ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 357/2014 НА КОМИСИЯТА
от 3 февруари 2014 година
за допълване на Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на случаите, в които може да се наложи изискване за провеждане на проучвания за ефикасност след получаване на разрешение за търговия
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2001 г. за утвърждаване на кодекс на Общността относно лекарствени продукти за хуманна употреба (1), и по-специално член 22б от нея,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за установяване на процедури на Общността за разрешаване и контрол на лекарствени продукти за хуманна и ветеринарна употреба и за създаване на Европейска агенция по лекарствата (2), и по-специално член 10б от него,
като има предвид, че:
(1)
Решенията за предоставяне на разрешения за лекарствени продукти следва да се вземат въз основа на обективни критерии за качество, безопасност и ефикасност на съответните лекарствени продукти, за да се гарантира, че на пазара се предлагат и на пациентите се прилагат само лекарствени продукти с високо качество. Следователно новите лекарствени продукти трябва да бъдат обект на задълбочени проучвания, включително клинични изпитвания за ефикасност преди разрешаването им.
(2)
Съгласно член 21а, буква е) от Директива 2001/83/ЕО и член 9, параграф 4, буква вв) от Регламент (ЕО) № 726/2004 в определени случаи може да бъде необходимо наличните към момента на предоставяне на разрешението данни да бъдат допълнени с информация относно ефикасността на лекарствения продукт във връзка с опасения, чието отстраняване не е било възможно преди предоставянето на разрешението за търговия. Освен това в съответствие с член 22а, параграф 1, буква б) от Директива 2001/83/ЕО и член 10а, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 726/2004 наличието на нова информация, получена след като разрешението е предоставено, може да наложи основно преразглеждане на предходните оценки на ефикасността, както и привеждане на допълнителни потвърждаващи ефикасността данни, като в същото време разрешението за търговия се запазва. И в двата случая националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата и Комисията (наричани по-нататък „компетентните органи“) могат да изискат от титуляря на разрешението за търговия да проведе проучване за ефикасност след получаване на разрешението.
(3)
Задължението за провеждане на такова проучване следва да бъде продиктувано от наличието на аргументирани опасения от научно естество, които могат да имат пряко отношение към запазването на разрешението за търговия. Това задължение не следва да бъде използвано като основание за по-ранно предоставяне на разрешение за търговия. Съгласно член 22а, параграф 1 от Директива 2001/83/ЕО и член 10а, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 726/2004 задължението за провеждане на подобно проучване следва да се обоснове поотделно за всеки конкретен случай, като се вземат предвид характеристиките на лекарствения продукт и наличните данни. Проучването следва да осигури на компетентните органи и на титуляря на разрешението за търговия необходимата информация с цел или да се допълнят първоначално представените данни, или да се провери дали разрешението за търговия следва да се запази в първоначалния си вид, да се промени действието му, временно да се спре или да се отмени въз основа на новите данни от проучването.
(4)
С разпоредбите на член 22б от Директива 2001/83/ЕО и член 10б от Регламент (ЕО) № 726/2004 Комисията се оправомощава да определи случаите, в които може да бъде наложено изискване за провеждане на проучвания за ефикасност след получаването на разрешение. В интерес на прозрачността и правната сигурност, както и с оглед на развитието на научните познания е целесъобразно да се изготви списък на конкретните случаи и обстоятелства, които биха могли да се вземат под внимание.
(5)
В различни терапевтични области като начин за определяне на ефикасността на лекарствените продукти при клинични изследвания за проучване или потвърждаване на резултати се използват алтернативни крайни точки за ефикасност, като например биомаркери или намаляване на размера на туморите при онкологичните заболявания. За обосноваването на оценката въз основа на тези алтернативни крайни точки за ефикасност може да са необходими допълнителни данни относно ефикасността, събрани след предоставянето на разрешението, с цел да се провери въздействието на конкретната интервенция върху клиничните резултати или развитието на заболяването. Може да е необходимо също така да се провери дали данните за преживяемостта по време на периода след предоставянето на разрешението опровергават или, напротив, потвърждават резултатите, установени въз основа на алтернативните крайни точки за ефикасност.
(6)
Някои лекарствени продукти редовно се използват в комбинация с други. Макар че заявителите, кандидатстващи за разрешително за търговия, следва да включат ефекта от тези комбинации в обхвата на клиничните изследвания, в много случаи не е необходимо, нито е оправдано да се изследват всички възможни комбинации, включени в разрешението за търговия преди предоставянето му. Вместо това научната оценка може да стъпи частично върху екстраполацията на вече съществуващи данни. В някои случаи за конкретни комбинации може да е уместно да се съберат допълнителни клинични доказателства след получаването на разрешението, ако чрез проучванията могат да бъдат изяснени аспекти, които не са били обхванати до този момент. Това се отнася по-специално за комбинациите, които се използват или се очаква да се използват в ежедневната медицинска практика.
(7)
При основните клинични изследвания, провеждани преди предоставянето на разрешение за търговия, гарантирането на солиден и представителен обхват на всички различни групи от пациенти, към които се прилага лекарственият продукт, може да се окаже трудна задача. Това не винаги обезсилва цялостния благоприятен резултат от оценката на ползите и рисковете на продукта към момента на разрешаването му. За някои определени групи обаче, при които се наблюдава повече несигурност, що се отнася до ползите, може да бъде необходима допълнителна обосновка на ефективността, както и провеждане на специално насочени клинични изследвания на етапа след предоставяне на разрешението.
(8)
В общия случай липсва задължително изискване за дългосрочно проследяване на ефикасността на лекарствените продукти като част от проучванията, провеждани след разрешаването им, дори за лекарствените продукти, разрешени за хронични заболявания. В много случаи въздействието на даден лекарствен продукт отслабва с течение на времето, което налага промяна в терапията. Същевременно това не компрометира непременно съотношението между ползите и рисковете при този лекарствен продукт, нито благоприятния ефект от него до този момент. В изключителни случаи, когато потенциалната липса на ефикасност в дългосрочен план може да породи опасения по отношение на положителното съотношение между ползите и рисковете от дадена интервенция, следва да бъде наложено изискването за провеждане на проучвания след разрешаването на лекарствените продукти. Пример за такива случаи са иновативните терапии, при които се предполага, че интервенцията ще доведе до изменение в развитието на заболяването.
(9)
Като изключение, провеждането на проучвания в ежедневната медицинска практика може да се изисква, когато са налице ясни доказателства, че установените чрез рандомизирани контролирани клинични изпитвания ползи от даден лекарствен продукт се повлияват в значителна степен от условията на реалната среда или реалната употреба на продукта или когато конкретният научен аспект, представляващ интерес, може да бъде проучен най-добре чрез данни, осигурявани в хода на ежедневната медицинска практика. Освен това провеждането на проучвания на ефикасността по отношение на защитната функция на ваксините не винаги е възможно. Вместо това могат да се използват оценките от прогнозните проучвания на ефективността, провеждани по време на имунизационните кампании след разрешаването на продукта, за да се получат допълнителни данни за това доколко дадена ваксина може да осигури краткосрочна или дългосрочна защита.
(10)
По време на жизнения цикъл на даден разрешен лекарствен продукт може да настъпят съществени промени в стандартите по отношение на диагностицирането, терапията или профилактиката на дадено заболяване, които да доведат до необходимост от възобновяване на дискусията относно установеното съотношение между рисковете и ползите при този продукт. Съдът на Европейския съюз постанови, че промяната в съществуващия сред медицинската общност консенсус по отношение на подходящите критерии за оценка на терапевтичната ефективност на даден лекарствен продукт може да се разглежда като наличие на конкретни и обективни фактори, които могат да се превърнат в основание за неблагоприятна оценка на съотношението между ползите и рисковете от конкретния продукт (3). Следователно може да възникне необходимост от нови доказателства относно ефикасността на лекарствения продукт с цел да се запази благоприятната оценка на съотношението на ползите и рисковете от него. Аналогично, ако натрупаните познания за конкретно заболяване или за фармакологията на даден лекарствен продукт поставят под въпрос критериите, използвани за установяването на неговата ефикасност към момента на предоставяне на разрешението за търговия, може да се обмисли необходимостта от провеждане на допълнителни проучвания.
(11)
За да бъдат събрани съдържателни данни, е необходимо е да се гарантира, че проучванията за ефикасност, които ще бъдат провеждани след предоставянето на разрешение за търговия, ще бъдат насочени към решаване на конкретния проблем.
(12)
Компетентните органи могат да наложат задължения за гарантиране или потвърждаване на ефикасността на лекарствен продукт за хуманна употреба в контекста на разрешение за търговия, предоставено при определени условия, и/или разрешение за търговия, предоставено при изключителни обстоятелства или в резултат на процедура, започната съгласно членове 31 и 107и от Директива 2001/83/ЕО или член 20 от Регламент (ЕО) № 726/2004. Освен това може да е необходимо титулярите на разрешения за търговия с лекарствен продукт за модерна терапия или лекарствен продукт за педиатрична употреба да се съобразят с определени мерки, за да се гарантира проследяването на ефикасността. Това поражда необходимост от провеждане на проучвания за ефикасност след получаването на разрешение за търговия. Необходимостта от тези проучвания следва да бъде оценена в контекста на тези процедури и независимо от случаите и обстоятелствата, посочени в настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. В съответствие с член 21а, буква е) и член 22а, параграф 1, буква б) от Директива 2001/83/ЕО и член 9, параграф 4, буква вв) и член 10а, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 726/2004 националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата или Комисията могат на наложат на титуляр на разрешение за търговия изискването за провеждане на проучване за ефикасност след получаването на разрешението:
а)
когато по отношение на определени аспекти, свързани с ефикасността на лекарствения продукт, са установени опасения, които могат да бъдат отстранени само след пускането на пазара на лекарствения продукт;
б)
когато познанията по отношение на конкретното заболяване, клиничната методология или употребата на даден лекарствен продукт в реални условия показват, че може да е необходимо предишните оценки на ефикасността да бъдат преразгледани основно.
2. Националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата или Комисията прилагат само параграф 1, когато възникне един или когато възникнат няколко от следните случаи:
а)
първоначалната оценка на ефикасността е въз основа на алтернативни крайни точки за ефикасност, поради което е необходима проверка на ефекта от интервенцията върху клиничните резултати или развитието на заболяването или потвърждение на предишни предположения относно ефикасността;
б)
по отношение на лекарствените продукти, използвани в комбинация с други лекарствени продукти, е налице необходимост от допълнителни данни относно ефикасността, за да бъдат изяснени аспекти, които не са били обхванати към момента на разрешаването на лекарствения продукт;
в)
по отношение на определени групи от пациенти са налице съмнения относно ефикасността на лекарствения продукт, които не са могли да бъдат отстранени преди предоставянето на разрешението за търговия и по отношение на които са необходими допълнителни клинични доказателства;
г)
потенциалната липса на ефикасност в дългосрочен план може да породи опасения по отношение на благоприятната оценка на съотношението между ползите и рисковете от лекарствения продукт;
д)
доказаните чрез клинични изпитвания ползи от даден лекарствен продукт се повлияват в значителна степен от употребата на лекарствения продукт в реални условия или, по отношение на ваксините - провеждането на проучвания за ефикасност относно защитната функция на ваксините не е било възможно;
е)
налице е промяна в познанията относно дадено заболяване или относно фармакологията на даден лекарствен продукт, която налага получаването на допълнителни доказателства относно ефикасността на лекарствения продукт;
ж)
налице са нови конкретни и обективни научни фактори, които могат да бъдат основание за основно преразглеждане на предишните оценки на ефикасността.
3. Случаите, посочени в параграфи 1 и 2, не засягат налагането на задължение на титуляря на разрешение за търговия за провеждане на проучване за ефикасност след получаване на разрешението в контекста на някой от следните случаи:
а)
разрешение за търговия, предоставено при определени условия в съответствие с член 14, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 726/2004;
б)
разрешение за търговия, предоставено при изключителни обстоятелства и при определени условия в съответствие с член 14, параграф 8 от Регламент (ЕО) № 726/2004 или член 22 от Директива 2001/83/ЕО;
в)
разрешение за търговия, предоставено за лекарствен продукт за модерна терапия, в съответствие с член 14 от Регламент (ЕО) № 1394/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4);
г)
педиатрична употреба на лекарствен продукт в съответствие с член 34, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1901/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5);
д)
процедура, започната в съответствие член 31 или 107и от Директива 2001/83/ЕО, или член 20 от Регламент (ЕО) № 726/2004.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 февруари 2014 година.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 357/2014
(2014. gada 3. februāris),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz situācijām, kurās var pieprasīt veikt pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījumus
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (1), un jo īpaši tās 22.b pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (2), un jo īpaši tās 10.b pantu,
tā kā:
(1)
Lēmumi par atļaujas piešķiršanu zālēm būtu jāpieņem, pamatojoties uz attiecīgo zāļu kvalitātes, drošuma un iedarbīguma objektīviem kritērijiem, lai nodrošinātu, ka tirgū tiek laistas un pacientiem tiek ievadītas tikai augstas kvalitātes zāles. Tādēļ pirms atļaujas piešķiršanas ir jāveic plaši jauno zāļu pētījumi, tostarp to klīniskā iedarbīguma izmēģinājumi.
(2)
Saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 21.a panta f) punktu un Regulas (EK) Nr. 726/2004 9. panta 4. punkta cc) apakšpunktu īpašās situācijās var būt nepieciešams atļaujas piešķiršanas brīdī pieejamos datus papildināt ar papildu informāciju par zāļu iedarbīgumu, lai risinātu jautājumus, kurus nevarēja atrisināt pirms tirdzniecības atļaujas piešķiršanas. Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 22.a panta 1. punkta b) apakšpunktu un Regulas (EK) Nr. 726/2004 10.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, saņemot pēcreģistrācijas informāciju, var būt vajadzīga būtiska iepriekšējo iedarbīguma novērtējumu pārskatīšana un papildu apstiprinoša informācija par iedarbīgumu, vienlaikus saglabājot tirdzniecības atļauju. Abos gadījumos valstu kompetentās iestādes, Eiropas Zāļu aģentūra un Komisija (turpmāk “kompetentās iestādes”) var uzlikt pienākumu tirdzniecības atļaujas turētājam veikt pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījumu.
(3)
Pienākums veikt pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījumu varētu atrisināt dažas pamatotas zinātniskas bažas, kas varētu tieši ietekmēt to, vai tiek saglabāta tirdzniecības atļauja. To nedrīkstētu izmantot kā pamatojumu priekšlaicīgai tirdzniecības atļaujas piešķiršanai. Saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 22.a panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 726/2004 10.a panta 1. punktu pienākums veikt šādu pētījumu būtu jāpamato katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā zāļu īpašības un pieejamos datus. Pētījumā būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm un tirdzniecības atļaujas turētājam nepieciešamā informācija, lai papildinātu sākotnējos pierādījumus vai lai pārbaudītu, vai tirdzniecības atļauja būtu jāsaglabā tāda, kā tā piešķirta, tā būtu jāgroza, jāaptur vai jāatsauc, ņemot vērā jaunākos datus, kas izriet no pētījuma.
(4)
Ar Direktīvas 2001/83/EK 22.b pantu un Regulas (EK) Nr. 726/2004 10.b pantu Komisija ir pilnvarota noteikt situācijas, kurās var pieprasīt veikt pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījumus. Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad un ņemot vērā jaunākās zinātniskās atziņas, ir lietderīgi izveidot sarakstu ar konkrētām situācijām un apstākļiem, kurus varētu ņemt vērā.
(5)
Dažādās medicīnas nozarēs aizvietotāju (piemēram, biomarķieri vai audzēju sarukšana onkoloģijā) rezultāti ir izmantoti kā līdzeklis, lai noteiktu zāļu iedarbīgumu ievirzes vai apstiprinājuma klīniskajos pētījumos. Lai pamatotu novērtējumu, kas balstīts uz šiem aizvietotāju rezultātiem, iespējams, ir svarīgi pēcreģistrācijas posmā iegūt papildu datus par iedarbīgumu ar mērķi pārbaudīt intervences ietekmi uz klīniskajiem rezultātiem vai slimības gaitu. Var būt nepieciešams arī pārbaudīt, vai vispārējie izdzīvošanas rādītāji pēcreģistrācijas posmā ir pretrunā aizvietotāju rezultātiem vai tos apstiprina.
(6)
Dažas zāles var regulāri lietot kopā ar citām zālēm. Lai gan tirdzniecības atļaujas pieteikuma iesniedzējam klīniskajos pētījumos būtu jāpievēršas šādu kombināciju ietekmei, bieži vien pirms atļaujas piešķiršanas netiek prasīts un nav lietderīgi izpētīt pilnīgi visas iespējamās kombinācijas, uz ko attiecas vispārējā tirdzniecības atļauja. Tā vietā zinātnisko novērtējumu var daļēji pamatot, ekstrapolējot esošos datus. Dažos gadījumos var būt svarīgi pēcreģistrācijas posmā iegūt papildu klīniskos pierādījumus par dažām īpašām kombinācijām, ja šādi pētījumi varētu kliedēt neskaidrības, kas vēl nav precizētas. Tas ir jo īpaši svarīgi tad, ja šādas kombinācijas tiek izmantotas vai paredzētas izmantošanai medicīnas ikdienas praksē.
(7)
Galvenajos klīniskajos pētījumos, kas veikti pirms tirdzniecības atļaujas piešķiršanas, var būt sarežģīti nodrošināt to, ka tiek stabili pārstāvētas visas dažādās apakšgrupas, kurām zāles tiek ievadītas. Tas ne vienmēr izslēdz vispārēji pozitīvu ieguvumu un riska samēru atļaujas piešķiršanas laikā. Tomēr dažām īpašām apakšgrupām, kurās attiecībā uz ieguvumiem ir radušās neskaidrības, iespējams, ir vajadzīgs papildu pamatojums pierādījumiem par iedarbīgumu, veicot īpaši paredzētus klīniskos pētījumus pēcreģistrācijas posmā.
(8)
Normālos apstākļos nav obligātas prasības veikt zāļu iedarbīguma ilgtermiņa apsekošanu pēcreģistrācijas uzraudzības ietvaros, pat attiecībā uz zālēm, kas atļautas lietošanai hroniskām slimībām. Daudzos gadījumos zāļu iedarbībai ir tendence mazināties laika gaitā, un tādēļ nepieciešama terapijas pārskatīšana. Tomēr tas ne vienmēr negatīvi ietekmē ieguvumu un riska samēru un izvērtējumu par labvēlīgo ietekmi līdz attiecīgajam brīdim. Izņēmuma gadījumos pēcreģistrācijas pētījumi būtu jāparedz tad, ja iedarbīguma iespējamais trūkums ilgtermiņā varētu radīt bažas attiecībā uz intervences ieguvumu un riska pozitīvā samēra saglabāšanu. Tas varētu attiekties uz inovatīvām terapijām, kurās intervencei būtu jānodrošina izmaiņas slimības gaitā.
(9)
Ārkārtas situācijās pētījumus medicīnas ikdienas praksē varētu pieprasīt, ja ir skaidri pierādījumi tam, ka nejaušinātos kontrolētos klīniskajos pētījumos pierādīto zāļu ieguvumu būtiski ietekmē reālie lietošanas apstākļi, vai ja konkrētas zinātniski pamatotas problēmas vislabāk var izpētīt, izmantojot datus, kas iegūti medicīnas ikdienas praksē. Turklāt vakcīnu aizsardzības iedarbīguma pētījumus ne vienmēr ir iespējams veikt. Arī efektivitātes aplēses, kas iegūtas perspektīvas pētījumos, kuri veikti vakcinācijas kampaņu laikā pēc atļaujas piešķiršanas, varētu izmantot, lai iegūtu turpmāku informāciju par vakcīnas spēju nodrošināt aizsardzību īstermiņā vai ilgtermiņā.
(10)
Atļauto zāļu aprites laikā var notikt būtiskas izmaiņas aprūpes standartos attiecībā uz slimības diagnostiku, ārstēšanu vai profilaksi, tādējādi radot nepieciešamību atsākt diskusijas par zāļu noteikto ieguvumu un riska samēru. Eiropas Savienības Tiesa ir nolēmusi, ka izmaiņas medicīnas darbinieku vienprātībā par atbilstošiem zāļu terapeitiskās iedarbības novērtēšanas kritērijiem var būt konkrēti un objektīvi faktori, kas var pamatot secinājumu par attiecīgo zāļu ieguvumu un riska negatīvu novērtējumu (3). Lai saglabātu ieguvumu un riska pozitīvu novērtējumu, var būt nepieciešams sniegt jaunus pierādījumus par zāļu iedarbīgumu. Tāpat var paredzēt papildu pētījumus, ja padziļināta izpratne par slimību vai zāļu farmakoloģiju liek apšaubīt kritērijus, kuri izmantoti, lai noteiktu zāļu iedarbīgumu tirdzniecības atļaujas piešķiršanas laikā.
(11)
Lai saņemtu jēgpilnus datus, ir nepieciešams nodrošināt, ka pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījuma koncepcija ir piemērota, lai gūtu atbildi uz zinātniskiem jautājumiem, ko tajā paredzēts risināt.
(12)
Kompetentās iestādes var noteikt pienākumus nodrošināt vai apliecināt cilvēkiem paredzēto zāļu iedarbīgumu saistībā ar tirdzniecības atļauju ar nosacījumiem un/vai tirdzniecības atļauju, kas piešķirta, ņemot vērā ārkārtas apstākļus, vai ar lietas izskatīšanas procedūru, kas sākta saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 31. un 107.i pantu vai Regulas (EK) Nr. 726/2004 20. pantu. Turklāt uzlabotas terapijas zāļu vai pediatrijā izmantoto zāļu tirdzniecības atļaujas turētājiem, iespējams, būs jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu iedarbīguma pārraudzību. Tādējādi ir nepieciešams veikt pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījumus. Vajadzība pēc šāda pētījuma būtu jānovērtē saistībā ar šīm procedūrām un neatkarīgi no konkrētām situācijām un apstākļiem, kas noteikti šajā regulā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Valsts kompetentās iestādes, Eiropas Zāļu aģentūra vai Komisija var pieprasīt tirdzniecības atļaujas turētājam veikt pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījumu saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 21.a panta f) punktu un 22.a panta 1. punkta b) apakšpunktu un Regulas (EK) Nr. 726/2004 9. panta 4. punkta cc) apakšpunktu un 10.a panta 1. punkta b) apakšpunktu:
a)
ja konstatētas bažas saistībā ar dažiem zāļu iedarbīguma aspektiem un tās iespējams atrisināt tikai pēc zāļu tirdzniecības uzsākšanas;
b)
ja izpratne par slimību, klīnisko metodoloģiju, zāļu lietošanu reālos apstākļos norāda, ka iepriekšējie iedarbīguma novērtējumi varētu būt būtiski jāpārskata.
2. Valsts kompetentās iestādes, Eiropas Zāļu aģentūra vai Komisija piemēro 1. punktu tikai tad, ja ir viens vai vairāki šādi gadījumi:
a)
sākotnējais iedarbīguma novērtējums, kas pamatojas uz aizvietotāju rezultātiem, un tādēļ nepieciešams pārbaudīt intervences ietekmi uz klīniskajiem rezultātiem vai slimības gaitu vai apstiprināt iepriekšējos pieņēmumus par iedarbīgumu;
b)
ja zāles izmanto kopā ar citām zālēm, nepieciešami papildu dati par iedarbīgumu, lai kliedētu neskaidrības, kas vēl nav novērstas, zāļu atļaujas piešķiršanas brīdī;
c)
neskaidrības attiecībā uz zāļu iedarbīgumu dažās apakšgrupās, ko nevar atrisināt pirms tirdzniecības atļaujas piešķiršanas, un tam vajadzīgi papildu klīniskie pierādījumi;
d)
iespējams iedarbīguma trūkums ilgtermiņā, kas rada bažas attiecībā uz to, kā saglabāt zāļu ieguvumu un riska pozitīvo samēru;
e)
klīniskos izmēģinājumos pierādītos zāļu ieguvumus būtiski ietekmē zāļu lietošana reālos apstākļos vai attiecībā uz vakcīnām aizsardzības iedarbīguma pētījumus nav bijis iespējams veikt;
f)
izmaiņas izpratnē par aprūpes standartiem attiecībā uz slimību vai zāļu farmakoloģiju, un tam vajadzīgi papildu pierādījumi par to iedarbīgumu;
g)
jauni, konkrēti un objektīvi zinātniski pamatoti faktori, kas varētu pamatot atzinumu, ka iepriekšējie iedarbīguma novērtējumi varētu būt būtiski jāpārskata.
3. Šā panta 1. un 2. punktā izklāstītās situācijas neskar iespēju noteikt tirdzniecības atļaujas turētājam pienākumu veikt pēcreģistrācijas iedarbīguma pētījumu saistībā ar jebkuru no šīm situācijām:
a)
tirdzniecības atļauja ar nosacījumiem ir piešķirta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 14. panta 7. punktu;
b)
tirdzniecības atļauja, kas piešķirta ārkārtas apstākļos un atbilstoši konkrētiem nosacījumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 14. panta 8. punktu vai Direktīvas 2001/83/EK 22. pantu;
c)
tirdzniecības atļauja, kas piešķirta uzlabotas terapijas zālēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1394/2007 (4) 14. pantu;
d)
zāļu lietošana pediatrijā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1901/2006 (5) 34. panta 2. punktu;
e)
lietas izskatīšanas procedūra, kas uzsākta saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 31. pantu vai 107.i pantu vai Regulas (EK) Nr. 726/2004 20. pantu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 3. februārī