до операции на ЕИБ по финансиране, които попадат в обхвата на настоящото решение, ако Комисията даде отрицателно становище по такава операция, то тази операция не следва да се ползва с покритието на гаранция от ЕС.
(21)
Въпреки че предимството на ЕИБ остава изключителният ѝ характер на публична инвестиционна банка, в чиято компетентност се включва предоставянето на дългосрочно финансиране с цел постигане на целите на политиката, определени от нейните акционери, операциите на ЕИБ по финансиране следва да допринасят за спазването на общите принципи, ръководещи външната дейност на Съюза, посочени в член 21 ДЕС, за укрепване и подкрепа на демокрацията, правовата държава, правата на човека и основните свободи, и за изпълнение на международните ангажименти и споразумения, включително в областта на околната среда, по които Съюзът е страна. По-специално, ЕИБ следва да допринася за икономическото, финансово и техническо сътрудничество с трети държави в съответствие с член 212 ДФЕС. Освен това, действията на ЕИБ следва да са в съответствие с международното право, като това включва спазването на принципите, заложени в Устава на Организацията на обединените нации. Действията на ЕИБ следва да са в съответствие и с Конвенцията на Икономическата комисия на Организацията на обединените нации за Европа за достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда („Конвенцията от Орхус“) на отделните етапи от проектния цикъл. По отношение на развиващите се държави операциите на ЕИБ по финансиране следва да насърчават устойчивото им икономическо, социално и екологично развитие, особено в държавите в най-неблагоприятно положение, безпроблемната им и постепенна интеграция в световната икономика, както и спазването на целите, одобрени от Съюза в рамките на Организацията на обединените нации и други съответни международни организации. Когато допринася за изпълнението на мерките, необходими за осъществяване на напредък в постигането на целите на политиката на Съюза на сътрудничество за развитие в съответствие с член 209, параграф 3 ДФЕС, ЕИБ следва да полага усилия косвено да подкрепя постигането на Целите на хилядолетието за развитие до 2015 г., които са формулирани от Организацията на обединените нации, а след 2015 г. - на нови цели в областта на развитието, които може да изменят или заменят Целите на хилядолетието за развитие, във всички региони, в които извършва дейност.
(22)
Дейността на ЕИБ съгласно настоящото решение следва да подкрепя изпълнението на европейския консенсус относно развитието, Програмата за промяна и принципите за ефективност на помощта, изложени в Декларацията от Париж от 2005 г., Програмата за действие от Акра от 2008 г. и Споразумението за партньорство от Пусан от 2011 г. Освен това тя следва да е съгласувана със Стратегическата рамка и Плана за действие на ЕС относно правата на човека и демокрацията, приети от Съвета на 25 юни 2012 г., както и на международните споразумения за опазване на околната среда, съдържащи ангажименти във връзка с биологичното разнообразие. Тя следва да се осъществява посредством редица конкретни мерки, по-специално повишаване на капацитета на ЕИБ за оценяване на екологичните, социалните и свързаните с развитието аспекти на инвестиционните проекти, включително правата на човека, основните свободи и свързаните с конфликти рискове, както и насърчаване на консултациите на местно равнище с публичните органи и гражданското общество. Във връзка с това ЕИБ следва да прилага и да продължи да разработва своята рамка за измерване на резултатите, която съдържа подробен набор от показатели за резултатите, измерващи икономическото, екологичното, социалното и свързаното с развитието въздействие на операциите на ЕИБ по финансиране през целия проектен цикъл на ЕИБ. Прилагането на рамката за измерване на резултатите следва да бъде оценено в рамките на междинния преглед на настоящото решение. При извършване на комплексна проверка във връзка с инвестиционен проект ЕИБ следва да изисква - когато това е целесъобразно и съобразено със социалните и екологичните принципи на Съюза и международните добри практики, както и с правото на Съюза и националното право на държавата бенефициер - организаторът на инвестиционния проект да проведе консултации на местно равнище и да оповести резултатите от тях пред обществеността, за да се вземе предвид въздействието на проектите върху съответните заинтересовани страни. ЕИБ следва да поддържа връзка с организаторите и бенефициерите на проектите по време на целия процес на планиране на проектите. Във финансовите договори, подписани в периода, обхванат от настоящото решение, за операции на ЕИБ по финансиране с участието на публични субекти следва изрично да се предвижда възможността отпускането на средства да бъде спряно, ако държавата, в която се изпълнява инвестиционният проект, престане да отговаря на условията за финансиране съгласно настоящото решение.
(23)
На всички равнища - от глобалното стратегическо планиране до конкретното разработване на инвестиционни проекти - следва да се гарантира, че операциите на ЕИБ по финансиране са съобразени с външните политики на Съюза и общите цели, посочени в настоящото решение, и подпомагат тяхното изпълнение. За да се повиши съгласуваността на външната дейност на Съюза, диалогът по политически и стратегически въпроси между Комисията и ЕИБ, в който участва Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), следва да бъде още по-интензивен, като същевременно Европейският парламент и Съветът биват надлежно информирани. Представителствата на ЕИБ извън Съюза следва по възможност да бъдат разположени в делегациите на Съюза с цел да се засили сътрудничеството и същевременно да се поделят оперативните разходи. Следва да продължи да се прилага Меморандумът за разбирателство между Европейската комисия и Европейската инвестиционна банка относно сътрудничеството и координацията в регионите, обхванати от външния мандат, който беше преразгледан през 2013 г. с цел засилване на сътрудничеството и своевременния обмен на информация на оперативно равнище между Комисията, ЕСДВ и ЕИБ. Сътрудничеството в рамките на меморандума за разбирателство следва по-специално да включва редовен преглед на прилагането на принципа на диференциация в държавите, обхванати от европейската политика за съседство. От особено значение е своевременният и редовен обмен на мнения между Комисията и ЕИБ, когато е целесъобразно - с участието на ЕСВД, в процеса на изготвяне на съответните програмни документи с цел постигане на максимално полезно взаимодействие между дейностите им. Следва да бъде засилено и сътрудничеството по въпроси, свързани със спазването на правата на човека, основните свободи и предотвратяването на конфликти. ЕИБ следва да бъде насърчавана да си сътрудничи с делегациите на Съюза по време на проектния си цикъл.
(24)
Подкрепата за външните отношения на Съюза следва да се основава на няколко инструмента, по-специално Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (4). За да се постигне по-висока степен на съгласуваност на подкрепата от Съюза в съответните региони като цяло, когато това е целесъобразно, следва да бъдат използвани възможностите за съчетаване по подходящ начин на финансирането от ЕИБ с бюджетните ресурси на Съюза под формата на финансови инструменти, предвидени в дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5), и под формата на техническа помощ за изготвяне и изпълнение на проекти чрез Инструмента за предприсъединителна помощ II, създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6), Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (7), Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), Инструмента за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (9), Инструмента за насърчаване на демокрацията и правата на човека по света, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10), Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (11) и Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, създаден с Регламент (ЕС) № 237/2014 на Съвета (12). Вследствие на Решение № 1080/2011/ЕС Комисията създаде платформа на ЕС за смесено финансиране в областта на външното сътрудничество с цел оптимизиране на функционирането на механизмите за съчетаване на безвъзмездни средства и заеми за проекти извън Съюза, по-специално при изпълнението съответно на общия бюджет на Съюза и на заемите от ЕИБ, и обмен на добри практики по отношение на управлението и критериите за оценка на равнище проект. Участието на ЕИБ и на други финансови институции в механизми за смесено финансиране следва да съответства изцяло на целите на Съюза в областта на външната политика, ефективността на помощта и прозрачността.
(25)
В операциите си по финансиране извън Съюза, които попадат в обхвата на настоящото решение, ЕИБ следва да полага допълнителни усилия за засилване на координацията и сътрудничеството с европейските и международните финансови институции, по-специално с тези, които участват в Платформата на ЕС за смесено финансиране в областта на външното сътрудничество. Когато е целесъобразно, това сътрудничество включва сътрудничество, свързано с условията за отделните сектори и взаимното доверие в процедурите, използването на съвместно финансиране и участието в глобални инициативи, например в инициативи за подобряване на координацията и ефективността на помощта. Стремежът при такава координация и сътрудничество следва да бъде да се сведе до минимум евентуалното дублиране на разходи и ненужното припокриване на усилия. Сътрудничеството следва да се основава на принципа на реципрочност. Когато е целесъобразно, следва да се насърчава достъпът на ЕИБ на реципрочна основа до финансови инструменти, създадени от други европейски и международни финансови институции. Тристранният меморандум за разбирателство между Комисията, Групата на ЕИБ и Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) по отношение на сътрудничеството извън Съюза, с който се дава възможност на Групата на ЕИБ и ЕБВР да работят, като се допълват взаимно въз основа на съответните си сравнителни предимства, беше актуализиран през 2012 г., за да отрази разширяването на географския обхват на дейността на ЕБВР чрез включването на Средиземноморския регион в него, и следва да продължи да се прилага. Изложените в настоящото решение принципи следва да се прилагат и когато финансирането от ЕИБ се осъществява посредством споразумения за сътрудничество с други европейски и международни финансови институции.
(26)
ЕИБ следва да бъде насърчавана да продължи да финансира операции извън Съюза и на свой риск, включително в подкрепа на икономическите интереси на Съюза, в държави и в полза на инвестиционни проекти, които са достатъчно кредитоспособни според оценката на ЕИБ, и като се отчита способността на самата ЕИБ за поемане на рискове, така че гаранцията от ЕС да може да се използва предимно по отношение на държави и инвестиционни проекти, при които тази гаранция осигурява добавена стойност съгласно собствената оценка на ЕИБ, включително от гледна точка на устойчивото икономическо, социално и екологично развитие.
(27)
ЕИБ следва да разшири гамата на предлагани новаторски финансови инструменти, включително чрез отделяне на повече усилия за разработването на гаранционни такива. Освен това ЕИБ следва активно да се стреми към участие в инструменти за споделяне на риска и в дългово финансиране чрез капиталовите пазари на проекти със стабилни и предсказуеми парични потоци. По-специално, тя следва да обмисли възможността да окаже подкрепа за дългови инструменти на капиталовите пазари, които се емитират или предоставят в полза на инвестиционни проекти, изпълнявани в отговарящи на условията за финансиране държави. Освен това ЕИБ следва да предоставя повече заеми в местна валута и да емитира облигации на местните пазари, при условие че държавите бенефициери са провели необходимите структурни реформи, по-специално във финансовия сектор, както и други мерки за улесняване на дейностите на ЕИБ. При диверсификацията и разширеното използване на инструменти на капиталовите пазари следва да се положат специални усилия да се гарантира, че тези инструменти не водят до рискови финансови практики и задлъжнялост, като по този начин биха могли да застрашат финансовата стабилност.
(28)
Комисията следва да докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета. В доклада следва да се направи оценка на операциите на ЕИБ по финансиране и тяхното съответствие с настоящото решение, добавената им стойност и приноса им за външните политики на Съюза, тяхното качество и въздействието им върху развитието въз основа на рамката на ЕИБ за измерване на резултатите и прехвърлените към бенефициерите финансови ползи. В доклада следва също така да бъде включена информация за исканията по отношение на гаранцията от ЕС, за финансирането във връзка с изменението на климата и биологичното разнообразие съгласно настоящото решение, за последващите действия във връзка с изпълнението на Меморандума за разбирателство между ЕИБ и Европейския омбудсман, както и описание на сътрудничеството с Комисията и с други европейски и международни финансови институции, включително на съфинансирането. Докладът следва да бъде публично оповестен, за да се даде възможност на съответните заинтересовани страни, включително гражданското общество, да изразят становищата си.
(29)
Операциите на ЕИБ по финансиране в подкрепа на външните политики на Съюза следва да продължат да се извършват в съответствие с принципите на добрата банкова практика. Те следва да продължат да бъдат управлявани в съответствие със собствените правила и процедури на ЕИБ, които следва да отразяват посочените принципи и да включват подходящи мерки за контрол и спазване на изявлението на ЕИБ за социалните и екологичните стандарти, както и съответните правила и процедури относно Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF). В операциите си по финансиране ЕИБ следва да прилага по подходящ начин политиките си по отношение на слабо регулираните или неоказващите съдействие юрисдикции, определени като такива от Съюза, Организацията на обединените нации, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие или Специалната група за финансови действия (Financial Action Task Force), за да даде принос в международната борба срещу данъчните измами, избягването на данъци и изпирането на пари. От съображения за прозрачност ЕИБ следва да изготви, доколкото е възможно, в сътрудничество с местните финансови посредници, списък на крайните заемополучатели.
(30)
ЕИБ следва да предприеме подходящи действия, за да гарантира, че при финансирането на операции, които са предмет на гаранция от ЕС, финансовите интереси на Съюза се защитават чрез прилагането на превантивни мерки срещу измамите, корупцията, изпирането на пари и всякакви други незаконни дейности и че OLAF има право да извършва проверки и инспекции в помещенията на бенефициерите. В съответствие със своята политика за предотвратяване и възпрепятстване на непозволено поведение в дейността на Европейската инвестиционна банка (наричана по-долу „Политика на ЕИБ за борба с измамите“), приета през 2008 г. и преразгледана през 2013 г., ЕИБ следва да си сътрудничи тясно с компетентните органи на Съюза и на държавите членки с цел да бъдат засилени съществуващите мерки за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма и да се спомогне за подобряване на тяхното прилагане. В съответствие с политиката си във връзка с подаването на сигнали за нарушения ЕИБ следва да обръща специално внимание и на подаването на сигнали за евентуални случаи на измами, корупция или други незаконни дейности, което да даде възможност за подходящи последващи действия, обратна информация и защита срещу ответни мерки.
(31)
Управителните органи на ЕИБ следва да се насърчават да вземат необходимите мерки с цел дейността на ЕИБ да бъде адаптирана така, че да допринася ефективно за осъществяването на външните политики на Съюза, при съответно спазване на изискванията на настоящото решение,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Гаранция от ЕС
1. Съюзът предоставя на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) бюджетна гаранция за операциите по финансиране, осъществявани извън Съюза (наричана по-долу „гаранцията от ЕС“). Гаранцията от ЕС се предоставя като обща гаранция по отношение на неполучените дължими вземания на ЕИБ във връзка със заеми, гаранции по заеми и дългови инструменти на капиталовите пазари, предоставени или емитирани в полза на инвестиционни проекти на ЕИБ, които са допустими в съответствие с параграф 2.
2. Допустими за обезпечаване с гаранция от ЕС са заемите и гаранциите по заеми на ЕИБ и дълговите инструменти на капиталовите пазари, предоставени или емитирани в полза на инвестиционни проекти, изпълнявани в отговарящи на условията за финансиране държави в съответствие със собствените правила и процедури на ЕИБ, включително изявлението на ЕИБ за екологичните и социалните принципи и стандарти, и в подкрепа на съответните цели на външната политика на Съюза, когато финансирането от ЕИБ е било предоставено съгласно подписано споразумение, чийто срок на действие не е изтекъл и което не е развалено или прекратено (наричани по-долу „операции на ЕИБ по финансиране“).
3. Операциите на ЕИБ по финансиране в подкрепа на външните политики на Съюза продължават да бъдат управлявани в съответствие с принципите на добрата банкова практика.
4. Гаранцията от ЕС се ограничава до 65 % от общия размер на действително преведените и гарантирани средства по операции на ЕИБ по финансиране, минус възстановените средства, плюс всички свързани с тях средства.
5. Гаранцията от ЕС покрива операциите на ЕИБ по финансиране, договорени в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
6. Ако в края на периода по параграф 5 Европейският парламент и Съветът не са приели решение за предоставяне на нова гаранция от ЕС на ЕИБ за загуби по нейни операции по финансиране извън Съюза, този период автоматично се удължава еднократно с шест месеца.
Член 2
Тавани за операциите на ЕИБ по финансиране с гаранция от ЕС
1. Максималният таван за операциите на ЕИБ по финансиране с гаранция от ЕС за периода 2014-2020 г. не може да надхвърля 30 000 000 000 EUR. От този таван се изваждат сумите, които първоначално са били предвидени за операции по финансиране, но впоследствие са отменени.
Максималният таван се разделя на:
а)
фиксиран таван с максимален размер от 27 000 000 000 EUR;
б)
незадължителни допълнителни средства в размер на 3 000 000 000 EUR.
Европейският парламент и Съветът вземат решение съгласно обикновената законодателна процедура за използването на пълния размер или на част от средствата по буква б) и регионалното им разпределение след провеждането на междинния преглед, предвиден в член 19.
2. Фиксираният таван, посочен в параграф 1, буква а), се разбива на регионални тавани и техни подгрупи, както е посочено в приложение I. В рамките на регионалните тавани ЕИБ постепенно гарантира балансирано разпределение по държави в рамките на регионите, покрити от гаранцията от ЕС.
Член 3
Общи цели и принципи
1. Гаранцията от ЕС се предоставя само за операции на ЕИБ по финансиране, които имат добавена стойност съгласно собствената оценка на ЕИБ и които се извършват в подкрепа на някоя от следните общи цели:
а)
развитие на местния частен сектор, по-специално подкрепа за МСП;
б)
развитие на социална и икономическа инфраструктура, включително транспорт, енергетика, екологична инфраструктура и информационни и комуникационни технологии (ИКТ);
в)
смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него.
2. Като се запазва изключителният характер на ЕИБ на инвестиционна банка, операциите на ЕИБ по финансиране, осъществявани съгласно настоящото решение, допринасят за общия интерес на ЕС, по-специално принципите, ръководещи външната дейност на Съюза, посочени в член 21 ДЕС, и за изпълнението на международните споразумения за опазване на околната среда, по които Съюзът е страна. Управителните органи на ЕИБ се насърчават да вземат необходимите мерки с цел дейността на ЕИБ да бъде адаптирана така, че да допринася ефективно за осъществяването на външните политики на Съюза, при съответно спазване на изискванията на настоящото решение.
3. Регионалната интеграция между държавите, включително по-специално икономическата интеграция между държавите в процес на предприсъединяване, държавите, обхванати от европейската политика за съседство, и Съюза, е основна цел за операциите на ЕИБ по финансиране в областите, обхванати от общите цели, определени в параграф 1. ЕИБ предприема операции по финансиране в държавите бенефициери в областите, обхванати от общите цели, като оказва подкрепа за преките чуждестранни инвестиции, насърчаващи икономическата интеграция със Съюза.
4. В развиващите се държави, определени в изготвения от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие списък на получателите на официална помощ за развитие, операциите на ЕИБ по финансиране допринасят, в съответствие с членове 208 и 209 ДФЕС, косвено за изпълнението на целите на политиката на Съюза в областта на сътрудничество за развитие, като намаляване на бедността посредством приобщаващ растеж и устойчива икономика, екологично и социално развитие.
5. За да се гарантира, че инвестициите от частния сектор имат максимално въздействие върху развитието, ЕИБ се стреми да укрепва местния частен сектор в държавите бенефициери посредством подкрепа за местните инвестиции, както е предвидено в параграф 1, буква а). При операциите на ЕИБ по финансиране в подкрепа на постигането на общите цели по параграф 1 се полагат усилия и за включването на подкрепа за инвестиционни проекти на МСП от Съюза. С цел осигуряване на ефективно наблюдение на използването на средствата в полза на съответните МСП ЕИБ установява подходящи договорни изисквания спрямо финансовите посредници, включително стандарти за докладите, които да бъдат представяни от бенефициерите.
ЕИБ си сътрудничи с финансови посредници, които могат да действат в подкрепа на конкретните потребности на МСП в държавите, в които се осъществяват операциите, и които не участват в операции на ЕИБ по финансиране, извършвани в отговаряща на условията за финансиране държава посредством инструменти, намиращи се в чужда юрисдикция, която не оказва съдействие, посочена в член 13.
6. С операциите на ЕИБ по финансиране в подкрепа на постигането на общата цел по параграф 1, буква б) се подпомагат инвестиционни проекти предимно в областта на транспорта, енергетиката, екологичната инфраструктура, информационните и комуникационните технологии, здравеопазването и образованието. Това включва производството и интегрирането на енергия от възобновяеми източници, преобразуването на енергийни системи, даващо възможност за преминаване към технологии и горива с по-ниски въглеродни емисии, устойчивата енергийна сигурност и енергийна инфраструктура, включително за производството на газ и преноса му до енергийния пазар на Съюза, както и електрификацията на селските райони, екологичната инфраструктура, като например водоснабдяване и канализация и екологосъобразна инфраструктура, далекосъобщителната инфраструктура и широколентовите интернет мрежи.
7. С операциите на ЕИБ по финансиране в подкрепа на постигането на общите цели по параграф 1, буква в) се подпомагат инвестиционни проекти за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него, които допринасят за постигането на общата цел на Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата, по-специално чрез предотвратяване или намаляване на емисиите на парникови газове в областта на възобновяемите енергийни източници, енергийната ефективност и устойчивия транспорт или чрез увеличаване на устойчивостта на уязвимите държави, сектори и общности към неблагоприятните последици от изменението на климата. Критериите за допустимост на проекти, насочени към действия в областта на климата, се определят в стратегията на ЕИБ във връзка с изменението на климата, която ще бъде актуализирана до края на 2015 г. За тази цел в процедурата за екологична оценка трябва да бъде включен анализ на „въглеродния отпечатък“, за да се определи дали предложените проекти водят до максимално подобрение на енергийната ефективност. През обхванатия от настоящото решение период обемът на тези операции трябва да съставлява най-малко 25 % от всички операции на ЕИБ по финансиране.
8. Съгласно целите на Съюза и международните цели във връзка с изменението на климата, до края на 2015 г. ЕИБ, в сътрудничество с Комисията, актуализира стратегията си във връзка с изменението на климата по отношение на операциите по финансиране. Тази актуализация трябва да включва, наред с другото, конкретни действия с цел да се гарантира, че инвестиционните проекти по настоящото решение са в съответствие с целите на Съюза във връзка с изменението на климата, както и да се повишат усилията в подкрепа на възобновяемите източници на енергия и енергийната ефективност.
9. Гаранцията от ЕС покрива само операции на ЕИБ по финансиране, осъществявани в отговарящи на условията за финансиране държави, които са сключили рамково споразумение с ЕИБ за определяне на правните условия за осъществяване на тези операции.
Член 4
Покрити държави
1. Списъкът на държавите, които е възможно да отговарят на условията за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС, се съдържа в приложение II. Списъкът на държавите, които отговарят на условията за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС, се съдържа в приложение III и включва само държави, посочени в списъка в приложение II. Допустимостта за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС на държави, които не са включени в списъка в приложение II, се определя за всеки отделен случай в съответствие с обикновената законодателна процедура.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 18 във връзка с измененията на приложение III. Решенията на Комисията се основават на цялостна оценка, включително на икономическите, социалните, екологичните и политическите аспекти, по-специално тези, отнасящи се до демокрацията, правата на човека и основните свободи, както и на съответните резолюции на Европейския парламент и съответните решения и заключения на Съвета.
3. Делегираните актове за изменение на приложение III не засягат покритието на гаранцията от ЕС за операции на ЕИБ по финансиране, договорени преди влизането в сила на посочените делегирани актове, при спазване на условията в параграф 4.
4. Не се превеждат средства по операции на ЕИБ по финансиране, покрити от цялостна гаранция, посочена в член 8, параграф 1, за държави извън списъка в приложение III.
5. Гаранцията от ЕС не покрива операции на ЕИБ по финансиране в държава, с която споразумението за тези операции е подписано след присъединяването ѝ към Съюза.
Член 5
Принос на операциите на ЕИБ по финансиране към политиките на Съюза
1. Заедно с ЕИБ Комисията актуализира действащите регионални технически оперативни насоки за операциите на ЕИБ по финансиране в срок от една година от влизането в сила на настоящото решение.
Регионалните технически оперативни насоки са съобразени с по-общата рамка на регионалната политика на Съюза, изложена в приложение IV. По-специално с регионалните технически оперативни насоки се гарантира, че финансирането от ЕИБ по настоящото решение допълва съответните политики, програми и инструменти на Съюза за подпомагане в различните региони.
При актуализирането на регионалните технически оперативни насоки Комисията и ЕИБ вземат предвид съответните резолюции на Европейския парламент и съответните решения и заключения на Съвета. Регионалните технически оперативни насоки са съобразени с приоритетите в евентуалните националните или регионалните програми, изготвени от държавите бенефициери, като се вземат надлежно предвид консултациите с местното гражданско общество в процеса на изготвяне на тези програми.
Комисията предава на Европейския парламент и Съвета актуализираните регионални технически оперативни насоки веднага щом бъдат изготвени.
В рамката, определена от регионалните технически оперативни насоки, ЕИБ определя съответните стратегии за финансиране и осигурява изпълнението им.
Операциите на ЕИБ по финансиране са в съответствие с регионалните технически оперативни насоки и със стратегиите на държавата бенефициер.
Регионалните технически оперативни насоки подлежат на преглед след междинния преглед по член 19.
2. В рамките на процедурата, предвидена в член 19 от Протокол № 5, Комисията дава становище за операциите на ЕИБ по финансиране. При операции на ЕИБ по финансиране, които попадат в обхвата на настоящото решение, ако Комисията даде отрицателно становище, то тази операция не се покрива с гаранция от ЕС.
Член 6
Сътрудничество с Комисията и ЕСВД
1. Съгласуваността на външните дейности на ЕИБ с целите на външната политика на Съюза се повишава допълнително с цел постигане на максимално полезно взаимодействие между операциите на ЕИБ по финансиране и бюджетните ресурси на Съюза, по-специално чрез актуализиране на регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 5, за което, когато е целесъобразно, се провеждат консултации с ЕСВД по въпросите на политиката, както и чрез редовен и систематичен диалог и своевременен обмен на информация относно:
а)
стратегически документи, изготвени в зависимост от случая от Комисията или от ЕСВД, като национални и регионални стратегически документи, индикативни програми, планове за действие и предприсъединителни документи;
б)
стратегически документи на ЕИБ за планиране, инвестиционни проекти в процес на изготвяне и изпълнение, както и годишни доклади на ЕИБ до Комисията;
в)
други политически и оперативни аспекти.
2. Сътрудничеството се осъществява поотделно за всеки регион, включително на равнището на делегациите на Съюза, като се взема предвид ролята на ЕИБ, както и политиките на Съюза във всеки регион.
Член 7
Сътрудничество с други европейски и международни финансови институции
1. Когато е целесъобразно, операциите на ЕИБ по финансиране се извършват в сътрудничество с други европейски многостранни финансови институции и финансови институции на държавите членки (наричани по-долу „европейски финансови институции“) и международни финансови институции, включително регионални банки за развитие (наричани по-долу „международни финансови институции“), с цел да се постигне максимално полезно взаимодействие, сътрудничество и ефикасност, да се разработват съвместно новаторски финансови инструменти, да се осигурят предпазливо и разумно поделяне на рисковете и съгласувани условия по отношение на инвестиционните проекти и секторите, както и за да се сведе до минимум евентуалното дублиране на разходи и ненужното припокриване на усилия.
2. Сътрудничеството по параграф 1 се улеснява от координацията, осъществявана, когато е целесъобразно, в контекста на меморандуми за разбирателство или други форми за регионално сътрудничество на Съюза, между Комисията, ЕИБ и съответните европейски и международни финансови институции, които извършват дейността си в различните региони.
Член 8
Покритие и условия на гаранцията от ЕС
1. За операции на ЕИБ по финансиране - с изключение на състоящите се от дългови инструменти на капиталовите пазари - които са договорени с дадена държава или са гарантирани от дадена държава, и за други операции на ЕИБ по финансиране, които са договорени с регионални или местни органи или с притежавани или контролирани от дадена държава публични предприятия или институции, когато тези други операции на ЕИБ по финансиране имат подходяща оценка за кредитния риск от страна на ЕИБ, отчитаща положението на кредитния риск в съответната държава, гаранцията от ЕС покрива всички неполучени дължими вземания на ЕИБ (наричана по-долу „цялостна гаранция“).
2. За целите на параграф 1 Палестина се представлява от Палестинската власт, а Косово (13) се представлява от властите на Косово.
3. За операции на ЕИБ по финансиране извън посочените в параграф 1 гаранцията от ЕС покрива всички неполучени дължими плащания на ЕИБ, когато неполучаването им е причинено от настъпването на един от следните политически рискове (наричана по-долу „гаранция срещу политически рискове“):
а)
невъзможност за превеждане на парични средства във валута;
б)
отчуждаване;
в)
война или граждански безредици;
г)
отказ на правосъдие при нарушаване на договор.
4. За операции на ЕИБ по финансиране, включващи дългови инструменти на капиталовите пазари, се прилага единствено гаранцията срещу политически рискове.
5. Споразуменията за финансиране с отделни организатори, свързани с операции на ЕИБ по финансиране, включват и подходящи разпоредби в екологичната и социалната област в съответствие със собствените правила и процедури на ЕИБ.
6. В гаранционното споразумение, посочено в член 14, Комисията и ЕИБ установяват ясна и прозрачна политика на отпускане на средства, позволяваща на ЕИБ да определя в рамките на външната си дейност операциите, които да бъдат финансирани съгласно настоящото решение, за да се осигури най-ефективно използване на гаранцията от ЕС. Политиката на отпускане на средства се основава на кредитоспособността на операциите на ЕИБ по финансиране според оценката на ЕИБ, на определените в приложение I тавани, на формата на насрещната страна - дали е суверенна държава или образувание на поддържавно равнище, попадащо в обхвата на параграф 1 от настоящия член, или частен субект, на способността на ЕИБ за поемане на риск и на други приложими критерии, включително добавената стойност на гаранцията от ЕС. Европейският парламент и Съветът се информират за политиката на отпускане на средства в съответствие с член 14.
7. Когато гаранцията от ЕС бъде активирана, Съюзът встъпва във всички съответни права на ЕИБ по отношение на всяко задължение във връзка с операциите ѝ по финансиране съгласно гаранционното споразумение, посочено в член 14.
Член 9
Оценяване и наблюдение на инвестиционните проекти от страна на ЕИБ
1. ЕИБ извършва щателна комплексна проверка и, когато е целесъобразно, изисква от организаторите на проекти да проведат обществени консултации на местно равнище, съобразно социалните и екологичните принципи на Съюза, със съответните заинтересовани страни в национален и местен план, както и с гражданското общество, на етапа на планиране и изпълнение на проекта по социалните, екологичните, икономическите и свързаните с правата на човека и с развитието аспекти на инвестиционните проекти, покрити от гаранцията от ЕС, както и да предоставят необходимата информация за оценка на приноса за изпълнението на външнополитическите и стратегическите цели на Съюза.
Когато е целесъобразно, посочената проверка включва оценка на начините, по които капацитетът на бенефициерите на финансиране от ЕИБ може да бъде повишаван чрез техническа помощ през целия проектен цикъл. Собствените правила и процедури на ЕИБ включват необходимите разпоредби относно оценяването на екологичното и социалното въздействие на инвестиционните проекти, както и на аспектите, свързани с правата на човека и предотвратяването на конфликти, за да се гарантира, че подпомаганите в съответствие с настоящото решение инвестиционни проекти са екологично и социално устойчиви.
2. Като допълнение към извършването на предварителната оценка на свързаните с развитието аспекти ЕИБ наблюдава и изпълнението на операциите по финансиране. По-специално, ЕИБ изисква от организаторите на проектите да извършват цялостно наблюдение по време на изпълнението на проекта до завършването му по отношение, наред с другото, на икономическото, социалното и екологичното въздействие на инвестиционния проект, както и на въздействието му върху развитието и правата на човека. ЕИБ редовно извършва проверка на информацията, предоставена от организаторите на проектите, и с тяхно съгласие я оповестява. Когато е възможно, докладите за завършване на проектите, свързани с операции на ЕИБ по финансиране, се публикуват, с изключение на съдържащата се в тях поверителна информация.
3. Наблюдението от страна на ЕИБ има за цел също така да обхваща изпълнението на операциите, извършвани чрез посредници, и резултатите от дейността на финансовите посредници в подкрепа на МСП.
4. ЕИБ създава цялостна система за предварителна оценка в относителни и абсолютни стойности на емисиите на парникови газове, свързани с операции на ЕИБ по финансиране, когато тези емисии достигат значителни прагове, определени в съответната методика, включена в стратегията на ЕИБ във връзка с изменението на климата, и когато има данни за тях.
5. Когато е възможно, резултатите от наблюдението се оповестяват при спазване на изискванията за поверителност и със съгласието на съответните страни.
Член 10
Външни целеви приходи за Гаранционния фонд
За Гаранционния фонд се използват външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, които представляват възстановени средства и приходи в размер от 110 000 000 EUR, произтичащи от операции, сключени преди 2007 г., включително капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата по заеми, дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и по суми по доверителни сметки, които са изплатени по доверителната сметка, открита за целите на Механизма за евро-средиземноморски инвестиции и партньорство, и които могат да бъдат отнесени към отпуснатата от общия бюджет на Съюза подкрепа.
Сумите, надвишаващи 110 000 000 EUR, изплатени по доверителната сметка, открита за целите на Механизма за евро-средиземноморски инвестиции и партньорство, се записват в общия бюджет на Съюза след приспадане на разходите и таксите за управление.
Член 11
Годишни доклади и счетоводна отчетност
1. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и Съвета за операциите на ЕИБ по финансиране, извършени съгласно настоящото решение. Докладът се оповестява и включва:
а)
оценка на операциите на ЕИБ по финансиране на равнище проект, сектор, държава и регион и тяхното съответствие с настоящото решение;
б)
оценка на добавената стойност, прогнозираните крайни продукти, резултати и въздействие на операциите на ЕИБ по финансиране върху развитието на обобщено равнище, въз основа на годишния доклад на ЕИБ за рамката за измерване на резултатите. За тази цел ЕИБ използва показатели за изпълнение на екологичните, социалните и свързаните с развитието аспекти, включително аспектите, свързани с правата на човека на финансираните проекти, като взема предвид съответните показатели съгласно Парижката декларация от 2005 г. за ефективност на помощта. Показателите за екологичните аспекти на проектите включват критерии за „чисти технологии“, които са ориентирани по принцип към енергийната ефективност и технологиите за намаляване на емисиите;
в)
оценка на приноса на операциите на ЕИБ по финансиране за изпълнението на външнополитическите и стратегическите цели на Съюза, като се отчитат регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 5;
г)
оценка на финансовите ползи, прехвърлени на бенефициерите по операции на ЕИБ по финансиране, на обобщено равнище;
д)
оценка на качеството на операциите на ЕИБ по финансиране, по-специално на степента, в която ЕИБ е отчела екологичната и социалната устойчивост по време на комплексната проверка и наблюдението на финансираните инвестиционни проекти;
е)
подробна информация за исканията за активиране на гаранцията от ЕС;
ж)
информация за размера на финансирането във връзка с изменението на климата и биологичното разнообразие съгласно настоящото решение, обобщена информация за въздействието върху емисиите на парникови газове в относителни и абсолютни стойности, посочено в член 9, параграф 4, както и информация за броя на проектите, оценени спрямо климатичния риск;
з)
описание на сътрудничеството с Комисията и с други европейски и международни финансови институции, включително съфинансирането. Докладът съдържа по-специално разбивка на финансовите ресурси на Съюза и на други европейски и международни финансови институции, използвани в съчетание с финансиране от ЕИБ, като по този начин се прави обзор на всички инвестиции, подкрепени от операциите на ЕИБ по финансиране съгласно настоящото решение. В доклада се посочват и сключените нови меморандуми за разбирателство между ЕИБ и други европейски или международни финансови институции, които имат отношение към операциите на ЕИБ по финансиране съгласно настоящото решение;
и)
информация за последващите действия във връзка с изпълнението на Меморандума за разбирателство между ЕИБ и Европейския омбудсман, доколкото този меморандум засяга операциите на ЕИБ по финансиране съгласно настоящото решение.
2. За да може Комисията да изготви доклада по параграф 1, ЕИБ ѝ предоставя ежегодни доклади за операциите си по финансиране, извършвани съгласно настоящото решение, като включва всички данни, необходими на Комисията за доклада в съответствие с параграф 1. ЕИБ може да предоставя на Комисията допълнителна информация, благодарение на която Европейският парламент и Съветът могат да получат цялостна представа за външната дейност на ЕИБ.
3. ЕИБ предоставя на Комисията статистически, финансови и счетоводни данни за всяка от операциите си по финансиране, а също така всякаква допълнителна информация, която е необходима за изпълнението на задълженията на Комисията за изготвяне на доклади или отговаряне на исканията на Сметната палата, както и удостоверение от одитор за оставащите за изплащане суми по операциите на ЕИБ по финансиране. ЕИБ предоставя на Комисията и всякакви други необходими документи в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
4. За целите на счетоводната отчетност и изготвянето на доклади от страна на Комисията относно рисковете, покрити от гаранцията от ЕС, ЕИБ предоставя на Комисията собствена оценка на риска и информация за категоризацията на операциите си по финансиране.
5. Най-малко веднъж годишно ЕИБ представя на Комисията ориентировъчна многогодишна програма, в която посочва планирания размер на средствата по договори за операции по финансиране, за да се гарантира, че предвижданото финансиране от ЕИБ е съобразено с таваните, установени в настоящото решение, и да се осигури подходящо бюджетно планиране за финансиране на Гаранционния фонд. Комисията отчита тези прогнозни данни при изготвянето на проекта на общия бюджет на Съюза.
6. ЕИБ редовно представя на Европейския парламент, Съвета и Комисията всички свои доклади за независима оценка, в които се оценяват практическите резултати, постигнати от конкретните дейности на ЕИБ по настоящото решение и в рамките на други външни мандати.
7. ЕИБ предоставя на собствени разноски информацията, посочена в параграфи 2 - 6. Освен това ЕИБ оповестява публично информацията, посочена в параграфи 2, 3 и 6, в общ вид и без да включва никаква поверителна информация.
Член 12
Прозрачност и публично оповестяване на информация
1. Съгласно собствената си политика за прозрачност и принципите на Съюза относно достъпа до документи и информация и във все по-голяма степен съгласно стандартите на Инициативата за прозрачност на международната помощ, ЕИБ оповестява чрез уебсайта си информация за:
а)
всички операции на ЕИБ по финансиране, осъществявани съгласно настоящото решение, след етапа на одобрение на проекта, като по-специално се посочва дали даден инвестиционен проект е покрит от гаранцията от ЕС и как той допринася за постигането на целите на външните действия на Съюза, по-специално неговото икономическо, социално и екологично въздействие;
б)
ако няма изисквания за поверителност - сключените меморандуми за разбирателство между ЕИБ и други европейски или международни финансови институции, които оказват влияние върху операциите на ЕИБ по финансиране съгласно настоящото решение;
в)
съществуващи рамкови споразумения между ЕИБ и държавата получател, когато това е възможно и целесъобразно. Когато подписва нови или изменя съществуващи споразумения, ЕИБ се стреми да осигури възможност за оповестяването им;
г)
политиката на ЕИБ за отпускане на средства.
2. Комисията оповестява чрез своя уебсайт конкретна информация във връзка с всички случаи на събиране на вземания съгласно гаранционното споразумение, посочено в член 14, и споразумението за установяване на подробни разпоредби и процедури за събиране на вземания, посочено в член 15, параграф 2, освен когато съществуват изисквания за поверителност.
Член 13
Юрисдикции, които не оказват съдействие
В своите операции по финансиране ЕИБ не толерира действия, извършвани с незаконна цел, включително изпиране на пари, финансиране на тероризъм, данъчни измами и избягване на данъци, корупция и измами, засягащи финансовите интереси на Съюза. По-специално, ЕИБ не взема участие в операции по финансиране, извършвани в отговаряща на условията за финансиране държава чрез чуждестранен инструмент, намиращ се в юрисдикция, която не оказва съдействие и която е определена като такава от Съюза, ООН, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие или Специалната група за финансови действия.
По отношение на финансовите си операции ЕИБ прилага принципите и стандартите, предвидени в правото на Съюза относно предотвратяването на използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм, включително изискване да се предприемат разумни мерки за установяване на бенефициерите, когато е приложимо.
Член 14
Гаранционно споразумение
Комисията и ЕИБ сключват гаранционно споразумение, в което се установяват подробни разпоредби и процедури, свързани с гаранцията от ЕС, изложена в член 8, и информират за това Европейския парламент и Съвета.
Член 15
Събиране на суми, изплатени от Комисията
1. Когато Комисията извърши плащане в рамките на гаранцията от ЕС, ЕИБ предприема действия от името и за сметка на Комисията за събиране на вземанията във връзка с изплатените суми.
2. Не по-късно от датата на сключване на гаранционното споразумение, посочено в член 14, Комисията и ЕИБ сключват отделно споразумение за установяване на подробни разпоредби и процедури за събиране на вземанията.
Член 16
Одитиране от Сметната палата
Гаранцията от ЕС и плащанията и събраните вземания по нея, които се отнасят до общия бюджет на Съюза, подлежат на одитиране от Сметната палата.
Член 17
Мерки за борба с измамите
1. ЕИБ незабавно уведомява OLAF и ѝ предоставя необходимата информация, когато на някой етап от подготовката, изпълнението или приключването на проект с гаранция от ЕС има основания да предполага, че е възможен случай на измама, корупция, изпиране на пари или друга незаконна дейност, която може да засегне финансовите интереси на Съюза.
2. OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите и процедурите, установени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламенти и на Съвета (14), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (15) и Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета (16), за защита на финансовите интереси на Съюза, като целта е да се установи дали е налице измама, корупция, изпиране на пари или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза, във връзка с операции по финансиране. OLAF може да предава на компетентните органи на съответните държави членки информацията, получена в хода на разследванията.
Когато подобни незаконни дейности са доказани, ЕИБ съдейства на усилията за събиране на вземанията, свързани с финансовите ѝ операции, в рамките на своите отговорности.
3. Споразуменията за финансиране, подписани във връзка с проекти, за които е предоставена подкрепа съгласно настоящото решение, включват разпоредби, които позволяват спиране на операциите по финансиране на ЕИБ и, ако е необходимо, предприемане на подходящи мерки за събиране на вземанията в случай на измама, корупция или други незаконни дейности. ЕИБ взема решение за спиране или отмяна на финансиране със средства на банката след надлежно разглеждане на всички обстоятелства и рискове.
4. ЕИБ продължава да разчита на единното си звено за контакт за борба с корупцията и измамите, предназначено за служителите на ЕИБ и всички заинтересовани страни.
5. По отношение на финансовите си операции ЕИБ прилага своя механизъм за отстраняване с цел лишаване от права на субекти, участвали в измами и корупция, който включва критериите за отстраняване от централната база данни на Съюза за отстраняванията, при гарантиране на спазването на правата на всички страни.
Член 18
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 4, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от 11 май 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 19
Междинен преглед
До 31 декември 2016 г. Комисията, в сътрудничество с ЕИБ, представя на Европейския парламент и на Съвета междинен доклад с оценка на прилагането на настоящото решение през първите години, като при необходимост представя и предложение за изменението му. Докладът се изготвя въз основа на независима външна оценка и информация от ЕИБ.
Междинният доклад включва по-специално:
а)
оценка на прилагането на политиката на разпределение на средства;
б)
оценка на процеса на докладване от страна на ЕИБ и, ако е целесъобразно, препоръки относно това как да се подобри;
в)
оценка на рамката за измерване на резултатите, включително показателите и критериите за резултатите и приносът им за постигане на целите на настоящото решение;
г)
подробно описание на критериите, разглеждани във връзка с препоръката за евентуално използване на пълния размер или на част от незадължителните допълнителни средства.
Член 20
Окончателен доклад
До 31 декември 2021 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета окончателен доклад за прилагането на настоящото решение.
Член 21
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 466/2014/ES
(2014. gada 16. aprīlis),
ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. un 212. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
tā kā:
(1)
Papildus savam galvenajam uzdevumam finansēt ieguldījumus Eiropas Savienībā, kas joprojām ir Eiropas Investīciju bankas (EIB) galvenais pienākums un mērķis, EIB veic finansēšanas darījumus ārpus Savienības, atbalstot Savienības ārpolitiku. Tādējādi ir iespējams ārējiem reģioniem pieejamos Savienības budžeta līdzekļus papildināt ar EIB finansiālajām iespējām par labu trešām mērķa valstīm. Veicot šādus finansēšanas darījumus, EIB netieši palīdz īstenot Savienības vispārīgos principus un politikas mērķus, kuri ietver nabadzības samazināšanu, veicinot iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu ekonomikas, vides un sociālo attīstību, un Savienības labklājību mainīgajos globālās ekonomikas apstākļos.
(2)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 209. panta 3. punkts saistībā ar tā 208. pantu paredz, ka EIB atbilstīgi tās statūtiem palīdz īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai sekmētu Savienības politikas mērķu sasniegšanu attiecībā uz sadarbību attīstības jomā.
(3)
Lai atbalstītu Savienības ārējo darbību un lai nodrošinātu EIB iespēju finansēt ieguldījumus ārpus Savienības, neskarot EIB kredītspējas novērtējumu, lielākajā daļā tās darījumu ārpus Savienības ir izmantota ES budžeta garantija (“ES garantija”), ko pārvalda Komisija. Ar šo tiek sniegts papildu atbalsts EIB kredītspējai attiecībā uz finanšu tirgiem, un tam ir primāra nozīme.
(4)
Jaunāko ES garantiju EIB finansēšanas darījumiem, kas parakstīti laikposmā no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim, noteica ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1080/2011/ES (2). ES garantija EIB finansēšanas darījumiem ārpus Savienības, atbalstot Savienības politiku, būtu jāparedz 2014.-2020. gada daudzgadu finanšu shēmai.
(5)
Garantiju fonds ārējai darbībai (turpmāk “Garantiju fonds”), kas izveidots ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (3), sniedz likviditātes nodrošinājumu Savienības budžetam saistībā ar iespējamiem zaudējumiem EIB finansēšanas darījumos un sniedzot makrofinansiālu palīdzību un Euratom aizdevumus ārpus Savienības.
(6)
Būtu jāizveido to valstu saraksts, kas ir potenciāli tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju. Ir lietderīgi izveidot arī to valstu sarakstu, kas ir faktiski tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju.
(7)
Butāna būtu jāiekļauj to valstu sarakstā, kuras ir faktiski tiesīgas saņemt EIB finansējumu, un Mjanma/Birma būtu jāiekļauj abos sarakstos, ievērojot jaunākās attīstības tendences, kas ļāva Savienībai sākt jaunu posmu attiecībās ar Butānu un Mjanmu/Birmu, lai atbalstītu abās valstīs notiekošās politiskās un ekonomiskās reformas.
(8)
Lai atspoguļotu ar politiku saistītus būtiskus notikumus, atbilstīgi būtu jāpārskata saraksts ar valstīm, kuras ir faktiski tiesīgas piedalīties EIB finansēšanas darījumos ar ES garantiju, un Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumiem III pielikumā. Komisijas veiktajiem grozījumiem III pielikumā būtu jābalstās uz vispārēju novērtējumu, ņemot vērā ekonomiskos, sociālos, vides un politiskos aspektus, jo īpaši tos, kas saistās ar demokrātiju, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga visu attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(9)
Lai ņemtu vērā Garantiju fonda faktisko finansēšanas vajadzību iespējamās izmaiņas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ES garantijas maksimālā pieļaujamā summa būtu jāsadala kā fiksētā maksimāli pieļaujamā summa EUR 27 000 000 000 apmērā un izvēles papildu summa EUR 3 000 000 000 apmērā. Garantiju fonda finansējums Savienības vispārējā budžetā (budžeta pozīcija 01 03 06) tiek piešķirts ex-post, pamatojoties uz izpildes rādītājiem attiecībā uz vēl neatmaksātajiem garantētajiem ārējiem aizdevumiem n-2 gada beigās. Ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai, “atmaksājumi”, kas rodas no tiem Vidusjūras reģiona riska kapitāla un aizdevumu ieguldījumiem, attiecībā uz kuriem, izmantojot Savienības budžeta līdzekļus, darījumi tika noslēgti pirms 2007. gada, ir uzkrāti fiduciārā kontā, ko atver Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumentam (FEMIP). Daļa no minētajiem atmaksājumiem būtu izlietojami Garantijas fondam, lai tie kā izņēmuma pasākums nodrošinātu, ka saskaņā ar šo lēmumu veikto EIB finansēšanas darījumu maksimālie apjomi saglabātos atbilstīgā līmenī laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Atlikušie līdzekļi būtu jāatmaksā Savienības vispārējā budžetā.
(10)
Lemjot par izvēles papildu summas pilnīgu vai daļēju izmantošanu, būtu jāapsver šādi jautājumi: EIB panākumi šā lēmuma īstenošanā, īpaši attiecībā uz EIB darījumu rezultātiem, cita starpā pamatojoties uz rezultātu novērtēšanas sistēmas (REM) informāciju, tostarp attīstības ietekmi; Garantiju fondam nepieciešamais finansējums, ņemot vērā gan iepriekš neatmaksātās, gan nākotnē sagaidāmās neatmaksātās summas par visām Garantiju fonda finansētajām darbībām; makroekonomiskā, finanšu un politiskā situācija starpposma pārskatīšanas brīdī reģionos un valstīs, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu.
(11)
Summām, kuras sedz ES garantija katrā reģionā, arī turpmāk vajadzētu atspoguļot maksimālos apjomus, ko EIB var finansēt ar ES garantiju, bet ne mērķus, kas EIB ir jāsasniedz. Minētie maksimālie apjomi būtu jāizvērtē šā lēmuma starpposma pārskatīšanā, jo īpaši ņemot vērā iespējamās izmaiņas to reģionu un valstu sarakstā, kuri ir faktiski tiesīgi saņemt EIB finansējumu.
(12)
EIB finansēšanas darījumiem vajadzētu atbilst pašas saņēmējvalsts stratēģijām. Ņemot vērā minēto - lai uzlabotu EIB ārējo finansēšanas darbību saskaņotību un nodrošinātu, ka tās ir vairāk vērstas uz Savienības politikas atbalstīšanu, un lai saņēmēji gūtu maksimālu labumu, visiem reģioniem un valstīm, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu, Lēmumā Nr. 1080/2011/ES ir noteikti EIB finansēšanas darījumu vispārīgie mērķi, t. i., vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), sociālā un ekonomikas infrastruktūra un klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām, balstoties uz EIB salīdzinoši stiprajām pusēm jomās, kurās tā sevi ir sekmīgi pierādījusi. Minētie mērķi šajā lēmumā būtu jāsaglabā, lai arī turpmāk veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu veidošanu.
(13)
MVU, tostarp Savienības MVU, kas veic ieguldījumus reģionos, uz kuriem attiecas šis lēmums, piekļuves finansējumam uzlabošanai var būt svarīga loma ekonomikas attīstības sekmēšanā un cīņā ar bezdarbu. Lai efektīvi palīdzētu MVU, EIB finansēšanas darījumiem vajadzētu būt orientētiem uz rezultātu. Lai atbalstītu vietējo attīstību, EIB attiecīgos gadījumos vajadzētu ieguldīt pētniecības un jaunrades darbībās, ko veic MVU. Valstīs, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu, EIB būtu jāsadarbojas ar vietējām finanšu starpniecības iestādēm, kam vajadzētu būt vietējās ekonomikas dalībniekiem, jo sevišķi, lai nodrošinātu, ka daļa no finansiālajiem guvumiem nonāk pie to klientiem un ka tiek radīta papildvērtība salīdzinājumā ar citiem finansējuma avotiem. EIB būtu arī pēc iespējas jāpalielina savu finanšu partneru dažādība valstīs, kurās tā darbojas. Veicot padziļinātu izpēti, EIB būtu jāizvērtē, vai finansēšanas darījumi, kas ar finanšu starpnieku palīdzību atbalsta MVU, atbilst reģionālajām tehniskās darbības pamatnostādnēm, REM un EIB standartiem. EIB būtu jāizveido ziņošanas mehānisms, lai pārliecinātos, ka MVU paredzētie līdzekļi tiek izlietoti šo uzņēmumu labā. Starpposma pārskatīšanas ietvaros EIB būtu jāsniedz konsolidēts ziņojums par finansējumu, kas saskaņā ar šo lēmumu sniegts MVU.
(14)
ES garantijas segums, kas attiecas vienīgi uz valsts vai politiska rakstura riskiem, pats par sevi nav pietiekams, lai nodrošinātu vērā ņemamu EIB darbību mikrofinansējuma atbalstam. Tādēļ šāda darbība attiecīgā gadījumā būtu jāveic, ņemot vērā budžeta līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar citiem instrumentiem, un ar starpniecības iestāžu palīdzību, tostarp vietējā līmenī, lai nabadzīgākās valstīs veicinātu izaugsmi un netieši sekmētu nabadzības mazināšanu.
(15)
EIB būtu jāturpina finansēt ieguldījumu projektus sociālajā, vides un ekonomikas infrastruktūras jomā, tostarp attiecībā uz transportu un enerģētiku, un tai būtu jāapsver iespēja aktivizēt savu darbību, lai atbalstītu veselības un izglītības infrastruktūru, ja šādai rīcībai ir skaidra papildvērtība.
(16)
Lai stiprinātu ar klimata pārmaiņām saistīto ES garantijas aspektu, būtu jānosaka kopējā darījumu apjoma mērķsumma un jāievieš sistēma, ar kuras palīdzību ex-ante novērtē siltumnīcefekta gāzu emisijas attiecībā uz projektiem, kurus atbalsta ar ES garantiju. EIB finansēšanas darījumiem, ar ko atbalsta klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, būtu jāveido vismaz 25 % no kopējā EIB finansēšanas darījumu apjoma, lai vēl vairāk sekmētu klimata jomā noteikto Savienības mērķu īstenošanu pasaules mērogā. Lai risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas un pēc iespējas lietderīgāk izmantotu pieejamo finansējumu, EIB sadarbībā ar Komisiju būtu jāsniedz savas īpašās tehniskās zināšanas to publiskā un privātā sektora partneru atbalstam, kuri gūst labumu no EIB finansēšanas darījumiem. Klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās projektiem vajadzētu būt pieejamam koncesijas finansējumam. EIB finansēšanas darījumi, ja vien tas ir iespējams un nepieciešams, būtu jāpapildina ar līdzekļiem no Savienības vispārējā budžeta, efektīvi un atbilstīgi apvienojot dotācijas un aizdevumus, kas paredzēti ar klimata pārmaiņām saistīto pasākumu finansēšanai Savienības ārējās palīdzības kontekstā. Šajā sakarā Komisijas gada pārskatā, kas iesniedzams Eiropas Parlamentam un Padomei, būtu jāiekļauj sīki izstrādāts ziņojums par tiem finanšu instrumentiem, kuri izmantoti minēto projektu finansēšanā, norādot EIB finansēšanas darījumu apmēru un atbilstīgo dotāciju apmēru.
(17)
Tajās jomās, uz ko attiecas vispārīgie mērķi, par EIB finansēšanas darījumu pamatmērķi būtu jānosaka valstu savstarpējā reģionālā integrācija, jo īpaši ekonomiskā integrācija starp pirmspievienošanās valstīm, kaimiņreģionu valstīm un Savienību. Ņemot vērā minēto, EIB būtu jāspēj atbalstīt partnervalstis tajās jomās, uz ko attiecas vispārīgie mērķi, izmantojot Savienības uzņēmumu ārvalstu tiešos ieguldījumus, kas sekmē ekonomikas integrāciju Savienībā un veicina tehnoloģiju un zināšanu nodošanu, ar noteikumu, ka ieguldījumu projektu padziļinātas izpētes veikšanas laikā pienācīga uzmanība ir pievērsta tam, lai mazinātu risku, ka EIB finansēšanas darījumi rada negatīvu ietekmi uz nodarbinātību Savienībā. EIB būtu arī jāmudina atbalstīt Savienības uzņēmumu ārvalstu tiešos ieguldījumus partnervalstīs, pašai uzņemoties risku, ņemot vērā EIB riska uzņemšanās spēju.
(18)
EIB būtu regulāri jāveic saskaņā ar šo lēmumu atbalstīto darbību ex post vai starpposma novērtēšana, lai izvērtētu to nozīmi, sniegumu un ietekmi uz attīstību un lai noteiktu aspektus, kas varētu uzlabot turpmākās darbības. Šādi novērtējumi veicinātu pārskatatbildību un ilgtspējas analīzi.
(19)
Praktiskus pasākumus, ar ko nodrošina saikni starp ES garantijas vispārīgajiem mērķiem un to īstenošanu, izklāsta reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnēs. Šādām pamatnostādnēm būtu jāatbilst plašākam Savienības reģionālās politikas regulējumam, cita starpā Eiropas kaimiņattiecību politikā noteiktajam diferenciācijas principam. Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes būtu jāpārskata pēc šā lēmuma pieņemšanas un jāatjaunina pēc starpposma pārskatīšanas, lai pielāgotos izmaiņām Savienības ārpolitikā un prioritātēs. Atjaunotajās reģionālajās tehniskajās darbības pamatnostādnēs cita starpā būtu jāņem vērā attiecīgas izmaiņas valstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu.
(20)
Saskaņā ar 5. Protokolu par Eiropas Investīciju bankas statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), pieprasījumi, kas iesniegti tieši EIB attiecībā uz to, lai EIB finansēšanas darījumus veiktu saskaņā ar šo lēmumu, ir jāiesniedz Komisijai atzinuma sniegšanai par atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un politikai. Ja Komisija sniedz negatīvu atzinumu par kādu no EIB finansēšanas darījumiem, uz ko attiecas šis lēmums, tad ES garantija attiecīgajam darījumam nebūtu jāpiemēro.
(21)
Lai gan EIB priekšrocība joprojām ir tās atšķirīgais darbības modelis, proti, tā ir publiska investīciju banka, kas veic ilgtermiņa kreditēšanas darījumus, lai panāktu, ka tiek sasniegti tās akcionāru noteiktie politiskie mērķi, EIB finansēšanas darījumiem būtu jāpalīdz nodrošināt, ka tiek ievēroti LES 21. pantā minētie Savienības ārējo darbību regulējošie pamatprincipi attiecībā uz demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību konsolidāciju un veicināšanu un ka tiek īstenotas starptautiskās saistības un nolīgumi, cita starpā arī nolīgumi vides jomā, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse. Jo īpaši EIB būtu jāsniedz ieguldījums ekonomiskā, finansiālā un tehniskā sadarbībā ar trešām valstīm saskaņā ar LESD 212. pantu. Turklāt EIB darbībām būtu jāatbilst starptautiskajām tiesībām, tostarp jāievēro Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos noteiktie principi. Attiecīgajos projekta cikla posmos EIB darbībām būtu arī jāatbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Konvencijai par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija). Attiecībā uz jaunattīstības valstīm EIB finansēšanas darījumiem būtu jāveicina to ilgtspējīga ekonomiskā, sociālā un vides attīstība, jo īpaši visvairāk atpalikušajās jaunattīstības valstīs, to vienmērīga un pakāpeniska integrācija pasaules ekonomikā, kā arī to mērķu ievērošana, ko Savienība apstiprinājusi saistībā ar ANO un citām attiecīgām starptautiskām organizācijām. Saskaņā ar LESD 209. panta 3. punktu palīdzot īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai veicinātu Savienības attīstības sadarbības politikas mērķu īstenošanu, EIB būtu jācenšas visos reģionos, kuros tā darbojas, netieši atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un pēc 2015. gada visu to jauno attīstības mērķu sasniegšanu, kuri varētu grozīt vai aizstāt minētos Tūkstošgades attīstības mērķus.
(22)
EIB darbībai saskaņā ar šo lēmumu būtu jāatbalsta gan Eiropas Konsensa attīstības jomā īstenošana, gan pārmaiņu programmas īstenošana, kā arī to palīdzības efektivitātes principu īstenošana, kas izklāstīti 2005. gada Parīzes deklarācijā, 2008. gada Akras rīcības programmā un 2011. gada Pusanas partnerības nolīgumā. Turklāt šai darbībai būtu jāsaskan ar ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, ko Padome pieņēma 2012. gada 25. jūnijā, un starptautiskiem nolīgumiem vides jomā, tostarp attiecībā uz bioloģisko daudzveidību. Tas būtu jāīsteno, veicot vairākus konkrētus pasākumus, jo īpaši palielinot EIB spēju izvērtēt ieguldījumu projektu vides, sociālos, attīstības aspektus, tostarp cilvēktiesību un pamatbrīvību neievērošanas riskus un ar konfliktiem saistītus riskus, kā arī veicinot vietēja līmeņa apspriedes ar publiskā sektora iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Šajā kontekstā EIB būtu jāīsteno un turpmāk jāattīsta sava REM, ar ko nodrošina tādu sīki izstrādātu darbības rādītāju kopumu, pēc kuriem nosaka EIB finansēšanas darījumu ietekmi ekonomikas, vides, sociālajā un attīstības ziņā visā EIB projekta ciklā. REM īstenošana būtu jāizvērtē šā lēmuma starpposma pārskatīšanā. Veicot ieguldījumu projekta padziļinātu izpēti, EIB, ja vajadzīgs un atbilstīgi Savienības sociālajiem un vides principiem un starptautiskai paraugpraksei, kā arī Savienības tiesību aktiem un saņēmējvalsts tiesību aktiem, būtu jāpieprasa, lai ieguldījumu projekta virzītājs rīkotu vietēja līmeņa apspriedes un publiskotu to rezultātus nolūkā ņemt vērā projektu ietekmi uz attiecīgajām ieinteresētajām personām. EIB būtu pastāvīgi jāsazinās ar finansēto projektu virzītājiem un saņēmējiem visā projekta izstrādes gaitā. Finanšu nolīgumos, kuri attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem ir parakstīti laikposmā, uz ko attiecas šis lēmums, un kuros darījuma puses ir publisko tiesību subjekti, būtu skaidri jāparedz iespēja apturēt maksājumus gadījumā, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek atceltas tās valsts tiesības saņemt EIB finansējumu, kurā ieguldījumu projektu īsteno.
(23)
Būtu jānodrošina, lai visos līmeņos - no sākotnējās stratēģiskās plānošanas līdz pat ieguldījumu projekta praktiskai īstenošanai - EIB finansēšanas darījumi atbilstu Savienības ārpolitikai un šajā lēmumā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem, kā arī sekmētu to īstenošanu. Lai palielinātu Savienības ārējās darbības saskaņotību, būtu jāturpina stiprināt politisko un stratēģisko dialogu starp Komisiju un EIB, tostarp Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), vienlaikus pienācīgi informējot Eiropas Parlamentu un Padomi. EIB birojiem, kas atrodas ārpus Savienības, pēc iespējas būtu jāatrodas Savienības delegāciju darba telpās, lai sekmētu minēto sadarbību, vienlaikus kopīgi sedzot darbības izmaksas. Būtu jāturpina piemērot Saprašanās memorandu starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku attiecībā uz sadarbību un koordināciju reģionos, uz kuriem attiecas Ārējais mandāts, kuru 2013. gadā pārskatīja, lai uzlabotu sadarbību un savlaicīgu informācijas apmaiņu operatīvā līmenī starp Komisiju, EĀDD un EIB. Saprašanās memoranda ietvaros realizētā sadarbībā būtu jo īpaši jāietver regulārs pārskats par diferenciācijas principa piemērošanu kaimiņreģionu valstīs. Būtiska nozīme ir tam, ka attiecīgo plānošanas dokumentu sagatavošanas gaitā vajadzības gadījumā savlaicīgi un sistemātiski notiek viedokļu apmaiņa starp Komisiju un EIB, tostarp EĀDD, lai maksimāli veicinātu šo struktūru darbības sinerģiju. Būtu jāpastiprina arī sadarbība attiecībā uz cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un konfliktu novēršanas jautājumiem. EIB būtu jāmudina EIB projekta cikla laikā sadarboties ar Savienības delegācijām.
(24)
Savienības ārējās attiecības būtu jāatbalsta izmantojot jaunus instrumentus, jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2014 (4). Lai attiecīgajos reģionos palielinātu visa Savienības sniegtā atbalsta saskaņotību, būtu jāizmanto iespējas EIB finansējumu pēc vajadzības un atbilstīgā veidā apvienot ar Savienības budžeta līdzekļiem, izmantojot finanšu instrumentus, kas minēti VIII sadaļā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5), un tehnisko palīdzību projektu sagatavošanā un īstenošanā, kura paredzēta pirmspievienošanās palīdzības instrumentā II, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 231/2014 (6), Eiropas Kaimiņattiecību instrumentā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 232/2014 (7), Instrumentā sadarbībai attīstības jomā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 233/2014 (8), Partnerības instrumentā sadarbībai ar trešām valstīm, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 234/2014 (9), Instrumentā demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 235/2014 (10), Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 230/2014 (11) un Instrumentā sadarbībai kodoldrošības jomā, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 237/2014 (12). Saskaņā ar Lēmumu Nr. 1080/2011/ES Komisija izveidoja ES platformu ārējās sadarbības apvienošanai, lai optimizētu to mehānismu darbību, kuru mērķis ir kombinēti izmantot dotācijas un aizdevumus ārpus Savienības, jo īpaši īstenojot attiecīgi Savienības vispārējā budžetu un EIB aizdevumus, un lai projekta līmenī apmainītos ar paraugpraksi attiecībā uz pārvaldību un novērtēšanas kritērijiem. EIB un citu finanšu iestāžu līdzdalībai dažādu mehānismu kombinētā izmantošanā būtu pilnībā jāatbilst Savienības ārpolitikas mērķiem, atbalsta efektivitātes un pārredzamības principiem.
(25)
Tajos finansēšanas darījumos ārpus Savienības, kas ietilpst šā lēmuma darbības jomā, EIB būtu jācenšas vēl vairāk stiprināt koordināciju un sadarbību ar Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši tām, kuras piedalās ES platformā ārējās sadarbības apvienošanai. Šī sadarbība attiecīgā gadījumā ietver sadarbību, ievērojot konkrētu nozaru prasības un savstarpēju paļāvību attiecībā uz procedūrām, kā arī līdzfinansējuma izmantošanu un līdzdalību pasaules mēroga iniciatīvās, piemēram, tādās, ar kurām veicina atbalsta koordināciju un efektivitāti. Šādas koordinācijas un sadarbības mērķim vajadzētu būt līdz minimumam samazināt izmaksu iespējamo dublēšanos un darbību nevajadzīgu pārklāšanos. Sadarbībai vajadzētu būt balstītai uz savstarpējības principu. Vajadzības gadījumā būtu jāveicina EIB savstarpēja piekļuve citu Eiropas un starptautisko finanšu iestāžu izveidotiem finanšu instrumentiem. Trīspusējo saprašanās memorandu starp Komisiju, EIB grupu un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) par sadarbību ārpus Savienības, saskaņā ar kuru EIB grupa un ERAB var darboties papildinošā veidā, paļaujoties uz to attiecīgajām salīdzinošajām priekšrocībām, atjaunināja 2012. gadā, lai atspoguļotu to, ka ERAB ģeogrāfiskās darbības jomā tagad ietilpst arī Vidusjūras reģions; minēto memorandu būtu jāturpina piemērot. Šajā lēmumā izklāstītie principi būtu jāpiemēro arī tad, ja EIB finansējums tiek piešķirts, izmantojot sadarbības nolīgumus ar citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm.
(26)
Lai ES garantijas izmantošanu varētu koncentrēt tajās valstīs un ieguldījumu projektos, kuros saskaņā ar EIB veikto novērtējumu, tostarp attiecībā uz ilgtspējīgu ekonomikas, sociālo un vides attīstību, ES garantija sniedz papildvērtību, EIB būtu jāmudina turpināt finansēt darījumus ārpus Savienības, arī pašai uzņemoties risku, tostarp atbalstot Savienības ekonomiskās intereses, tajās valstīs un par labu tiem ieguldījumu projektiem, kuriem atbilstīgi EIB novērtējumam ir pietiekama kredītspēja, kā arī ņemot vērā EIB spēju uzņemties risku.
(27)
EIB būtu jāpaplašina piedāvāto inovatīvo finanšu instrumentu klāsts, tostarp vairāk pievēršot uzmanību garantiju instrumentu izstrādei. Turklāt EIB būtu aktīvi jāpiedalās riska dalīšanas instrumentos un parāda kapitāla tirgus finansēšanā projektiem, kas rada stabilu un paredzamu naudas plūsmu. Jo īpaši tai būtu jāapsver iespēja atbalstīt parāda kapitāla tirgus instrumentus, kas emitēti vai piešķirti ieguldījumu projekta vajadzībām, ko īsteno valstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu. Turklāt EIB būtu jāpalielina aizdevumu izsniegšana vietējā valūtā un tai būtu jāemitē vērtspapīri vietējos tirgos ar noteikumu, ka saņēmējvalstis ievieš nepieciešamās strukturālās reformas, jo īpaši finanšu nozarē, kā arī veic citus pasākumus EIB darbību sekmēšanai. Dažādojot un paplašinot kapitāla tirgus instrumentus, īpaši būtu jāpārliecinās par to, ka minētie instrumenti nav saistīti ar riskantu finanšu praksi un nonākšanu parādā un ka tie tādējādi varētu apdraudēt finanšu stabilitāti.
(28)
Komisijai būtu katru gadu jāsniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā būtu jāvērtē EIB finansēšanas darījumi un to atbilstība šim lēmumam, to papildvērtība un ieguldījums Savienības ārpolitikā, to kvalitāte, to ietekme uz attīstību, izmantojot EIB REM un finansiālās priekšrocības, kas nodotas saņēmējiem. Ziņojumā būtu arī jāiekļauj informācija par ES garantijas izmantošanu, par to finansējumu klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jomā, kas piešķirts saskaņā ar šo lēmumu, par turpmāko rīcību saistībā ar to, kā tiek īstenots saprašanās memorands starp EIB un Eiropas Ombudu, un apraksts par sadarbību ar Komisiju un citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm, tostarp līdzfinansējuma jomā. Ziņojums būtu jāpublisko, lai attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, varētu izteikt savu viedokli.
(29)
Tie EIB finansēšanas darījumi, ar kuriem sniedz atbalstu Savienības ārpolitikai, arī turpmāk būtu jāpārvalda atbilstīgi pareizas banku darbības prakses principiem. EIB finansēšanas darījumi arī turpmāk būtu jāpārvalda saskaņā ar EIB noteikumiem un procedūrām, kuros minētie principi būtu jāatspoguļo, tostarp saskaņā ar atbilstīgiem kontroles pasākumiem un atbilstību EIB paziņojumam par sociālajiem un vides standartiem, kā arī saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz Revīzijas palātu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF). Īstenojot finansēšanas darījumus, EIB būtu pienācīgi jāīsteno sava politika attiecībā uz vāji regulētām vai sadarbībā neieinteresētām valstīm un teritorijām, kuras par tādām ir atzinusi Savienība, Apvienoto Nāciju Organizācija, Ekonomikas sadarbības un attīstības organizācija vai Finanšu darbības uzdevumu grupa, lai sekmētu starptautiska mēroga cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Lai nodrošinātu pārredzamību, EIB sadarbībā ar vietējām finanšu starpniecības iestādēm, ciktāl tas iespējams, būtu jāizstrādā galīgo aizņēmuma saņēmēju saraksts.
(30)
EIB būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka, finansējot darījumus, uz kuriem attiecas ES garantija, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, īstenojot profilakses pasākumus pret krāpšanu, korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, un ka OLAF ir tiesības veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas līdzekļu saņēmēju telpās. EIB saskaņā ar 2008. gadā pieņemto un 2013. gadā pārskatīto “Politiku, kas īstenojama, lai nepieļautu un novērstu aizliegtu rīcību Eiropas Investīciju bankas darbībās” (“EBI krāpšanas apkarošanas politika”) būtu cieši jāsadarbojas ar kompetentajām Savienības un dalībvalstu iestādēm, lai pastiprinātu spēkā esošos pasākumus cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un pret teroristu finansēšanu un lai palīdzētu tos efektīvāk īstenot. Saskaņā ar pārkāpumu paziņošanas politiku EIB būtu arī jāpievērš īpaša uzmanība informatoru sniegtajai informācijai par iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai citas nelikumīgas darbības gadījumiem, nodrošinot attiecīgus turpmākos pasākumus, atgriezenisko saikni un aizsardzību pret pretdarbību.
(31)
EIB vadības struktūras būtu jāmudina veikt nepieciešamos EIB darbības pielāgošanas pasākumus, lai tā varētu efektīvi atbalstīt Savienības ārpolitiku un pienācīgi ievērot šajā lēmumā noteiktās prasības,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
ES garantija
1. Savienība piešķir Eiropas Investīciju bankai (EIB) budžeta garantiju finansēšanas darījumiem, kas veikti ārpus Savienības (“ES garantija”). ES garantija tiek piešķirta kā vispārēja garantija maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas saistībā ar aizdevumiem, aizdevumu garantijām un parāda kapitāla tirgus instrumentiem, kuri piešķirti vai emitēti tādu EIB ieguldījumu projektu vajadzībām, kas ir tiesīgi šādu garantiju saņemt saskaņā ar 2. punktu.
2. ES garantiju var piešķirt EIB aizdevumiem, aizdevumu garantijām un parāda kapitāla tirgus instrumentiem, kas tiek piešķirti vai emitēti to ieguldījumu projektu vajadzībām, kurus īsteno valstīs, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu, saskaņā ar EIB noteikumiem un procedūrām, tostarp EIB paziņojumu par vides un sociālajiem principiem un standartiem, un atbalstot attiecīgos Savienības ārpolitikas mērķus, ja EIB finansējums ir piešķirts saskaņā ar parakstītu līgumu, kura darbības laiks nav beidzies un kurš nav atcelts (“EIB finansēšanas darījumi”).
3. Tos EIB finansēšanas darījumus, ar ko atbalsta Savienības ārpolitiku, arī turpmāk pārvalda atbilstīgi pareizas banku darbības prakses principiem.
4. ES garantijas maksimālais segums ir 65 % no EIB finansēšanas darījumiem piešķirtās un garantētās kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas.
5. Ar ES garantiju sedz EIB finansēšanas darījumus, kas parakstīti laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
6. Ja pēc 5. punktā minētā laikposma beigām Eiropas Parlaments un Padome nav pieņēmuši lēmumu, ar ko EIB piešķir jaunu ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem ārpus Savienības, minēto laikposmu vienu reizi automātiski pagarina par sešiem mēnešiem.
2. pants
Ar ES garantiju saistīto EIB finansēšanas darījumu maksimālais apjoms
1. Ar ES garantiju saistīto EIB finansēšanas darījumu maksimālais apjoms laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam nepārsniedz EUR 30 000 000 000. No maksimālā apjoma atņem finansēšanas darījumiem sākotnēji paredzētās, bet pēc tam anulētās summas.
Maksimālo apjomu sadala šādi:
a)
fiksēta maksimāli pieļaujamā summa EUR 27 000 000 000;
b)
izvēles papildu summa EUR 3 000 000 000.
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc 19. pantā minētās starpposma pārskatīšanas lemj par b) apakšpunktā minētās summas izmantošanu pilnībā vai daļēji un par tās reģionālo sadalījumu.
2. Fiksēto maksimāli pieļaujamo summu, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, sadala reģionālos maksimālajos apjomos un apakšapjomos, kā tas ir norādīts I pielikumā. Ievērojot reģionālos maksimālos apjomus, EIB pakāpeniski nodrošina līdzsvarotu sadalījumu pa valstīm tajos reģionos, uz kuriem attiecas ES garantija.
3. pants
Vispārīgie mērķi un principi
1. ES garantiju piešķir tikai tiem EIB finansēšanas darījumiem, kuriem saskaņā ar EIB veikto novērtējumu ir papildvērtība un ar kuriem atbalsta jebkuru no šādiem vispārīgajiem mērķiem:
a)
vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalsts MVU;
b)
sociālās un ekonomikas infrastruktūras, tostarp transporta, enerģētikas un vides infrastruktūras, un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstība;
c)
klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām.
2. Saglabājot EIB kā investīcijas bankas atšķirīgās īpašības, finansēšanas darījumi, ko EIB veic saskaņā ar šo lēmumu, palīdz ievērot vispārīgās ES intereses, jo īpaši Savienības ārējo darbību regulējošos principus, kā minēts LES 21. pantā, un palīdz īstenot tos starptautiskos nolīgumus vides jomā, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība. EIB vadības struktūras tiek mudinātas veikt nepieciešamos EIB darbības pielāgošanas pasākumus, lai tā varētu efektīvi atbalstīt Savienības ārpolitiku un pienācīgi ievērot šajā lēmumā noteiktās prasības.
3. Reģionālā integrācija valstu starpā, tostarp īpaši ekonomiskā integrācija starp pirmspievienošanās valstīm, kaimiņreģionu valstīm un Savienību, ir EIB finansēšanas darījumu pamatmērķis jomās, uz kurām attiecas 1. punktā noteiktie vispārīgie mērķi. EIB veic finansēšanas darījumus saņēmējvalstīs tajās jomās, uz kurām attiecas minētie vispārīgie mērķi, sniedzot atbalstu ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, ar kuriem veicina ekonomikas integrāciju Savienībā.
4. Jaunattīstības valstīs, kas iekļautas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā, EIB finansēšanas darījumi saskaņā ar LESD 208. un 209. pantu netieši palīdz sasniegt Savienības politikas mērķus attiecībā uz sadarbību attīstības jomā, piemēram, nabadzības mazināšanu, veicinot iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu ekonomikas, vides un sociālo attīstību.
5. Lai nodrošinātu to, ka ieguldījumiem privātajā sektorā ir vislielākā ietekme uz attīstību, EIB cenšas stiprināt vietējo privāto sektoru saņēmējvalstīs, atbalstot vietējos ieguldījumus, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunktā. EIB finansēšanas darījumos, ar kuriem atbalsta 1. punktā noteiktos vispārīgos mērķus, cenšas arī paredzēt atbalstu ieguldījumu projektiem, kurus īsteno MVU no Savienības. Lai efektīvi uzraudzītu to līdzekļu izlietojumu, kas piešķirti attiecīgo MVU vajadzībām, EIB izveido atbilstīgas līgumiskas prasības ar finanšu starpniekiem, iekļaujot standartus, saskaņā ar kuriem saņēmēji sniedz ziņojumus.
EIB sadarbojas ar tiem finanšu starpniekiem, kas var atbalstīt MVU konkrētās vajadzības valstīs, kurās EIB darbojas, un kas EIB finansēšanas darījumos, kurus īsteno valstī, kas ir tiesīga saņemt finansējumu, nepiedalās ar tādu instrumentu starpniecību, kuri atrodas sadarbībā neieinteresētā citā valstī vai teritorijā, kas minēta 13. pantā.
6. Ar EIB finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktos vispārīgos mērķus, galvenokārt atbalsta ieguldījumu projektus tādās jomās kā transports, enerģētika, vides infrastruktūra, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, veselība un izglītība. Tas nozīmē arī enerģijas ražošanu, izmantojot atjaunojamus energoresursus, un šādas enerģijas integrāciju, energosistēmu pārveidošanu, ļaujot pāriet uz tehnoloģijām un degvielu ar zemāku oglekļa emisijas līmeni, ilgtspējīgu energoapgādes drošību un enerģētikas infrastruktūru, tostarp gāzes ražošanai un transportēšanai uz Savienības enerģijas tirgu, kā arī lauku apvidu elektrifikāciju, vides infrastruktūru, piemēram, ūdens, sanitārijas un zaļo infrastruktūru, telesakaru un platjoslas tīkla infrastruktūru.
7. Ar EIB finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktos vispārīgos mērķus, atbalsta ieguldījumu projektus, kuri paredzēti, lai mazinātu klimata pārmaiņu radītās sekas un pielāgotos tām, un kuri sekmē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām vispārējā mērķa sasniegšanu, jo īpaši projekti, kas paredzēti, lai nepieļautu vai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju rašanos atjaunojamo energoresursu jomās, energoefektivitātes un ilgtspējīga transporta jomās, vai lai palielinātu apdraudētāko valstu, nozaru un kopienu spējas pielāgoties nelabvēlīgajām klimata pārmaiņu sekām. Atbilstības kritērijus projektiem, kuri saistīti ar rīcību klimata jomā, nosaka EIB klimata pārmaiņu stratēģijā, ko atjaunina līdz 2015. gada beigām. Tādēļ, lai noteiktu, vai projektā iekļautie priekšlikumi optimāli uzlabo energoefektivitāti, ietekmes uz vidi novērtējuma procedūrā vajadzētu iekļaut analīzi par oglekļa dioksīda emisijas ietekmi. Laikposmā, uz kuru attiecas šis lēmums, minēto darījumu īpatsvars ir vismaz 25 % no visiem EIB finansēšanas darījumiem.
8. Saskaņā ar Savienības un starptautiskajiem mērķiem klimata pārmaiņu jomā EIB sadarbībā ar Komisiju līdz 2015. gada beigām atjaunina klimata pārmaiņu stratēģiju attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem. Veicot šo atjaunināšanu, cita starpā integrē konkrētas darbības, ar ko nodrošina, lai ar šo lēmumu atbalstītie ieguldījumu projekti atbilstu Savienības mērķiem klimata pārmaiņu jomā, un ar ko pastiprina centienus atbalstīt atjaunojamos energoresursus un energoefektivitāti.
9. Ar ES garantiju sedz tikai tos EIB finansēšanas darījumus, ko veic valstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu un kuras ar EIB ir noslēgušas pamatnolīgumu, ar ko nosaka juridiskos nosacījumus, saskaņā ar kuriem ir veicami šādi darījumi.
4. pants
Valstis, uz kurām attiecas lēmums
1. To valstu saraksts, kuras varētu būt tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju, ir iekļauts II pielikumā. To valstu saraksts, kuras ir tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju, ir iekļauts III pielikumā, un tajā neietver valstis, kas nav uzskaitītas II pielikumā. Attiecībā uz valstīm, kas nav uzskaitītas II pielikumā, lēmumu par tiesībām uz EIB finansējumu ar ES garantiju pieņem katrā gadījumā atsevišķi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.
2. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 18. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz grozījumiem III pielikumā. Komisijas lēmumi balstās uz vispārēju novērtējumu, ņemot vērā ekonomiskos, sociālos, vides un politiskos aspektus, jo īpaši tos, kas saistās ar demokrātiju, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī Eiropas Parlamenta attiecīgās rezolūcijas un Padomes lēmumus un secinājumus.
3. Ievērojot 4. punktu, deleģētie akti, ar kuriem groza III pielikumu, neietekmē ES garantijas segumu EIB finansēšanas darījumiem, kas parakstīti pirms minēto deleģēto aktu stāšanās spēkā.
4. Maksājumus par EIB finansēšanas darījumiem, uz kuriem attiecas 8. panta 1. punktā minētā vispārējā garantija, neveic valstīs, kas nav minētas III pielikumā.
5. Ar ES garantiju nesedz EIB finansēšanas darījumus konkrētā valstī, ar ko nolīgums par šiem darījumiem ir parakstīts pēc šīs valsts pievienošanās Savienībai.
5. pants
EIB finansēšanas darījumu ieguldījums Savienības politikas īstenošanā
1. Komisija kopā ar EIB viena gada laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā atjaunina esošās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem.
Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes atbilst vispārējam Savienības reģionālās politikas regulējumam, kas izklāstīts IV pielikumā. Ar reģionālajām tehniskajām darbības pamatnostādnēm jo īpaši nodrošina, lai EIB finansējums saskaņā ar šo lēmumu papildinātu Savienības attiecīgo politiku, programmas un instrumentus palīdzības sniegšanai dažādos reģionos.
Atjauninot reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, Komisija un EIB ņem vērā Eiropas Parlamenta attiecīgās rezolūcijas un Padomes lēmumus un secinājumus. Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes atbilst prioritātēm, kas noteiktas valsts vai reģionālajās programmās, kuras, ja tādas ir pieejamas, izstrādājušas saņēmējvalstis, minēto programmu izstrādes procesā pienācīgi ņemot vērā jebkuru apspriešanos ar vietējo pilsonisko sabiedrību.
Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, tiklīdz tās ir sagatavotas.
Ievērojot reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, EIB izstrādā attiecīgas finansēšanas stratēģijas un nodrošina to īstenošanu.
EIB finansēšanas darījumi atbilst saņēmējvalsts reģionālajām tehniskajām darbības pamatnostādnēm un stratēģijām.
Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes pārskata pēc 19. pantā minētās starpposma pārskatīšanas.
2. Saskaņā ar Protokola Nr. 5 19. pantā noteikto procedūru Komisija sniedz atzinumu par EIB finansēšanas darījumiem. Ja Komisija sniedz nelabvēlīgu atzinumu par kādu no EIB finansēšanas darījumiem, uz ko attiecas šis lēmums, tad attiecīgajam darījumam nepiemēro ES garantiju.
6. pants
Sadarbība ar Komisiju un EĀDD
1. Lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp EIB finansēšanas darījumiem un Savienības budžeta līdzekļiem, vēl vairāk pastiprina EIB ārējo darbību saskaņotību ar Savienības ārpolitikas mērķiem, jo īpaši atjauninot 5. pantā minētās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, attiecībā uz kurām vajadzības gadījumā politikas jautājumos konsultējas ar EĀDD, kā arī īstenojot regulāru un sistemātisku dialogu un savlaicīgu informācijas apmaiņu par:
a)
Komisijas vai attiecīgā gadījumā EĀDD sagatavotiem stratēģijas dokumentiem, piemēram, valstu un reģionu stratēģijas dokumentiem, provizoriskām programmām, rīcības plāniem un pirmspievienošanās dokumentiem;
b)
EIB stratēģiskās plānošanas dokumentiem, potenciālo ieguldījumu projektu sarakstiem un EIB gada ziņojumiem Komisijai;
c)
citiem politikas un darbības aspektiem.
2. Sadarbību īsteno, pamatojoties uz atsevišķu pieeju katram reģionam, tostarp Savienības delegāciju līmenī, un ņemot vērā EIB lomu, kā arī Savienības politiku katrā reģionā.
7. pants
Sadarbība ar citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm
1. Attiecīgos gadījumos EIB finansēšanas darījumus veic, sadarbojoties ar citām Eiropas daudzpusējām un dalībvalstu finanšu iestādēm (“Eiropas finanšu iestādes”), un starptautiskām finanšu iestādēm, tostarp reģionālām attīstības bankām (“Starptautiskas finanšu iestādes”), lai pēc iespējas palielinātu sinerģiju, sadarbību un efektivitāti, kopīgi izstrādātu inovatīvus finanšu instrumentus, nodrošinātu piesardzīgu un saprātīgu riska dalījumu un saskaņotus ieguldījumu projektu un nozares nosacījumus un lai līdz minimumam samazinātu izmaksu iespējamo dublēšanos un nevajadzīgu pārklāšanos.
2. Šā panta 1. punktā minēto sadarbību veicina ar koordināciju starp Komisiju, EIB un atbilstīgajām Eiropas un starptautiskajām finanšu iestādēm, kuras darbojas dažādos reģionos,- attiecīgā gadījumā saskaņā ar saprašanās memorandu vai citiem Savienības reģionālās sadarbības regulējumiem.
8. pants
ES garantijas segums un noteikumi
1. Attiecībā uz tiem EIB finansēšanas darījumiem - izņemot parāda kapitāla tirgus instrumentus ietverošus darījumus -, kuri ir noslēgti ar kādu valsti vai kurus garantē kāda valsts, un citiem EIB finansēšanas darījumiem, kas ir noslēgti ar reģionu vai vietējām pašvaldībām vai valsts īpašumā vai kontrolē esošiem uzņēmumiem vai iestādēm, ja šādiem EIB finansēšanas darījumiem ir dots attiecīgs EIB kredītriska novērtējums, kurā ņemts vērā kredītriska stāvoklis attiecīgajā valstī, ar ES garantiju sedz visus maksājumus, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas (“vispārējā garantija”).
2. Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā Palestīnu pārstāv Palestīniešu pašpārvalde, un Kosovu (13) pārstāv Kosovas iestādes.
3. Attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem, kas nav minēti 1. punktā, ar ES garantiju sedz visus maksājumus, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas, ja tos nesaņem tāpēc, ka ir īstenojies viens no šādiem politiskiem riskiem (“politiska riska garantija”):
a)
valūtas nepārvešana;
b)
īpašuma ekspropriācija;
c)
karš vai pilsoņu nemieri;
d)
tiesiskuma neievērošana, pārkāpjot līgumu.
4. Tiem EIB finanšu darījumiem, kas ietver parāda kapitāla tirgus instrumentus, piemēro vienīgi politiska riska garantiju.
5. Finansēšanas nolīgumos, kurus saistībā ar EIB finansēšanas darījumiem slēdz ar individuāliem projektu virzītājiem, paredz arī pienācīgus vides un sociālos noteikumus atbilstīgi EIB noteikumiem un procedūrām.
6. Komisija un EIB 14. pantā minētajā garantijas nolīgumā izklāsta skaidru un pārredzamu finansējuma piešķiršanas politiku, saskaņā ar kuru EIB savas ārējās darbības jomā nosaka tos darījumus, kas būtu jāfinansē atbilstīgi šim lēmumam, lai nodrošinātu, ka ES garantija tiek izmantota visefektīvākajā veidā. Šīs finansējuma piešķiršanas politikas pamatā ir EIB novērtētā EIB finansēšanas darījumu kredītspēja, I pielikumā noteiktie maksimālie apjomi, darījumu partnera veids - valsts vai reģionāla vienība, uz ko attiecas šā panta 1. punkts, vai privāta vienība - EIB spēja uzņemties risku un citi attiecīgi kritēriji, tostarp ES garantijas radītā papildvērtība. Eiropas Parlamentu un Padomi informē par finansējuma piešķiršanas politiku saskaņā ar 14. pantu.
7. ES garantijas izmantošanas gadījumā Savienība pārņem visas EIB attiecīgās tiesības attiecībā uz jebkuru pienākumu, kas saistīts ar tās finanšu darījumiem, - saskaņā ar 14. pantā minēto garantijas nolīgumu.
9. pants
EIB veiktā ieguldījumu projektu novērtēšana un uzraudzība
1. EIB veic rūpīgu padziļinātu izpēti un attiecīgos gadījumos lūdz projektu virzītājiem projekta plānošanas un īstenošanas posmā un atbilstīgi Savienības principiem sociālajā un vides jomā īstenot vietēja līmeņa sabiedrisko apspriešanos ar attiecīgajām valsts un vietējā līmeņa ieinteresētajām personām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību par to ieguldījumu projektu sociālajiem, cilvēktiesību, vides, ekonomiskajiem un ar attīstību saistītajiem aspektiem, kuriem piemēro ES garantiju, un sniegt attiecīgu informāciju, lai novērtētu ieguldījumu Savienības ārpolitikas un stratēģisko mērķu sasniegšanā.
Attiecīgos gadījumos tas ietver arī novērtējumu par to, kā, izmantojot tehnisko palīdzību, visā projekta ciklā var uzlabot EIB finansējuma saņēmēju spējas. EIB noteikumi un procedūras ietver arī nepieciešamos noteikumus par ieguldījumu projektu ietekmes novērtēšanu vides un sociālā jomā un par tādu aspektu novērtēšanu, kas saistīti ar cilvēktiesībām un konfliktu novēršanu, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo lēmumu atbalstītie ieguldījumu projekti ir vides un sociālā ziņā ilgtspējīgi.
2. Papildus ex-ante novērtējumam par attīstības aspektiem EIB uzrauga finansēšanas darījumu īstenošanu. Tā jo īpaši lūdz projekta virzītājiem veikt padziļinātu uzraudzību projekta īstenošanas gaitā līdz tā pabeigšanai, inter alia saistībā ar ieguldījumu projekta ietekmi uz ekonomiku, attīstību, sociālo jomu, vidi un cilvēktiesībām. EIB regulāri pārbauda projekta virzītāju sniegto informāciju un dara to publiski pieejamu, ja projekta virzītājs tam piekrīt. Ja tas ir iespējams, tiek publicēti ar EIB finansēšanas darījumiem saistīto projektu noslēguma ziņojumi, izņemot konfidenciālu informāciju.
3. EIB cenšas uzraudzīt arī starpniecības darbību īstenošanu un finanšu starpnieku darbību MVU atbalstam.
4. EIB izveido visaptverošu sistēmu, lai ex-ante novērtētu relatīvo un absolūto siltumnīcefekta gāzu emisijas līmeni saistībā ar tiem EIB finansēšanas darījumiem, kur minētais emisijas līmenis sasniedz būtiskus sliekšņus, kā noteikts attiecīgā metodoloģijā -, kas ietverta EIB klimata pārmaiņu stratēģijā, un ja ir pieejami dati.
5. Ja tas ir iespējams, uzraudzības rezultāti ir publiskojami, ievērojot konfidencialitātes prasības un attiecīgo personu piekrišanu.
10. pants
Ārējie piešķirtie ieņēmumi Garantiju fondam
Atmaksājumi un ieņēmumi EUR 110 000 000 apmērā, kas rodas no darījumiem, kuri noslēgti pirms 2007. gada, tostarp kapitāla atmaksas, atbrīvotās garantijas, un aizdevumu pamatsummu atmaksājumi, dividendes, kapitāla pieaugums, garantijas maksas un aizdevumu un fiduciāro kontu summu procenti, ko atmaksā fiduciārā kontā, kurš atvērts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumentam un saistīts ar atbalstu no Savienības vispārējā budžeta, veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 21. panta 4. punktu, un tos izmanto Garantiju fondam.
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumenta vajadzībām izveidotajā fiduciārā kontā atmaksātās summas, kas pārsniedz EUR 110 000 000, pēc pārvaldības izmaksu un maksu atskaitīšanas iekļauj Savienības vispārējā budžetā.
11. pants
Ikgadēja ziņošana un uzskaite
1. Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu. Ziņojums ir publiski pieejams, un tajā iekļauj:
a)
novērtējumu par EIB finansēšanas darījumiem projekta, nozares, valsts un reģionālā līmenī, un par minēto darījumu atbilstību šim lēmumam;
b)
novērtējumu par EIB finansēšanas darījumu papildvērtību, paredzamos rezultātus, sasniegtos rezultātus un ietekmi uz attīstību kopumā, izmantojot EIB rezultātu novērtēšanas sistēmas ikgadējo ziņojumu. Šajā sakarībā EIB izmanto darbības rādītājus saistībā ar finansēto projektu attīstības, vides un sociālajiem aspektiem, tostarp cilvēktiesību aspektiem, ņemot vērā attiecīgos rādītāju saskaņā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti. Darbības rādītāji, kuri izmantojami, lai novērtētu projektu vides aspektus, ietver “tīras tehnoloģijas” kritērijus, kas principā vērsti uz energoefektivitāti un emisiju mazināšanas tehnoloģijām;
c)
novērtējumu par EIB finansēšanas darījumu ieguldījumu Savienības ārpolitikas un stratēģisko mērķu sasniegšanā, ņemot vērā 5. pantā minētās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes;
d)
novērtējumu par finansiālām priekšrocībām, kas kopumā nodoti EIB finansēšanas darījumu saņēmējiem;
e)
novērtējumu par EIB finansēšanas darījumu kvalitāti, jo īpaši par to, cik lielā mērā EIB, veicot finansēto ieguldījumu projektu padziļinātu izpēti un uzraudzību, ir ņēmusi vērā vides un sociālo ilgtspēju;
f)
detalizētu informāciju par ES garantijas izmantošanu;
g)
informāciju par saskaņā ar šo lēmumu piešķirtā finansējuma apjomu klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jomā, kopīgos datus par ietekmi uz 9. panta 4. punktā minētajām absolūtajām un relatīvajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kā arī par novērtēto projektu skaitu, kuros izvērtēts klimata pārmaiņu risks;
h)
aprakstu par sadarbību ar Komisiju un citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm, tostarp līdzfinansējuma jomā. Ziņojumā jo īpaši iekļauj Savienības finanšu resursu un citu Eiropas un starptautisko finanšu iestāžu resursu sadalījumu, kas izmantoti kopā ar EIB finansējumu, tādējādi sniedzot pārskatu par kopējiem ieguldījumiem, kuri atbalstīti ar EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu. Ziņojumā iekļauj informāciju arī par jaunu saprašanās memorandu noslēgšanu starp EIB un citām Eiropas vai starptautiskām finanšu iestādēm, kam ir ietekme uz EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu;
i)
informāciju par turpmāko rīcību saistībā ar to, kā tiek īstenots saprašanās memorands starp EIB un Eiropas Ombudu, ciktāl minētais memorands skar EIB finansēšanas darījumus, uz kuriem attiecas šis lēmums.
2. Lai sagatavotu 1. punktā minēto Komisijas ziņojumu, EIB iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu, ietverot visus vajadzīgos elementus, kas ļauj Komisijai sniegt ziņojumu saskaņā ar 1. punktu. EIB var arī sniegt Komisijai papildu informāciju, kas var būt noderīga Eiropas Parlamentam un Padomei, lai gūtu visaptverošu priekšstatu par EIB ārējo darbību.
3. Par katru EIB finansēšanas darījumu EIB sniedz Komisijai statistikas, finanšu un grāmatvedības informāciju, kā arī jebkādu citu papildu informāciju, kas nepieciešama, lai Komisija izpildītu ziņošanas pienākumus vai Revīzijas palātas pieprasījumus, un revidenta apstiprinājumu par EIB finansēšanas darījumu neatmaksātajām summām. EIB sniedz Komisijai arī visus citus vajadzīgos dokumentus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
4. Lai Komisija varētu veikt uzskaiti un ziņot par riskiem, ko sedz ar ES garantiju, EIB sniedz Komisijai EIB riska novērtējumu un klasifikācijas informāciju par EIB finansēšanas darījumiem.
5. EIB vismaz reizi gadā iesniedz Komisijai provizorisku daudzgadu programmu par to EIB finansēšanas darījumu apjomu, kurus tā plāno parakstīt, lai tādējādi nodrošinātu EIB prognozētā finansējuma atbilstību šajā lēmumā paredzētajiem maksimālajiem apjomiem un lai Komisija varētu nodrošināt atbilstīgu budžeta plānošanu attiecībā uz Garantiju fonda finansējumu. Komisija šo prognozi ņem vērā, sagatavojot Savienības vispārējā budžeta projektu.
6. EIB turpina regulāri iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai visus neatkarīgos novērtējuma ziņojumus, kuros izvērtēti saskaņā ar šo lēmumu un citām ārējām pilnvarām veikto konkrēto EIB darbību praktiskie rezultāti.
7. EIB par saviem līdzekļiem sniedz 2.līdz 6. punktā minēto informāciju. EIB dara publiski pieejamu arī 2., 3. un 6. punktā minēto informāciju kopumā, izņemot jebkādu konfidenciālu informāciju.
12. pants
Pārredzamība un informācijas publiskošana
1. Saskaņā ar savu pārredzamības politiku un Savienības principiem par dokumentu un informācijas pieejamību un pakāpeniski ievērojot Starptautiskās palīdzības pārredzamības iniciatīvas standartus, EIB savā tīmekļa vietnē dara publiski pieejamu informāciju par:
a)
visiem saskaņā ar šo lēmumu veiktiem EIB finansēšanas darījumiem pēc projekta apstiprināšanas, jo īpaši norādot, vai ieguldījumu projektam ir piešķirta ES garantija, un to, kā tas palīdz sasniegt Savienības ārējās darbības mērķus, jo īpaši norādot tā ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi;
b)
ja vien nav jāpiemēro konfidencialitātes prasības - visiem saprašanās memorandiem starp EIB un citām Eiropas vai starptautiskām finanšu iestādēm, kam ir ietekme uz EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu;
c)
ja tas iespējams un attiecīgajos gadījumos - spēkā esošiem pamatnolīgumiem, kas noslēgti starp EIB un saņēmējvalsti. Kad tiek parakstīti jauni nolīgumi vai tiek veikti grozījumi spēkā esošajos nolīgumos, EIB cenšas nodrošināt, lai minētie nolīgumi tiktu publiskoti;
d)
EIB finansējuma piešķiršanas politiku.
2. Komisija savā tīmekļa vietnē dara publiski pieejamu konkrētu informāciju par visiem līdzekļu atgūšanas gadījumiem saskaņā ar 14. pantā minēto garantijas nolīgumu un 15. panta 2. punktā minēto nolīgumu, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus un procedūras attiecībā uz prasījumu atgūšanu, ja vien nav jāpiemēro konfidencialitātes prasības.
13. pants
Sadarbībā neieinteresētas valstis un teritorijas
Īstenojot savus finansēšanas darījumus, EIB nepieļauj nekādas darbības, ko veic nelikumīgiem mērķiem, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju un krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses. Jo īpaši EIB nepiedalās nekādos finansēšanas darījumos, ko valstī, kura ir tiesīga saņemt finansējumu, īsteno ar tāda ārvalsts instrumenta starpniecību, kas atrodas sadarbībā neieinteresētā valstī vai teritorijā, kuru par tādu ir atzinusi Savienība, Apvienoto Nāciju Organizācija, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija vai Finanšu darbības uzdevumu grupa.
Savos finansēšanas darījumos EIB piemēro principus un standartus, kas noteikti Savienības tiesību aktos par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, tostarp prasību veikt nepieciešamus pasākumus, lai attiecīgajos gadījumos noskaidrotu faktiskos īpašniekus.
14. pants
Garantijas nolīgums
Komisija un EIB paraksta garantijas nolīgumu, kurā ir sīki izklāstīti noteikumi un procedūras attiecībā uz ES garantiju, kā noteikts 8. pantā, un attiecīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
15. pants
Komisijas veikto maksājumu atgūšana
1. Ja Komisija veic jebkādus maksājumus saskaņā ar ES garantiju, EIB Komisijas vārdā veic prasījumu atgūšanu par samaksātajām summām.
2. Vēlākais 14. pantā minētā garantijas nolīguma parakstīšanas dienā Komisija un EIB paraksta atsevišķu nolīgumu, kurā ir sīki izklāstīti noteikumi un procedūras prasījumu atgūšanai.
16. pants
Revīzijas palātas veikta revīzija
Revīzijas palāta veic revīziju attiecībā uz ES garantiju un attiecībā uz tiem maksājumiem un atgūtajiem līdzekļiem saskaņā ar minēto garantiju, kuri ir attiecināmi uz Savienības vispārējo budžetu.
17. pants
Krāpšanas apkarošanas pasākumi
1. EIB nekavējoties informē OLAF un sniedz tam nepieciešamo informāciju, ja ar ES garantiju saistītā projekta jebkurā sagatavošanas, īstenošanas vai noslēguma posmā EIB ir pamats aizdomām par iespējamu krāpšanu, korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citu nelikumīgu darbību, kas var ietekmēt Savienības finanšu intereses.
2. Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, OLAF var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (14), Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16) paredzētajiem noteikumiem un procedūrām, lai konstatētu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar jebkuru no finansēšanas darījumiem. OLAF var nodot attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju.
Ja minētās nelikumīgās darbības tiek pierādītas, EIB sniedz palīdzību līdzekļu atgūšanā saistībā ar saviem finansēšanas darījumiem un savas kompetences jomā.
3. Finansēšanas nolīgumos, kas parakstīti attiecībā uz šā lēmuma kārtībā atbalstītiem projektiem, iekļauj noteikumus, ar kuriem var pārtraukt EIB finansēšanas darījumus un, ja nepieciešams, veikt atbilstīgus līdzekļu atgūšanas pasākumus krāpšanas, korupcijas vai citas nelikumīgas darbības gadījumos. Lēmumu par EIB finansējuma apturēšanu vai atcelšanu EIB pieņem pēc rūpīgas visu apstākļu un risku izvērtēšanas.
4. EIB turpina izmantot savu vienoto kontaktpunktu korupcijas un krāpšanas novēršanai, kurā var vērsties EIB darbinieki un visas ieinteresētās personas.
5. EIB savos finansēšanas darījumos īsteno izslēgšanas mehānismu krāpšanā un korupcijā iesaistītu partneru atraidīšanai, kurš ietver Savienības centrālās izslēgšanas gadījumu datubāzes izslēgšanas kritērijus, nodrošinot visu personu tiesību ievērošanu.
18. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Šā lēmuma 4. pantā minētās deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2014. gada 11. maija.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 4. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
19. pants
Starpposma pārskats
Līdz 2016. gada 31. decembrim Komisija sadarbībā ar EIB iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu, kurā novērtē šā lēmuma piemērošanu pirmajos gados, attiecīgā gadījumā pievienojot priekšlikumu tā grozīšanai. Starpposma ziņojumu izstrādā, pamatojoties uz neatkarīgu ārējo novērtējumu un EIB sniegto informāciju.
Minētajā ziņojumā iekļauj jo īpaši:
a)
novērtējumu par finansējuma piešķiršanas politikas piemērošanu;
b)
novērtējumu par EIB ziņošanu un attiecīgā gadījumā ieteikumus par tās uzlabošanu;
c)
novērtējumu par REM, tostarp darbības rādītājus un kritērijus, un to ieguldījumu šā lēmuma mērķu sasniegšanā;
d)
sīki izstrādātu to kritēriju uzskaitījumu, kuri tikuši izvērtēti ieteikumā par izvēles papildu summas pilnīgu vai daļēju izmantošanu.
20. pants
Nobeiguma ziņojums
Līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei nobeiguma ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu.
21. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Strasbūrā, 2014. gada 16. aprīlī