РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 721/2013
(2013. gada 22. jūlijs),
ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 405/2011, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie kompensācijas pasākumi
(1)
Padome 2011. gada aprīlī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 405/2011 (2) (“galīgā regula”) noteica galīgu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika pieņemta galīgā regula, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.
(2)
Galīgie pasākumi ietvēra ad valorem kompensācijas maksājumus no 3,3 % līdz 4,3 %, ko noteica atsevišķi norādītu eksportētāju importam, 4,0 % maksājumu, ko noteica uzņēmumiem, kuri sadarbojas, bet netika iekļauti izlasē, un atlikušo maksājumu 4,3 % visiem pārējiem Indijas uzņēmumiem.
1.2. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(3)
Viraj Profiles Vpl. Ltd, ražotājs eksportētājs Indijā (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu. Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skāra pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka attiecībā uz subsidēšanu bija būtiski mainījušies apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas bija ilglaicīgas.
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija 2012. gada 9. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, kura attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju.
1.3. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(5)
Subsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
1.4. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, Indijas valdību un EUROFER, kas sākotnējā izmeklēšanā pārstāvēja Savienības ražošanas nozari (“Savienības ražošanas nozare”), par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Rakstiskās un mutiskās piezīmes, ko personas iesniedza procedūras sākšanas posmā, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
(8)
Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai.
(9)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja un Indijas valdības.
(10)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pieprasījuma iesniedzēja telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(11)
Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kurš definēts sākotnējā izmeklēšanā, proti, pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti nerūsējošā tērauda stieņi, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, kuru izcelsme ir Indijā un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.
3. SUBSIDĒŠANA
3.1. Ievads
(12)
Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un ieinteresētās personas, un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, ko, kā tiek apgalvots, izmantojot pieprasījuma iesniedzējs:
a)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
b)
uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOU”);
c)
eksporta kredītu shēma (“ECS”).
(13)
Shēmas, kas minētas a) un b) apakšpunktā, ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētie paziņojumi apkopoti dokumentos “Ārējās tirdzniecības politika”, ko ik pēc pieciem gadiem izdod un regulāri atjaunina Tirdzniecības ministrija. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kas attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, ir “Ārējās tirdzniecības politika 2009.-2014. gads” (“ĀTP 09-14”). Turklāt “Procedūru rokasgrāmatas”, kas tiek regulāri atjaunināta, I sējumā (“PRG I 09-14”) Indijas valdība izklāstījusi arī procedūras, kas regulē ĀTP 09-14.
(14)
ECS shēma, kas minēta c) apakšpunktā, ir balstīta uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai eksporta kredītu jomā sniegt norādījumus komercbankām.
(15)
Turklāt, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares apgalvojumu, Komisija izmeklēja, vai pieprasījuma iesniedzējs:
a)
izmantojis atbrīvojuma no elektrības nodokļa shēmu (“EDES”),
b)
izmantojis Maharaštras štata vietējās subsīdiju programmas,
c)
par atlīdzību, kas ir mazāka nekā pienācīga, saņēmis izejvielas,
d)
izmantojis stimulus, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu un izplatīšanu,
e)
izmantojis iespēju iegādāties lētas izejvielas no saistītiem ārzonas uzņēmumiem.
(16)
Visbeidzot, Komisija pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzējs joprojām neizmanto sākotnējā izmeklēšanā izmeklētās shēmas:
a)
piešķīrumu shēmu ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”),
b)
iepriekšēju atļauju shēmu (“AAS”).
3.2. Konstatējumi
3.2.1. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma
(17)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi, proti, 0,02 %. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav jāturpina vērtēt šīs shēmas kompensējamību.
3.2.2. Uz eksportu orientētas struktūras shēma
(18)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējam bija EOU statuss un PIP laikā tas saņēma subsīdijas saskaņā ar šo shēmu.
(19)
Attiecībā uz šo shēmu uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot to pašu no EOU saņemtā ieguvuma aprēķina metodi, kura izmantota sākotnējā izmeklēšanā. Uzņēmums apgalvoja, ka konkrēti ieguvumi no EOU shēmas būtu jāuzskata par pieļaujamu nodokļu atmaksas shēmu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē, tādēļ tie nebūtu jākompensē.
(20)
Tomēr tika konstatēts, ka, lai kāda aprēķina metode tiktu izmantota, subsīdijas likme, kas tiktu noteikta attiecībā uz šo shēmu, nepārsniegs 0,22 %, un tādējādi kopējā subsīdijas starpība būs mazāka par de minimis līmeni, tāpēc tika nolemts šajā pārskatīšanas izmeklēšanā neturpināt šīs prasības analīzi.
3.2.3. Eksporta kredītu shēma
(21)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu neizmantoja.
3.2.4. Atbrīvojuma no elektrības nodokļa shēma
(22)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav jāturpina vērtēt šīs shēmas kompensējamību.
3.2.5. Maharaštras štata vietējās subsīdiju programmas
(23)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu neizmantoja.
3.2.6. Citi
(24)
Izmeklēšanā netika atklāti citi ieguvumi, ko PIP laikā būtu saņēmis pieprasījuma iesniedzējs saistībā ar izejvielu un enerģijas iegādes nosacījumiem, kas būtu saistīti ar Indijas valdības finansiālu ieguldījumu un ko tāpēc varētu uzskatīt par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tādēļ Savienības ražošanas nozares apgalvojumi, kas uzskaitīti 15. apsvēruma c)-e) apakšpunktā, šīs pārskatīšanas kontekstā tika atzīti par nebūtiskiem.
4. KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU SUMMA
(25)
Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju apmērs, izteikts ad valorem, pieprasījuma iesniedzējam ir 4,3 %.
(26)
PIP laikā kompensējamas subsīdijas saņemtas tikai no vienas subsīdiju shēmas, to apjoms, izteikts ad valorem, ir 0,22 %.
(27)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja subsidēšanas līmenis ir samazinājies.
(28)
Tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu pārmaiņas attiecībā uz pārbaudītajām shēmām ir ilglaicīgas.
(29)
Kā minēts iepriekš, konstatējumi par EPCGS shēmu šajā starpposma pārskatīšanā apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā gūtos konstatējumus par to, ka šīs shēmas piešķirtā subsīdija bijusi nenozīmīga.
(30)
Turklāt sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielāko labumu pieprasījuma iesniedzējs saņēmis no EOU shēmas, bet PIP laikā ieguvumi no šīs shēmas ir samazinājušies. Ir gūti pierādījumi, ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas, jo saistītas ar mazākiem muitas tarifiem nerūsējošā tērauda lūžņiem un feroniķelim - divām galvenajām izejvielām, ko pieprasījuma iesniedzējs izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai.
5. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(31)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir norādes, ka pieprasījuma iesniedzējs arī turpmāk saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par de minimis līmeni. Tādēļ tiek uzskatīts, ka atbilstīgi pašreizējam subsidēšanas līmenim ir lietderīgi grozīt kompensācijas maksājuma likmi, kas piemērojama pieprasījuma iesniedzējam. Pieprasījuma iesniedzējam noteiktai maksājuma likmei būtu jābūt 0 %.
(32)
Attiecībā uz maksājuma likmi, kas patlaban piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko veic galīgās regulas pielikumā uzskaitītie ražotāji eksportētāji, tiek norādīts, ka izmeklēto shēmu faktiskie sīki istrādātie noteikumi un to kompensējamība salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu nav mainījušies. Tādējādi nav iemesla pārrēķināt šo uzņēmumu subsīdijas un maksājuma likmes. Tāpēc maksājuma likmes, kas piemērojamas galīgās regulas pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem, paliek bez izmaiņām.
(33)
Attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā tā tika noteikta visaugstākās individuālās subsīdijas starpības apmērā, kura tika konstatēta atlasītajiem uzņēmumiem. Tā atbilda pieprasījuma iesniedzēja subsīdijas starpībai. Ņemot vērā, ka pēc šīs starpposma izmeklēšanas starpība pieprasījuma iesniedzējam ir mainījusies, būtu jāpārskata visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā likme un tā jānosaka atbilstīgi nākamajai augstākajai subsīdijas starpībai. Nākamā augstākā likme ir pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem piemērojamā likme, tāpēc visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamai maksājuma likmei būtu jātiek noteiktai šajā līmenī, proti, 4 %.
6. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(34)
Indijas valdība un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ierosināt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamās maksājuma likmes grozījumus.
(35)
Personu rakstiski un mutiski sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
(36)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 405/2011 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Chandan Steel Ltd, Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
4,0
B005
Visi pārējie uzņēmumi
4,0
B999”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 22. jūlijā