РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 490/2013
(2013. gada 27. maijs),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 29. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Savienībā.
(2)
Izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad 2012. gada 17. jūlijā Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas ražo vairāk nekā 60 % no Savienības biodīzeļdegvielas produkcijas kopapjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par dempingu, kas saistīts ar minēto ražojumu, un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
(3)
Komisija saskaņā ar Komisijas 2013. gada 28. janvāra Regulu (ES) Nr. 79/2013 (3) noteica, ka no 2013. gada 30. janvāra jāsāk reģistrēt šā paša attiecīgo valstu izcelsmes ražojuma importu.
(4)
Komisija 2012. gada 10. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu.
2. Izmeklēšanas periods
(5)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
3. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus Argentīnā un Indonēzijā, zināmos importētājus, piegādātājus, izplatītājus, lietotājus un apvienības, par kuriem zināms, ka tos skar izmeklēšana, un Argentīnas un Indonēzijas iestādes. Ar paziņojumu par procedūras sākšanu visas personas, kuras skar izmeklēšana, tika aicinātas sazināties ar Komisiju un pieteikties.
(7)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(8)
Sūdzības iesniedzējs, ražotāji eksportētāji Argentīnā un Indonēzijā, importētāji un Argentīnas un Indonēzijas iestādes darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
3.1. Atlase
(9)
Ņemot vērā, ka šajā izmeklēšanā iesaistīts liels skaits Argentīnas un Indonēzijas ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju Savienībā un Savienības ražotāju un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paziņoja, ka tā varētu ierobežot izmeklējamo Argentīnas un Indonēzijas ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”).
3.2. Argentīnas ražotāju eksportētāju atlase
(10)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji Argentīnā tika lūgti pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(11)
Desmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr divi uzņēmumi ziņoja, ka IP laikā nav eksportējuši uz Savienību (vai nav ražojuši).
(12)
Pārējie astoņi ražotāji eksportētāji (vai to grupas) eksportēja visu eksporta apjomu uz Savienību IP laikā.
(13)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar 12. apsvērumā minēto astoņu ražotāju eksportētāju sniegto informāciju atlasītie uzņēmumi eksportēja 86 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību IP laikā.
(14)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī Argentīnas ražotāju apvienību un Argentīnas iestādēm, un tie neizteica iebildumus.
3.3. Atsevišķa pārbaude
(15)
Neviens Argentīnas uzņēmums, kas nebija iekļauts izlasē, nepieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.
3.4. Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlase
(16)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji Indonēzijā tika lūgti pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(17)
Astoņi ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr trīs uzņēmumi ziņoja, ka IP laikā nav eksportējuši uz Savienību.
(18)
Pārējie pieci ražotāji eksportētāji (vai to grupas) eksportēja visu eksporta apjomu uz Savienību IP laikā.
(19)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar 18. apsvērumā minēto piecu ražotāju eksportētāju sniegto informāciju atlasītie uzņēmumi pārstāvēja 99 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību IP laikā.
(20)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī Indonēzijas iestādēm, un tie neizteica iebildumus.
3.5. Atsevišķa pārbaude
(21)
Neviens Indonēzijas uzņēmums, kas nebija iekļauts izlasē, nepieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.
3.6. Nesaistīto importētāju atlase
(22)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr šajā izmeklēšanā neviens importētājs nesadarbojās.
3.7. Savienības ražotāju atlase
(23)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Izlasē bija iekļauti astoņi Savienības ražotāji, par kuriem Komisijai pirms izmeklēšanas sākuma bija zināms, ka tie ražo biodīzeļdegvielu. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu un atrašanās vietu. Atlasītie Savienības ražotāji ražoja 27 % no Savienības produkcijas.
(24)
Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli par provizorisko izlasi. Pēc tam, kad tika publicēta informācija par ierosināto izlasi, divi uzņēmumi, ko bija paredzēts iekļaut izlasē, pārtrauca sadarbību, un tie tika aizstāti ar diviem citiem uzņēmumiem. Savienības ražošanas nozare turklāt norādīja, ka daudzi biodīzeļdegvielas ražotāji ir MVU, tāpēc vismaz viens no tiem būtu jāiekļauj izlasē. Šis pieprasījums tika pieņemts.
(25)
Tiek uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.
3.8. Atbildes uz anketas jautājumiem
(26)
Trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju grupām Argentīnā, četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētajiem vai ražotāju grupām Indonēzijā un astoņiem atlasītajiem Savienības ražotājiem tika nosūtītas anketas.
(27)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no septiņiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju grupām Argentīnā un Indonēzijā, astoņiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un trim lietotājiem.
3.9. Pārbaudes apmeklējumi
(28)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
(a)
ražotāji Savienībā
-
Bio-Oils Huelva S.L., Velva, Spānija,
-
Biocom Energia S.L., Valensija, Spānija,
-
Diester Industrie S.A.S., Parīze, Francija,
-
Elin Biofuels S.A., Kifisija, Grieķija,
-
Novaol S.R.L., Milāna, Itālija,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stēnungsunda, Zviedrija,
-
Preol A.S., Lovosice, Čehija,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipciga, Vācija;
(b)
ražotāji eksportētāji Argentīnā
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenosairesa (“LDC”);
-
saistīto uzņēmumu grupa Renova:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenosairesa (“Molinos”),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Baijablanka (“Oleaginosa”),
-
Renova S.A., Baijablanka (“Renova”),
-
Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda (“Vicentin”);
-
saistīto uzņēmumu grupa T6:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario (“AGD”),
-
Bunge Argentina S.A., Buenosairesa (“Bunge”),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santafē (“T6”);
(c)
ar Argentīnas ražotājiem eksportētājiem saistīti tirgotāji ārpus ES
-
Molinos Overseas, Montevideo, Urugvaja (“Molinos Overseas”),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženēva, Šveice (“LDC Suisse”);
(d)
ražotāji eksportētāji Indonēzijā
-
PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta, Indonēzija (“CPL”),
-
PT. Musim Mas, Medana, Indonēzija (“PTMM”),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medana, Indonēzija (“PAA”),
-
saistīto uzņēmumu grupa (“Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia:
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana, Indonēzija (“WBI”),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medana, Indonēzija (“WINA”);
(e)
ar Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem saistīti tirgotāji ārpus ES
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapūra (“FRL”),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapūra (“IMBS”),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapūra (“ICOF”),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapūra (“VOF”),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapūra;
(f)
ar Argentīnas un Indonēzijas eksportētājiem saistīti importētāji Savienībā
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spānija (“CAMPA”),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milāna, Itālija (“IMBI”),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madride, Spānija (“LDC Spain”),
-
Losur Overseas S.A., Madride, Spānija (“Losur”),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nīderlande (“WET BV”) (5).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(29)
Attiecīgais ražojums ir Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā, un pašlaik to klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “biodīzeļdegvielu”).
(30)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Argentīnā ražotā biodīzeļdegviela ir tikai “sojas metilesteris” (SME), kas iegūts no sojas eļļas, un ka Indonēzija ražotā biodīzeļdegviela ir tikai “palmu metilesteris” (PME), kurš iegūts no palmu eļļas, savukārt Savienībā ražotā biodīzeļdegviela ir galvenokārt “rapša metilesteris” (RME), bet to ražo arī no citām izejvielām, tostarp eļļas atkritumiem un neapstrādātām eļļām.
(31)
SME, PME un RME pieder pie taukskābju metilesteru kategorijas. Termina daļa “esteris” attiecas uz augu eļļu pāresterifikāciju, proti, eļļas sajaukšanu ar spirtu, kā rezultātā tiek iegūta biodīzeļdegviela un blakusprodukts glicerīns. Termina daļa “metil-” attiecas uz metanolu - šajā procesā visbiežāk izmantoto spirtu.
(32)
SME un PME biodīzeļdegvielu varētu lietot tīrā veidā, bet pirms lietošanas Eiropas Savienībā parasti tās tiek sajauktas vai nu viena ar otru, vai ar RME. SME un PME sajaukšanas iemesls ir tāds, ka SME tīrā veidā neatbilst Eiropas standartam EN 14214 attiecībā uz jodskaitli un cetānskaitli. Iemels, kāpēc tiek sajaukts PME (un SME) ar RME, ir tāds, ka PME un SME ir augstāka zemākā filtrējamības temperatūra nekā RME, un tādēļ ziemas mēnešos Eiropas Savienības aukstajos reģionos tie tīrā veidā nav piemēroti lietošanai.
(33)
Biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas maisījumus galu galā izmanto transporta nozarē par degvielu tādu autotransporta līdzekļu kā vieglo automobiļu, kravas automobiļu, autobusu un arī vilcienu dīzeļdzinējos. Biodīzeļdegvielu tīrā veidā vai maisījumos ar minerāldīzeļdegvielām var izmantot arī par kurināmo mājsaimniecību, komerciālajos vai rūpnieciskajos apkures katlos un par kurināmo elektrības ģeneratoros.
2. Līdzīgais ražojums
(34)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgajam ražojumam, Argentīnā un Indonēzijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un Savienības ražošanas nozares ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās, tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. Pieprasījums izslēgt ražojumu
(35)
Viens Indonēzijas ražotājs pieprasīja, lai no procedūras aptverto ražojumu klāsta izslēgtu frakcionētos metilesterus. Taukskābju metilesteru frakcionētajā destilācijā tos sadala komponentos, kam ir atšķirīgas ķīmiskās īpašības un atšķirīgi galalietojumi. Tas apgalvoja, ka frakcionētie metilesteri, ko uzņēmums ražo un eksportē uz ES, nav biodīzeļdegviela un ka tos neizmanto par degvielu, bet citiem rūpnieciskiem lietojumiem. Tas arī norādīja, ka izejvielas, ko izmanto šo frakcionēto metilesteru ieguvei, ir kokosriekstu eļļa vai palmu kodolu eļļa, nevis neapstrādāta palmu eļļa, ko Indonēzijā parasti izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai.
(36)
Uz frakcionētajiem metilesteriem attiecas attiecīgā ražojuma apraksts, jo tie ir taukskābju metilesteri un tie tiek ražoti no izejvielām, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai. Kaut arī pats par sevi tas neatbilst Eiropas standartam (EN 14214), to var sajaukt ar citām biodīzeļdegvielām, lai iegūtu maisījumu, kas atbilst standartam. Tas ir tieši tāpat kā attiecībā uz palmu metilestera biodīzeļdegvielu, kas pati par sevi bez sajaukšanas neatbilst Eiropas standartam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
(37)
Tomēr kāds Eiropas uzņēmums, kurš no Indonēzijas importē palmu taukskābju metilesteri, kas iegūts no palmu kodolu eļļas, pieprasīja galalietotāja atbrīvojumu attiecībā uz tā importētajiem ražojumiem, kurus nav paredzēts izmantot par degvielu, bet ir paredzēts pārstrādāt nepiesātinātajos alifātiskajos spirtos.
(38)
Galalietotāja atbrīvojums ir valstu muitas administrāciju pārvaldīta shēma, ar kuru nodokļiem, kas samaksāti, ražojumus importējot, tiek piemērots atbrīvojums, kura pamatā ir importēto izejvielu apliecinātais galīgais lietojums. Shēma ir aprakstīta Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumos (6).
(39)
Lēmums par šo pieprasījumu tiks pieņemts izmeklēšanas noslēguma posmā, kad Komisija no ieinteresētajām personām būs saņēmusi piezīmes par to, vai būtu jāapmierina šis konkrētais pieprasījums attiecībā uz tāda palmu kodolu eļļas taukskābju metilestera importu, kuru nav paredzēts izmantot par degvielu. Šajās piezīmēs būtu jāaplūko tas, vai atbrīvojumu varētu izmantot, lai apietu kādu no galīgajiem maksājumiem, ja tie tiktu noteikti, un kāda būtu tā ietekme uz tādas dīzeļdegvielas importu, kuru nav paredzēts izmantot par degvielu, no valstīm, kam jau piemēro pasākumus.
C. DEMPINGS
1. Argentīna
1.1. Normālā vērtība
(40)
Komisija vispirms attiecībā uz katru atlasīto ražotāju eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem pircējiem Argentīnas iekšzemes tirgū bijis reprezentatīvs, t. i., vai šādas pārdošanas kopapjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopapjoma, ko IP laikā tas pārdevis eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas periodā katram atlasītajam uzņēmumam vai uzņēmumu grupai šādas pārdošanas kopapjoms ir bijis vismaz 5 % no eksportam uz Savienību pārdotā kopapjoma.
(41)
Pēc tam Komisija attiecībā uz katru atlasīto uzņēmumu vai uzņēmumu grupu noteica iekšzemes tirgū pārdotos ražojuma veidus, kas bija identiski eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem vai salīdzināmi ar tiem.
(42)
Par katru ražojuma veidu, ko katrs atlasītais uzņēmums vai uzņēmumu grupa bija pārdevusi iekšzemes tirgū un par ko tika konstatēts, ka tas ir identisks eksportam uz Savienību pārdotajam ražojuma veidam vai salīdzināms ar to, tika pārbaudīts, vai iekšzemes pārdošanas apjoms ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida kopapjoms, kas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija vismaz 5 % no salīdzināmā eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma.
(43)
Vēlāk Komisija attiecībā uz katru atlasīto uzņēmumu vai uzņēmumu grupu izvērtēja, vai līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(44)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Argentīnas tirgu lielā mērā regulē valsts. Argentīnā ir obligāti jāsajauc fosilā dīzeļdegviela ar biodīzeļdegvielu (izmeklēšanas periodā - 7 % biodīzeļdegvielas). Biodīzeļdegvielas kopapjoms, kas vajadzīgs, lai izpildītu šo sajaukšanas prasību, tiek sadalīts, piešķirot kvotas izraudzītam skaitam Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju. Lai izpildītu obligāto sajaukšanas prasību, naftas uzņēmumiem ir pienākums iegādāties biodīzeļdegvielu no Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotājiem uzņēmumiem. Cenu noteic valsts, un to publicē Argentīnas Enerģētikas ministrija. IP laikā šī valsts noteiktā references cena tika aprēķināta saskaņā ar sarežģītu formulu, kurā ņēma vērā ražošanas izmaksas (izejvielu, transporta un citas izmaksas) un nodrošināja zināmu peļņu. Parametri, ko izmantoja references cenas noteikšanai, tika noteikti, pamatojoties uz visneefektīvākajam ražotājam visattālākajā valsts apgabalā aprēķinātajām izmaksām, kā rezultātā Argentīnas ražotāju rentabilitāte bija ievērojama.
(45)
Šādos apstākļos netika uzskatīts, ka pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastā tirdzniecības apritē un līdzīgā ražojuma normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu bija jāaprēķina provizoriski, uzņēmuma paša ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un samērīgu peļņas procentu. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka diferencētā eksporta nodokļa sistēma Argentīnā samazina sojas pupu un sojas eļļas cenu un tādējādi izkropļo dīzeļdegvielas ražotāju izmaksas. Komisijai nav pietiekami daudz informācijas, lai šajā posmā pieņemtu lēmumu par vispiemērotāko veidu, kā izskatīt šo apgalvojumu. Jautājums par to, vai izmaksas pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, tāpēc sīkāk tiks pētīts izmeklēšanas noslēguma posmā, kā arī antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas pašlaik notiek.
(46)
Ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus, kas raksturoti 44. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka peļņas apjomu nav iespējams balstīt uz atlasīto uzņēmumu faktiskajiem datiem. Tādēļ peļņas apjoms, kuru izmantoja, aprēķinot normālo vērtību, tika noteikts atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam, pamatojoties uz samērīgu peļņu, ko varētu gūt šādā jaunā un inovatīvā kapitālietilpīgā nozarē normālos konkurences apstākļos brīvā un atvērtā tirgū, proti, balstoties uz apgrozījumu -15 %.
1.2. Eksporta cena
(47)
Atlasītie ražotāji eksportētāji eksportu uz Savienību veica vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī ar saistītu uzņēmumu starpniecību.
(48)
Ja attiecīgais ražojums tika eksportēts tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu.
(49)
Ja pārdošana eksportam uz Savienību tika veikta ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kuri atrodas Savienībā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādos gadījumos tika veiktas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī attiecībā uz gūto peļņu. Tika uzskatīts, ka šādam aprēķinam ir pamatoti izmantot 5 % peļņas līmeni, kas balstīts uz apgrozījumu.
1.3. Salīdzinājums
(50)
Atlasīto ražotāju eksportētāju normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī.
(51)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(52)
Tādējādi tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, izvedmuitu un komisijas maksu visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
(53)
Ja pārdošana eksportam uz Savienību tika veikta ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kas atrodas ārpus Savienības, Komisija pārbaudīja, vai šie saistītie tirgotāji būtu jāuzskata par ražotāja eksportētāja eksporta pārdošanas nodaļu vai par aģentu, kas saņem komisijas maksu.
(54)
Viens tirdzniecības uzņēmums bija cieši saistīts ar ražotāju eksportētāju, un ražotājs eksportētājs to pilnībā kontrolēja, tam nebija tiesību vest sarunas, ietekmēt cenas vai piegādes noteikumus, un tas pārdeva tikai ražojumus, ko bija ražojis konkrētais ražotājs eksportētājs Argentīnā. Tādēļ tika uzskatīts, ka tā ir ražotāja eksportētāja eksporta pārdošanas nodaļa, un korekcijas attiecībā uz komisijas maksu netika izdarītas. Tika konstatēts, ka vienam tirdzniecības uzņēmumam, kas atrodas ārpus ES, nav tik ciešas saites ar ražotāju eksportētāju Argentīnā, kurš to nekontrolē, un šis uzņēmums pārdod vairākus citus ražojumus, ko izgatavojuši citi ražotāji. Šajā gadījumā tika uzskatīts, ka tirdzniecības uzņēmums veic funkcijas, kuras ir līdzīgas tāda tirgotāja funkcijām, kas saņem komisijas maksu. Rezultātā eksporta pārdošanas cenas tika koriģētas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ņemot vērā nosacīto uzcenojumu, ko saņem tirgotājs.
(55)
Faktisko starpību starp pārdošanas cenām, ko no saistītā tirdzniecības uzņēmuma iekasē ražotājs eksportētājs Argentīnā, un pārdošanas cenām, ko no pirmā neatkarīgā pircēja Eiropas Savienībā iekasē saistītie tirdzniecības uzņēmumi, korekcijas aprēķinam neizmantoja. Korekcija tika aprēķināta, pamatojoties uz saistītā tirgotāja PVA un samērīgu peļņu. Ņemot vērā šo attiecību būtību, uzņēmuma faktiskā peļņa netika uzskatīta par uzticamu.
1.4. Dempinga starpība
(56)
Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vidējā svērtā normālā vērtība attiecībā uz katru līdzīgā ražojuma veidu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu.
(57)
Vidējā svērtā dempinga starpība neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika noteikta, balstoties uz starpību, kas bija noteikta trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem.
(58)
Attiecībā uz visiem pārējiem Argentīnas ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab vispirms tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar attiecīgo Eurostat importa statistiku. Sadarbības līmenis bija ļoti augsts un aptvēra 100 % no eksporta kopapjoma uz Savienību IP laikā, tāpēc atlikusī dempinga starpība, kura piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Argentīnā, tika noteikta tādā apmērā, kas atbilst augstākajai dempinga starpībai, kura tika konstatēta starp atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.
(59)
Šādi noteiktās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Dempinga starpība
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Grupa Renova (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. un Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Grupa T6 (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
7,9 %
Visi pārējie uzņēmumi
10,6 %
2. Indonēzija
2.1. Normālā vērtība
(60)
Komisija vispirms attiecībā uz katru atlasīto ražotāju eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem pircējiem Indonēzijas iekšzemes tirgū bijis reprezentatīvs, t. i., vai šādas pārdošanas kopapjoms bijis vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopapjoma, ko IP laikā tas pārdevis eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka, izņemot divus ražotājus eksportētājus, pārdošana iekšzemes tirgū nav bijusi reprezentatīva.
(61)
Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ar vispārēju reprezentativitāti Komisija pēc tam noteica tos iekšzemes tirgū pārdotos ražojuma veidus, kuri ir identiski vai salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem veidiem.
(62)
Šiem identiskajiem vai salīdzināmajiem ražojuma veidiem tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida kopapjoms, ko izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū ražotāji eksportētāji pārdevuši neatkarīgiem pircējiem, bija vismaz 5 % no salīdzināmā eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma. Attiecībā uz eksportēto ražojuma veidu ražotājiem eksportētājiem ar vispārēju reprezentativitāti iekšzemes tirgū netika konstatēti reprezentatīvi pārdošanas apjomi vai pārdošana netika konstatēta nemaz.
(63)
Tāpēc attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem līdzīgā ražojuma normālā vērtība tika aprēķināta provizoriski saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, uzņēmuma paša ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksa (“PVA izmaksas”) un samērīgu peļņas procentu. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka diferencētā eksporta nodokļa sistēma Indonēzijā samazina palmu eļļas cenu un tādējādi izkropļo biodīzeļdegvielas ražotāju izmaksas. Komisijai nav pietiekami daudz informācijas, lai šajā posmā pieņemtu lēmumu par vispiemērotāko veidu, kā izskatīt šo apgalvojumu. Jautājums par to, vai izmaksas pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, tāpēc sīkāk tiks pētīts izmeklēšanas noslēguma posmā, kā arī antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas pašlaik notiek.
(64)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Indonēzijas biodīzeļdegvielas iekšzemes tirgu lielā mērā regulē valsts. Pilnībā valstij piederošais naftas un gāzes uzņēmums Pertamina ir vislielākais uzņēmums, kas darbojas iekšzemes tirgū (vairāk nekā 90 % no biodīzeļdegvielas, kas iekšzemes tirgū iepirkta no atlasītajiem ražotājiem). Valsts ir atļāvusi uzņēmumu Pertamina jaukt biodegvielas ar fosilajām degvielām pārdošanai tās degvielas uzpildes stacijās. Katru mēnesi Indonēzijas Tirdzniecības ministrija administratīvi noteic tā saukto “HPE cenu (jeb eksporta pārbaudes cenu)”, kas ir orientējoša cena, kuru izmanto, lai aprēķinātu mēneša eksporta nodokļu apmēru. Pertamina iegādājas biodīzeļdegvielu par HPE cenu, ko noteikusi Indonēzijas valdība.
(65)
Šādos apstākļos peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem, ko sniedza atlasītie uzņēmumi, jo netiek uzskatīts, ka pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastā tirdzniecības apritē. Tādēļ peļņas apjoms, ko izmantoja, aprēķinot normālo vērtību, tika noteikts atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam, pamatojoties uz samērīgu peļņu, ko varētu gūt šādā jaunā un inovatīvā kapitālietilpīgā nozarē normālos konkurences apstākļos brīvā un atvērtā tirgū, proti, balstoties uz apgrozījumu -15 %.
2.2. Eksporta cena
(66)
Atlasītie ražotāji eksportētāji eksportu uz Savienību veica vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī ar saistītu uzņēmumu starpniecību.
(67)
Ja attiecīgais ražojums tika eksportēts tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu.
(68)
Ja pārdošana eksportam uz Savienību tika veikta ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kuri atrodas Savienībā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādos gadījumos tika veiktas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un tika uzskatīts par pamatotu peļņas līmenis 5 %, kas balstīts uz apgrozījumu.
(69)
Netika uzskatīts, ka eksporta cenā ietilpst uzcenojums, ko vienā dalībvalstī maksā pircēji, kuri pēc biodīzeļdegvielas iegādes mēģina izmantot tur piemērojamo biodīzeļdegvielas “divkāršās uzskaites” regulējumu (7). Šis uzcenojums nav saistīts ar pašu attiecīgo ražojumu, bet gan ar to, vai saistītais importētājs sniedzis dokumentus, lai iegūtu valdības apliecību, kas ļauj saistītā importētāja pircējam izpildīt nepieciešamos nosacījumus, lai piejauktu tikai pusi biodīzeļdegvielas daudzuma (ņemot vērā, ka šo biodīzeļdegvielu var uzskaitīt “divkārši”).
2.3. Salīdzinājums
(70)
Atlasīto ražotāju eksportētāju normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī.
(71)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(72)
Tādējādi tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, kredīta izmaksām, izvedmuitu, ekspertu izmaksām (survey fees), bankas pakalpojumu izmaksām un komisijas maksu visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
(73)
Ja pārdošana eksportam uz Savienību tika veikta ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kas atrodas ārpus Savienības, Komisija pārbaudīja, vai šie saistītie tirgotāji būtu jāuzskata par ražotāja eksportētāja eksporta pārdošanas nodaļu vai par aģentu, kas saņem komisijas maksu.
(74)
Tika konstatēts, ka viens uzņēmums vai uzņēmumu grupa ir noslēdzis līgumu ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu cita starpā par biodīzeļdegvielas tirdzniecību par komisijas maksu. Šajā gadījumā tika uzskatīts, ka saistītais tirgotājs būtu jāuzskata par aģentu, kas saņem komisijas maksu, tāpēc eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika koriģētas, lai ņemtu vērā tirgotāja saņemto uzcenojumu.
(75)
Vienam ražotājam eksportētājam attiecīgais ražojums (PME) pirms pārdošanas pirmajam neatkarīgajam pircējam tika sajaukts ar RME. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu tika veikta korekcija attiecībā uz attiecīgā ražojuma fizikālo īpašību atšķirībām.
2.4. Dempinga starpība
(76)
Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vidējā svērtā normālā vērtība attiecībā uz katru līdzīgā ražojuma veidu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu.
(77)
Vidējā svērtā dempinga starpība neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika noteikta, pamatojoties uz starpībām, kas tika noteiktas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, neņemot vērā tā ražotāja eksportētāja starpību, kura dempinga starpība bija nulle.
(78)
Visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab vispirms tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar attiecīgo Eurostat importa statistiku. Sadarbības līmenis bija ļoti augsts un aptvēra 99 % no eksporta kopapjoma uz Savienību IP laikā, tāpēc atlikusī dempinga starpība, kura piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā, tika noteikta tādā apmērā, kas atbilst augstākajai dempinga starpībai, kura tika konstatēta starp atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.
(79)
Šādi noteiktās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Dempinga starpība
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
6,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,6 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīcija
(80)
Savienībā līdzīgo ražojumu ražo 254 ražotāji. Tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(81)
Tika saņemti apgalvojumi, ka ievērojams skaits lielu Savienības ražotāju ir saistīts ar eksportētājiem no Argentīnas un/vai importē biodīzeļdegvielu no Argentīnas, tāpēc uz tiem nebūtu jāattiecina Savienības ražošanas nozares definīcija.
(82)
Pēc izmeklēšanas no Savienības ražošanas nozares definīcijas tika izslēgti trīs uzņēmumi, jo tie bija atkarīgi no importa, kas tika veikts no attiecīgajām valstīm, un IP laikā imports sasniedza attiecīgi 63 %, 85 % un 71 % no šo uzņēmumu pašu produkcijas. Tika izslēgti vēl divi uzņēmumi, jo izmeklēšanas periodā tie neražoja biodīzeļdegvielu. Nākamajās sadaļās nav izmantoti dati no šiem uzņēmumiem. Tika provizoriski secināts, ka citus Savienības ražotājus nav pamatoti izslēgt no Savienības ražošanas nozares definīcijas.
(83)
Lai noteiktu Savienības produkcijas kopapjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju un datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Savienības produkcijas kopapjoms bijis apmēram 9 052 871 t. Kā norādīts iepriekš, izlasē tika iekļauti astoņi Savienības ražotāji, proti, 27 % no līdzīgā ražojuma produkcijas kopapjoma Savienībā.
2. Patēriņš Savienībā
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2009
2010
2011
IP
Tonnas
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indekss (2009. gads = 100)
100
103
100
105
Avots:
Eurostat, Savienības ražošanas nozares dati
(84)
Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju Savienības produkcijas kopapjomu Savienības tirgū, no kura atņemts to veiktais eksports un pieskaitīts imports no Argentīnas, Indonēzijas un citām trešām valstīm.
(85)
Importa apjoms no Argentīnas un Indonēzijas tika ņemts no Eurostat datiem par dažādajiem KN kodiem, ar kuriem ražojums tiek klasificēts.
(86)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Savienības biodīzeļdegvielas patēriņš no 2009. gada līdz IP beigām palielinājās par 5 %.
3. Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums
(87)
Kā izklāstīts pamatregulas 3. panta 4. punktā, no divām valstīm veikta importa ietekmi kumulatīvi vērtē tikai tad, ja izpildīti divi nosacījumi.
(88)
Pirmais nosacījums ir tāds, ka dempinga starpība importam no katras valsts pārsniedz minimālo apjomu un importa apjoms nav nenozīmīgs. Dempinga starpība, kas noteikta importam no Argentīnas un Indonēzijas, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto minimālo apjomu, un importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē, bet attiecīgās tirgus daļas IP laikā bija 10,8 % un 8,5 %.
(89)
Otrais nosacījums ir tāds, ka importētie ražojumi konkurē savstarpēji un ar līdzīgo Savienības ražojumu. No Argentīnas un Indonēzijas importēto biodīzeļdegvielu sajauc ar minerāldīzeļdegvielu un pārdod pircējiem visā Savienībā vieni un tie paši tirdzniecības uzņēmumi, tieši konkurējot ar Savienības ražošanas nozares ražoto biodīzeļdegvielu.
(90)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie kritēriji ir izpildīti un kaitējuma analīzes vajadzībām imports no Argentīnas un Indonēzijas būtu jāpārbauda kumulatīvi.
4. Importa apjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa
2. tabula
2009
2010
2011
IP
Imports no Argentīnas
Tonnas
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indekss (2009. gads = 100)
100
138
167
148
Tirgus daļa
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indekss (2009. gads = 100)
100
135
167
141
Imports no Indonēzijas
Tonnas
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indekss (2009. gads = 100)
100
314
689
631
Tirgus daļa
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indekss (2009. gads = 100)
100
303
689
600
Tirgus daļas kopapjoms
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indekss (2009. gads = 100)
100
160
248
213
Avots:
Eurostat
(91)
No 2009. gada līdz IP importa apjoms no Argentīnas un Indonēzijas ievērojami palielinājās, importa apjomam no Indonēzijas palielinoties straujāk nekā importam no Argentīnas. Šajā laikposmā tirgus daļa pieauga no 9,1 % līdz 19,3 %.
5. Importa cenas no attiecīgajām valstīm un cenu samazinājums
5.1. Cenu dinamika
3. tabula
Importa cena (EUR/t)
2009
2010
2011
IP
Argentīna
629
730
964
967
Indekss (2009. gads = 100)
100
116
153
154
Indonēzija
597
725
864
863
Indekss (2009. gads = 100)
100
121
145
145
Kopā
624
728
920
921
Indekss (2009. gads = 100)
100
117
147
148
Avots:
Eurostat
(92)
Lai gan attiecīgajā periodā, īpaši 2010.-2011. gadā, importa cenas pieauga, visā attiecīgajā periodā no Argentīnas un Indonēzijas importētās biodīzeļdegvielas cenas joprojām bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
5.2. Cenu samazinājums
(93)
Lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar atlasīto Argentīnas un Indonēzijas ražotāju saražotā importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.
(94)
Argentīnas izcelsmes SME un Indonēzijas izcelsmes PME tika salīdzināts ar ražoto un Savienības tirgū pārdoto ražojumu, pamatojoties uz zemāko filtrējamības temperatūru, kas ir temperatūra, kurā biodīzeļdegviela kļūst atkal par taukiem un kurā to nevar lietot par degvielu.
(95)
Visiem Argentīnas izcelsmes produktiem, kas tika pārdoti ES, zemākā filtrējamības temperatūra bija 0°C. Šie pārdotie produkti tāpēc tika salīdzināti ar Savienības ražotāju pārdoto biodīzeļdegvielu, kam zemākā filtrējamības temperatūra bija 0°C.
(96)
Visiem Indonēzijas izcelsmes produktiem, kas tika pārdoti ES, zemākā filtrējamības temperatūra bija 13°C. Ņemot vērā, ka Savienības ražotāji pārdeva ļoti mazu apjomu produktu ar šādu zemāko filtrējamības temperatūru, jo Indonēzijas izcelsmes PME pirms pārdošanas pirmajam neatkarīgajam pircējam gandrīz vienmēr tiek sajaukts ar citu biodīzeļdegvielu no citiem avotiem, tieša salīdzināšana netika uzskatīta par pamatotu. Tāpēc, ņemot vērā cenas atšķirību Savienības tirgū starp pārdoto PME, kam zemākā filtrējamības temperatūra ir 13°C un ko ražojusi Savienības ražošanas nozare, un vidējo tādas biodīzeļdegvielas cenu, kurai zemākā filtrējamības temperatūra ir 0°C, Indonēzijas izcelsmes produktam PME, kam zemākā filtrējamības temperatūra ir 13°C, eksporta cena tika koriģēta uz augšu līdz tāda produkta cenai, kam zemākā filtrējamības temperatūra ir 0°C.
(97)
Izmantojot iepriekš minēto metodi, tika iegūta Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes un Savienības produktu cenu starpība, kas, izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās EXW cenas, t. i., cenu samazinājuma starpības, svārstījās no 2,5 % līdz 9,1 %.
6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(98)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi analizējamajā periodā Savienības ražošanas nozarē noteiktie ekonomiskie rādītāji.
(99)
Kā minēts iepriekš, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantoti pārbaudīti dati, ko sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji.
(100)
Lai analizētu kaitējumu, Komisija nodalīja makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Pamatojoties uz datiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare, Komisija analizēja attiecīgā perioda makroekonomiskos rādītājus par visiem Savienības ražotājiem. Komisija analizēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kas iegūti no atlasītajiem Savienības ražotājiem.
(101)
Pamatojoties uz informāciju, kas attiecas uz visiem biodīzeļdegvielas ražotājiem Savienībā, tika izvērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.
(102)
Pamatojoties uz informāciju, kas attiecas uz atlasītajiem biodīzeļdegvielas ražotājiem Savienībā, tika izvērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
7. Makroekonomiskie rādītāji
7.1. Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums
4. tabula
2009
2010
2011
IP
Ražošanas jauda (tonnas)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indekss (2009. gads = 100)
100
105
106
109
Ražošanas apjoms (tonnas)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indekss (2009. gads = 100)
100
107
98
104
Jaudas izmantojums
43 %
44 %
40 %
41 %
Indekss (2009. gads = 100)
100
102
92
95
Avots:
Savienības ražošanas nozares sniegtie dati
(103)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi patēriņam. No 2010. gada līdz IP jauda saglabājās salīdzinoši nemainīga; tāpēc jaudas izmantojums šajā periodā saglabājās mazs. Šajā laikposmā Savienības ražošanas nozare nevarēja izmantot to iekārtu jaudu, kuras tika uzstādītas, gaidot, ka pret ASV noteiktajiem pasākumiem vai gaidāmajai kvotu sistēmai un dažu dalībvalstu palielinātajām pilnvarām būs kāda ietekme, tā nevarēja arī izmantot jaudas palielinājuma daļu.
7.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
5. tabula
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms (tonnas)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indekss (2009. gads = 100)
100
102
90
98
Tirgus daļa
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indekss (2009. gads = 100)
100
98
90
94
Avots:
Savienības ražošanas nozares sniegtie dati
(104)
Šajā laikposmā nesaistītiem uzņēmumiem Savienībā veiktās pārdošanas apjoms saglabājās diezgan stabils. Ņemot vērā, ka patēriņš šajā laikposmā nedaudz palielinājās, stabilais tirdzniecības apjoms liecina, ka tirgus daļa samazinājās (par 5,5 procentu punktiem), un to pārņēma imports no attiecīgajām valstīm.
7.3. Izaugsme
(105)
Par Savienības ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms, bet jo īpaši tās tirgus daļa. Kaut arī analizējamajā periodā pieauga patēriņš, Savienības ražotāju tirgus daļa nepalielinājās atbilstīgi patēriņam. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa šajā laikposmā samazinājās, jo pieauga importa apjoms. Tajā pašā laikposmā Indonēzijas un Argentīnas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga vairāk nekā par 10 procentu punktiem. Tas, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja savā labā pilnībā izmantot tirgus izaugsmi, kopumā negatīvi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli.
7.4. Nodarbinātība un ražīgums
6. tabula
2009
2010
2011
IP
Nodarbinātība: pilnslodzes ekvivalents
1 858
2 055
2 061
2 079
Indekss (2009. gads = 100)
100
111
111
112
Ražīgums (t/pilnslodzes ekvivalents)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indekss (2009. gads = 100)
100
97
88
93
Avots:
Savienības ražošanas nozares sniegtie dati
(106)
Biodīzeļdegvielas ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kurai ražošanas procesā nav vajadzīgs liels darbaspēks, un, ņemot vērā apakšlīgumu apjomu faktiskajā biodīzeļdegvielas ražošanā, biodīzeļdegvielas ražošanā nodarbināto cilvēku skaits nav liels. Šajā laikposmā nodarbinātība ir palielinājusies, jo nedaudz palielinājies ražošanas apjoms.
(107)
No 2009. gada līdz IP beigām nodarbinātība ir palielinājusies vairāk nekā ražošana, tādējādi ražīgums ir samazinājies par 7 procentu punktiem.
7.5. Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(108)
Līdz 2009. gadam, kad sākas šīs procedūras izmeklēšanas periods, Savienības ražošanas nozarei radīja kaitējumu imports par dempinga cenām no Amerikas Savienotajām Valstīm. Spēkā esošie maksājumi pret importu no Amerikas Savienotajām Valstīm tika paredzēti, lai panāktu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kuros Savienības ražošanas nozare varētu konkurēt ar šo importu un atgūties no kaitējuma.
(109)
Acīmredzot tas nav noticis. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tagad ir mazāka nekā 2009. gadā, un jau no 2009. gada tā ir zaudējusi tirgus daļu, ko pārņēmis imports no Argentīnas un Indonēzijas par cenām, kuras ir zemākas par Savienības cenām. Lai gan patēriņš Savienībā palielinājās, jaudas izmantojums samazinājās. Ir skaidrs, ka atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav notikusi.
(110)
Dempinga starpības Argentīnas un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem ir norādītas iepriekš, proti, sadaļā par dempingu. Tika konstatēts, ka vienam Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kam importa apjoms no Indonēzijas bija mazs, nav dempinga cenu. Tomēr tika konstatēts, ka pārējie ražotāji eksportētāji Indonēzijā un visi Argentīnas ražotāji eksportētāji Savienības tirgū biodīzeļdegvielu pārdod par dempinga cenām. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomus un cenu, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
8. Mikroekonomiskie rādītāji
8.1. Vienības vidējās cenas, vienības izmaksas un ar algām saistītās izmaksas
7. tabula
2009
2010
2011
IP
Vienības cenas EUR/t
797
845
1 096
1 097
Indekss (2009. gads = 100)
100
106
137
138
Vienības izmaksas EUR/t
760
839
1 089
1 116
Indekss (2009. gads = 100)
100
110
143
147
Ar algām saistītās izmaksas EUR/PLE
57 391
63 490
62 141
61 004
Indekss (2009. gads = 100)
100
111
108
106
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(111)
Lai gan Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā spēja palielināt pārdošanas cenu, jo 2011. gadā bija slikta rapša raža, ražošanas izmaksas pieauga tādā mērā, ka to nebija iespējams segt ar palielinātu pārdošanas cenu. Argentīnā un Indonēzijā piemērojamo nodokļu režīmu dēļ Savienības ražošanas nozarei nebija ekonomiski izdevīgi importēt alternatīvas izejvielas no šīm valstīm, tāpēc, lai ierobežotu savas izmaksas un tādējādi samazinātu kopējos zaudējumus, tā bija spiesta importēt gatavu biodīzeļdegvielu.
(112)
Vienlaikus attiecīgajā periodā atlasītajiem uzņēmumiem palielinājās ar algām saistītās izmaksas, un tas bija vēl viens iemesls, kāpēc uzņēmumiem bija jāmeklē risinājums, kā samazināt kopējo izmaksu slogu.
8.2. Krājumi
8. tabula
2009
2010
2011
IP
Krājumi (t)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indekss (2009. gads = 100)
100
117
121
138
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(113)
Analizējamajā periodā biodīzeļdegvielas krājumi palielinājās par apmēram 40 %. Krājumu palielināšanās notika visā analizējamajā periodā. Tomēr, ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielu nevar glabāt ilgāk par 6 mēnešiem (vidējais glabāšanas laiks ir tikai apmēram 3 mēneši), dati par krājumiem palīdz novērtēt Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli tikai nedaudz.
8.3. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
9. tabula
2009
2010
2011
IP
Rentabilitāte
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Ieguldījumi tūkstošos EUR
188 491
156 927
149 113
141 578
Indekss (2009. gads = 100)
100
83
79
75
Ienākums no ieguldījumiem
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Naudas plūsma tūkstošos EUR
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indekss (2009. gads = 100)
100
-20
9
10
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(114)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūto tīro peļņu pirms nodokļu samaksas izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Analizējamajā periodā atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte ievērojami samazinājās, proti, no 3,5 % līdz -2,5 %.
(115)
Atlasīto Savienības ražotāju ieguldījumu apjoms biodīzeļdegvielas ražošanā šajā laikposmā samazinājās, un tas liecina - lai gan atlasītie ražotāji vēl bija spējīgi veikt ieguldījumus biodīzeļdegvielas ražošanā, šādiem ieguldījumiem pieejamo resursu apjoms samazinājās kopā ar Savienības ražotāju tirgus daļu.
(116)
Samazinoties rentabilitātei, saruka arī atlasīto Savienības ražotāju ienākums no ieguldījumiem, t. i., rezultāts pirms nodokļu nomaksas, kas izteikts procentos no biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto aktīvu vidējās sākuma un noslēguma tīrās uzskaites vērtības. Ienākuma no ieguldījumiem sarukums nepārprotami liecina, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis izmeklēšanas periodā pasliktinājās.
(117)
Naudas plūsma, proti, ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, analizējamajā periodā ir būtiski samazinājusies, un tas liecina, ka atlasītajiem uzņēmumiem bijis grūti konkurēt ar importu par dempinga cenām no Argentīnas un Indonēzijas.
9. Secinājums par kaitējumu
(118)
Pārbaudīto datu analīze skaidri liecina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, kas definēts pamatregulas 3. panta 5. punktā. Laikā, kad pieauga patēriņš, tā ir zaudējusi tirgus daļu un tai ir samazinājusies rentabilitāte, bet importētais ražojums ir ieguvis tirgus daļu un tiek pārdots par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražotāja cenas.
(119)
Arī citi rādītāji liecina, ka tendence ir lejupēja vai stabila, arī pēc pasākumu noteikšanas pret Amerikas Savienotajām Valstīm un pēc maksājumu attiecināšanas uz importu no Kanādas, ar ko minētie pasākumi tika apieti.
(120)
Tikai samazinot rentabilitāti līdz nulles peļņai, Savienības ražotāji varēja novirzīt lielāko daļu ražošanas izmaksu pieauguma no 2010. gada uz 2011. gadu (+ 33 procentu punkti). Tomēr no 2011. gada līdz IP tie nespēja novirzīt izmaksu turpmāku pieaugumu, jo pieauga izejvielu cena, kas ir gandrīz 80 % no biodīzeļdegvielas ražošanas kopējām izmaksām. Izmaksu pieaugumu nebija iespējams novirzīt pircējiem Savienības tirgū, un tas IP laikā radīja zaudējumus.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(121)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku.
(122)
Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(123)
Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā maza daļa importa no Indonēzijas uz ES nebija par dempinga cenām (2 %-6 %). Tika konstatēts, ka atlikušais importa apjoms no Indonēzijas un viss imports no Argentīnas ir par dempinga cenām. Ja no deklarētā no Indonēzijas veiktā importa kopapjoma atņem mazo importa daudzumu, kas nebija par dempinga cenām, iepriekš aprakstītās importa tendences paliek tādas pašas.
(124)
Izmeklēšana liecina, ka attiecīgajā periodā lētais imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir būtiski palielinājies apjoma ziņā (vairāk nekā divkārt). Tas izraisījis būtisku tā tirgus daļas palielinājumu, proti, par 10 procentu punktiem: no 9,1 % 2009. gadā līdz 18,8 % IP beigās.
(125)
Vienlaikus, kaut arī palielinājās patēriņš, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 5,5 procentu punktus no tirgus daļas.
(126)
Lai gan par dempinga cenām veiktā importa vidējās cenas no 2009. gada līdz IP beigām pieauga par 48 %, tās tomēr bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas šajā pašā laikposmā. Importa par dempinga cenām cenas bija mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas - IP laikā vidējā cenu samazinājuma starpība Indonēzijai bija 4 % un Argentīnai 8 %.
(127)
Spiediens, ko radīja par zemām dempinga cenām veiktā importa pieaugums Savienības tirgū, neļāva Savienības ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstoši tirgus apstākļiem un izmaksu pieaugumam. Atlasītie uzņēmumi spēja pircējiem novirzīt tikai 38 % no šā cenu pieauguma, bet kopumā izmaksas šajā laikposmā pieauga par 47 %.
(128)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka apjoma ziņā ievērojami pieaugušajam importam no attiecīgajām valstīm par zemām dempinga cenām, kas IP laikā bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, bijusi noteicošā loma Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma izraisīšanā.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešām valstīm
10. tabula
Citas trešās valstis
2009
2010
2011
IP
Importa kopapjoms (t)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indekss (2009. gads = 100)
100
37
23
25
Tirgus daļa
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indekss (2009. gads = 100)
100
35
23
24
Avots:
Eurostat
(129)
No 2009. gada līdz IP beigām imports no trešām valstīm, galvenokārt ASV, Norvēģijas un Dienvidkorejas, ievērojami samazinājās. Šī samazināšanās bija saistīta ar pasākumu noteikšanu importam no ASV 2009. gadā, un tā sākās pēc 2010. gada pretapiešanas izmeklēšanas attiecībā uz importu, kas tiek sūtīts no Kanādas. Ņemot vērā, ka laikā, kad pasliktinājās Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis, tirgus daļa importam no citām trešām valstīm samazinājās, imports no citām trešām valstīm kaitējumu Savienības ražošanas nozarei varēja veicināt tikai mazliet. Tādējādi nevar secināt, ka šis imports izjauc cēloņsakarību starp kaitējumu un par dempinga cenām veiktā importa ietekmi.
3.2. Imports, kas no attiecīgajām valstīm netika veikts par dempinga cenām,
(130)
Tika konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm bijis arī imports, kas netiek veikts par dempinga cenām, bet tas ir noticis tikai 2011. gada otrajā pusē. Ņemot vērā īso laikposmu, kurā šis imports tika veikts, un tā nelielos daudzumus, Savienības ražošanas nozarei tas varēja radīt tikai nenozīmīgu kaitējumu un nespēj izjaukt cēloņsakarību starp kaitējumu un importa par dempinga cenām ietekmi.
3.3. Citi Savienības ražotāji
(131)
Ņemot vērā, ka no Savienības ražošanas nozares tika izslēgts neliels apjoms Savienības ražotāju saražotās produkcijas un ka tie kopumā veikuši importu mazā apjomā, netika uzskatīts, ka šie ražotāji radītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.4. Savienības ražošanas nozares veiktais imports
(132)
Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju apvienība CARBIO apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis Savienības ražotāju veikts imports no Argentīnas un Indonēzijas. Tā nosauca šo importu par pašizraisītu kaitējumu un apgalvoja, ka tas nav jāņem vērā kā tāda kaitējuma cēlonis, kuru izraisījusi Argentīnas ražotāju rīcība.
(133)
No Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem kļūst skaidrs, ka tā attiecīgajā periodā no Argentīnas un Indonēzijas ir importējusi biodīzeļdegvielas daudzumus, kas nepārsniedz 60 % no visa importa, kas IP laikā veikts no šīm valstīm. Tomēr tā norāda, ka šis imports veikts pašaizsardzībai. Spēja gūt labumu no šā importa dempinga cenām īstermiņā palīdzēja Savienības ražotājiem turpināt darbību vidējā termiņā.
(134)
Savienības ražošanas nozares veiktais biodīzeļdegvielas imports par dempinga cenām ievērojami pieauga 2011. gadā un izmeklēšanas periodā - laikā, kad bija visspēcīgāk jūtama ietekme, ko izraisīja diferencētais eksporta nodoklis, kuru piemēro biodīzeļdegvielai un tās izejvielām -, jo šajā laikā salīdzinājumā ar gatavā ražojuma importu kļuva neekonomiski importēt izejvielas (sojas eļļu un palmu eļļu). Atbilstīgi diferencētā eksporta nodokļa sistēmai abās valstīs izejmateriālu eksportam ir noteikts lielāks nodoklis nekā gatavā ražojuma eksportam. Vai šo diferencēto eksporta nodokli var uzskatīt par subsīdiju antisubsidēšanas pamatregulas 2. panta nozīmē, tiks pārbaudīts pašlaik notiekošajā antisubsidēšanas izmeklēšanā.
(135)
Piemēram, izmeklēšanas periodā dažus mēnešus no Argentīnas importētās sojas eļļas cena bija augstāka nekā importētā SME cena, tādējādi pirkt sojas eļļu kļuva ekonomiski neizdevīgi. Šajā situācijā vienīgā ekonomiski pamatotā iespēja bija pirkt SME.
(136)
Ja šos biodīzeļdegvielas apjomus neimportētu Savienības ražošanas nozare, tos importētu Savienības tirdzniecības uzņēmumi, to cena būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu un tie tiktu pārdoti Savienības tirgū, jo šie tirdzniecības uzņēmumi jau veic importu no šīm valstīm pārdošanai dīzeļdegvielas ieguves uzņēmumiem, kas konkurē ar Savienības ražošanas nozari. Šis imports neizjauc cēloņsakarību, tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
3.5. Savienības ražošanas nozares jauda
(137)
Bez tam CARBIO apgalvo, ka Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma iemesls ir jaudas pārpalikums, ko izraisījusi pārmērīga ražošanas paplašināšana. Tas apgalvo, ka situācijā, kad 2008. gadā bija 50 % jaudas izmantojums, nozare turpinājusi paplašināties bez samērīga pieprasījuma pieauguma.
(138)
Attiecīgajā periodā jaudas izmantojums Savienībā palika zems, IP laikā sasniedzot zemāko rādītāju 40 %. Tāpēc daži uzņēmumi nav izmantojuši jaudu, ko nodrošina to uzstādītās iekārtas.
(139)
Tomēr jaudas izmantojums jau bija zems attiecīgā perioda sākumā un saglabājās zems visu periodu, un arī atlasītajiem uzņēmumiem tas bija stabils.
(140)
Atlasītie uzņēmumi attiecīgā perioda sākumā bija rentabli, bet beigās, saglabājoties stabilam jaudas izmantojumam, tie cita zaudējumus. Ir pamatoti secināt, ka visas nozares rentabilitāte ir samazinājusies, kaut arī jaudas izmantojums saglabājies stabils. Tāpēc to nevar uzskatīt par būtiska kaitējuma cēloni, jo nav atrodama cēloņsakarība. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
3.6. Nepietiekama piekļuve izejvielām un vertikālā integrācija
(141)
CARBIO arī apgalvo, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, jo tai trūkst efektivitātes, īpaši tāpēc, ka nozares uzņēmumi nav vertikāli integrēti un neatrodas tuvu izejvielām.
(142)
Šie argumenti tiek provizoriski noraidīti. Daži atlasītie uzņēmumi atrodas ostās, kur ir tūlītēja piekļuve izejvielām, ko ieved ar kuģiem, un citi atlasītie uzņēmumi savas dīzeļdegvielas ražotnes izvietojuši tieši turpat, kur atrodas augu eļļas ražotnes. Daudzi biodīzeļdegvielas ražotāji Eiropas dienvidos apzināti atrodas ostā, lai tieši piekļūtu izejvielām no Argentīnas un Indonēzijas vai turpat, kur atrodas pircēji (fosilās naftas pārstrādes rūpnīcas). Ņemot vērā, ka diferencētā eksporta nodokļa dēļ izejvielas bija kļuvušas dārgākas nekā gatavais ražojums, tas nepārprotami radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo vairs nebija ekonomiski pamatoti Eiropas Savienībā ražot PME un SME.
3.7. Citi regulējuma faktori
(143)
CARBIO atsaucās arī uz dažiem regulējuma faktoriem, kuri radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, daži no tiem ir priekšlikumi un pagaidām vēl netiek piemēroti. Tomēr tā visvairāk akcentē “divkāršās uzskaites” sistēmu, kas ir aprakstīta turpmāk.
(144)
Saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu dalībvalstīm jāparedz, ka pirms pārdošanas lietotājiem zināmu daļu biodīzeļdegvielas sajauc ar minerāldīzeļdegvielu. Dažas dalībvalstis ir izmantojušas Atjaunojamo energoresursu direktīvas noteikumus, kas ļauj šo daļu samazināt uz pusi, ja izmantotā biodīzeļdegviela izgatavota no eļļas atkritumiem vai lietotiem dzīvnieku taukiem. Piemēram, ja attiecīgā dalībvalsts prasa, lai 7 % biodīzeļdegvielas sajauktu ar 93 % minerāldīzeļdegvielas, tad 7 % tiek samazināti uz 3,5 % biodīzeļdegvielas, kas iegūta no eļļas atkritumiem.
(145)
CARBIO apgalvo, ka divkāršās uzskaites noteikumu dēļ izmeklēšanas periodā par 1 miljonu tonnu ir samazinājusies tā sauktās “pirmās paaudzes” biodīzeļdegvielas pārdošana un ka tas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šis apgalvojums tiek noraidīts, jo Savienības ražotāju izlasē ietilpst daži uzņēmumi, kas ražo “divkārši uzskaitāmo” biodīzeļdegvielu, un to finansiālais stāvoklis būtiski neatšķiras no to atlasīto uzņēmumu stāvokļa, kuri ražo biodīzeļdegvielu no neapstrādātas augu eļļas. Sniegto datu pārbaudē šie uzņēmumi parādījuši, ka to ražotās biodīzeļdegvielas cenu ietekmējis imports par zemām dempinga cenām no Argentīnas un Indonēzijas, jo tā netieši konkurē ar PME un SME no attiecīgajām valstīm.
(146)
Tika arī apgalvots, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījis tas, ka netika veikti pietiekami ieguldījumi otrās paaudzes biodīzeļdegvielas ražošanā, piemēram, izmantojot eļļas atkritumus. Šis arguments tika provizoriski noraidīts, jo Savienībā nav pieejams pietiekami daudz eļļas atkritumu, lai ievērojami palielinātu pārstrādes apjomu salīdzinājumā ar pašreizējo.
3.8. Ierobežojumi dalībvalstīs
(147)
CARBIO arī apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nevar būt radījis imports no attiecīgajām valstīm, jo dalībvalstīs ir atšķirīgas kvotu sistēmas un nodokļu režīmi, kas ierobežo piekļuvi šo valstu tirgiem. Tā arī apgalvoja, ka klimatisko apstākļu dēļ daži tirgi Eiropas Savienībā ir slēgti SME un PME.
(148)
Šis apgalvojums ir pareizs tādā ziņā, ka PME zemākās filtrējamības temperatūras (+13°C) dēļ to nevar lietot visā Savienībā, ja tas nav sajaukts ar citām biodīzeļdegvielām, lai pazeminātu zemākās filtrējamības temperatūru. Tomēr SME, kam zemākā filtrējamības temperatūra ir 0°C, var lietot plašāk, īpaši vasaras mēnešos.
(149)
Visā izmeklēšanas gaitā tika rūpīgi pārbaudīts apgalvojums, ka kaitējumu izraisa dažu dalībvalstu regulējuma sistēma.
(150)
Dažās dalībvalstīs ir tādas kvotu sistēmas, kas piešķir īpašu ražošanas kvotu uzņēmumiem šajā vai citās Savienības dalībvalstīs. Tomēr lielākā daļa valstu ir piešķīrušas priekšrocības, izmantojot nodokļu sistēmu, un šīs priekšrocības tiek samazinātas vai atceltas.
(151)
Francijā, piemēram, ir kvotas ietvaros ražotas biodīzeļdegvielas “atbrīvošana no nodokļa” EUR 90/t apmērā. Tomēr, ņemot vērā, cik zemas bijušas par dempinga cenām veiktā importa cenas, bieži vien ir lētāk importēt biodīzeļdegvielu nekā pat ar nodokļu priekšrocībām to pirkt no Savienības ražošanas nozares. Par to liecina no Argentīnas importētā ražojuma lielā klātbūtne Francijas tirgū.
(152)
Dažās dalībvalstīs ražojums no Argentīnas un Indonēzijas netiek importēts vai nu klimatisko apstākļu, vai kvotu sistēmas dēļ. Tomēr Savienības lielākajā daļā no Argentīnas un Indonēzijas veiktais imports tirgū ir atrodams - vai nu tādēļ, ka nav kvotu sistēmas, vai cenas dēļ, kura ir zemāka par cenu, ko nodrošina dalībvalsts piešķirtās nodokļu priekšrocības.
(153)
Ņemot vērā, ka PME un SME, sajauktus ar Savienībā ražotu RME vai citu biodīzeļdegvielu, var pārdot visā Savienībā un ka imports lielos daudzumos un par dempinga cenām ir atrodams tirgū pat tajās dalībvalstīs, kur piemēro nodokļu priekšrocību sistēmas, šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts, jo esošās kvotu sistēmas un nodokļu režīmi nevar izjaukt cēloņsakarību starp kaitējumu un importa par dempinga cenām ietekmi.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(154)
Iepriekš veiktā analīze ir pierādījusi, ka ir ievērojami pieaudzis attiecīgo valstu izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoms un tirgus daļa. Vienlaikus tika konstatēts, ka šā importa cena IP laikā ir bijusi zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena.
(155)
Dati liecina, ka, pieaugot par zemām cenām veiktā importa apjomam no attiecīgajām valstīm, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija būtiski pasliktinās.
(156)
Iepriekš minētajā analīzē ir pienācīgi izšķirta un nodalīta visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes. Pamatojoties uz šo analīzi, provizoriski secināms, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
(157)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu tika izvērtēti zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām, un netika rasti pierādījumi, ka tie var izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(158)
Lai gan ir secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot visas dažādās iesaistīto personu intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, izejvielu piegādātāju un patērētāju intereses.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(159)
Kā minēts iepriekš, būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei radījis attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām. Ja pasākumi netiktu noteikti, visticamāk Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis turpinātu pasliktināties. Savienības ražošanas nozares stāvokli jo īpaši raksturoja rentabilitātes samazināšanās no +3 % 2009. gadā līdz -2,5 % IP beigās. Ja stāvoklis vēl turpinātu pasliktināties, samazinātos ražošana un tiktu slēgts vēl vairāk ražotņu, tādējādi tiktu apdraudēta nodarbinātība un ieguldījumi Savienībā.
(160)
Pasākumu noteikšana atjaunotu tirgū godīgu konkurenci. Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisījušas tās grūtības konkurēt ar attiecīgo valstu importu par zemām dempinga cenām, un tas saistīts arī ar abu valstu eksporta nodokļu režīmu, kas pazemina SME un PME importa cenas Savienības tirgū, vienlaikus palielinot izejvielu cenu. Antidempinga pasākumu noteikšana tādēļ ļautu Savienības ražošanas nozarei uzlabot rentabilitāti līdz tādam līmenim, kas tiek uzskatīts par šajā kapitālietilpīgajā nozarē nepieciešamu.
(161)
Pasākumiem vajadzētu dot Savienības ražošanas nozarei iespēju sākt atgūšanos no izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas izraisījis kaitējumu.
2. Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses Savienībā
(162)
Nesaistītie importētāji/tirgotāji Savienībā tika aicināti pieteikties Komisijā. Tomēr šajā izmeklēšanā neviens importētājs nesadarbojās.
(163)
No nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem dati saņemti netika, tāpēc nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana noteikti būtu pretrunā šo personu interesēm.
3. Lietotāju un patērētāju intereses
(164)
Visiem zināmajiem lietotājiem uzņēmumiem, kas bija iesaistīti minerāldīzeļdegvielas ražošanā un izplatīšanā un arī minerāldīzeļdegvielas obligātajā sajaukšanā ar biodīzeļdegvielu, izmeklēšanas sākumā tika nosūtītas anketas.
(165)
Trīs biodīzeļdegvielas lietotāji atbildēja uz lietotāja anketas jautājumiem, bet norādīja, ka to darbība saistīta ar biodīzeļdegvielu ļoti mazā mērā. Tie apgalvoja, ka tiem būtu juridisks pienākums pirkt dīzeļdegvielu un, ja maksājuma dēļ palielinātos biodīzeļdegvielas cena, tad tāpat kā iepriekš tā automātiski tiktu novirzīta uz pircējiem.
(166)
Ņemot vērā, ka pieejamās informācijas apjoms bija ierobežots, pasākumu noteikšanai galapatērētāju būtu jāietekmē ļoti maz, jo degvielas uzpildes stacijā iegādājamajā maisījumā ar minerāldīzeļdegvielu sajaukta ļoti maza daļa biodīzeļdegvielas. Netika rasti pierādījumi, ka pasākumu noteikšana noteikti būtu pretrunā lietotāju vai patērētāju interesēm.
4. Izejvielu piegādātāju intereses
(167)
Uz izejvielu piegādātājiem nosūtītās anketas jautājumiem atbildēja viena izejvielu piegādātāju apvienība, proti, FEDIOL (Eiropas augu eļļas un proteīnmiltu ražotāju pārstāvības federācija Eiropā). Tā apgalvoja, ka imports no attiecīgajām valstīm ir samazinājis pieprasījumu pēc rapšu eļļas visā Savienībā un 2009.-2011. gadā pieprasījums samazinājies par vairāk nekā 1 miljonu tonnu.
(168)
Tā uzskata, ka pasākumu noteikšanai būs pozitīva ietekme uz ES piegādātāju nozari, jo palielināsies jaudas izmantojums. Ja palielināsies pieprasījums pēc rapšu eļļas, to apmierinās barības maisījumu nozare, jo Eiropas Savienībā rapšu eļļas ražošanā tā paliek pāri, un lauksaimniecības nozare, kas ir rapšu sēklu ražotāja.
(169)
Saņemtie pierādījumi tāpēc liecina, ka pasākumu noteikšana būtu Savienības izejvielu piegādātāju interesēs.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(170)
Pasākumu noteikšana Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Tas ļautu Savienības ražošanas nozarei augt un sākt atgūšanos no kaitējuma, ko radījis imports par dempinga cenām. Tomēr, ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpinātu pasliktināties un darbību izbeigtu vēl vairāk uzņēmumu. Lai gan nebija iespējams izdarīt skaidrus secinājumus par lietotājiem un importētājiem, pasākumu noteikšanai būtu jābūt izejvielu piegādātāju interesēs.
(171)
Nav nepārvaramu iemeslu, kas liecinātu, ka pagaidu antidempinga pasākumu noteikšana Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam nepārprotami būtu pretrunā Savienības interesēm.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(172)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(173)
Nosakot šo pasākumu apmēru, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, bet nepārsniegtu šos lielumus.
(174)
Aprēķinot maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka pasākumiem vajadzētu būt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kura atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām.
(175)
Šim nolūkam var uzskatīt, ka piemērots peļņas procents, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga, ir 15 % no apgrozījuma - to pamato iepriekšējā izmeklēšanā konstatētais par importu no Amerikas Savienotajām Valstīm, kur šāds līmenis tika uzskatīts par pamatotu, lai ilgtermiņā nodrošinātu produktīvus ieguldījumus nozarē.
(176)
Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir iegūta, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas koriģējot ar IP laikā gūto faktisko peļņu/zaudējumiem un pieskaitot iepriekšminēto peļņas procentu.
(177)
Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums, atlasīto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar cenu, par kuru izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva līdzīgo ražojumu un kura nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no kopējās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(178)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu būtu jānosaka antidempinga pagaidu maksājumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, t. i., mazāko no abām aprēķinātajām starpībām: dempinga vai kaitējuma starpību.
(179)
Antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un dempinga starpību. Tādēļ pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena pie Savienības robežas pirms muitas nodokļu nomaksas, ir šādas.
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
Pagaidu kaitējuma starpība
Pagaidu antidempinga maksājuma likme
Argentīna
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenosairesa
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenosairesa
7,2 %
30,9%
7,2%
Molinos Río de la Plata S.A., Buenosairesa
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Baijablanka
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
7,9 %
31 %
7,9 %
Visi pārējie uzņēmumi
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonēzija
PT Ciliandra Perkasa, Džakarta
0,0 %
0,0 %
PT Musim Mas, Medana
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT Pelita Agung Agrindustri, Medana
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Tomēr, tā kā antidempinga maksājums tiktu piemērots arī maisījumiem, kuros ietilpst biodīzeļdegviela (proporcionāli biodīzeļdegvielas svara saturam), kā arī tīrai biodīzeļdegvielai, lai muitas dienesti un dalībvalstis maksājumu uzliktu pareizi, būtu precīzāk un lietderīgāk to izteikt kā fiksētu summu euro par neto tonnu un piemērot to tīrai importētai biodīzeļdegvielai vai biodīzeļdegvielas daļai maisījumos.
(181)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tiek piemērotas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražo minētie uzņēmumi, tātad konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kurus ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekts, kas ir saistīts ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz to attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(182)
Visas prasības piemērot atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām tiesību subjekta nosaukumā vai jaunas ražotnes vai tirdzniecības nodaļas izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (8), sniedzot visu attiecīgo informāciju jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, tādu pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, kura saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai izmaiņām ražotnēs vai tirdzniecības nodaļās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(183)
Ar Komisijas 2013. gada 28. janvāra Regulu (ES) Nr. 79/2013 Komisija noteica, ka attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē. Tas tika darīts, ņemot vērā iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Šajā procedūras posmā nav iespējams pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(184)
Pareizas pārvaldības labad ieinteresētās personas, kuras pieteikušās termiņā, kas norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, viena mēneša laikā no šīs regulas publicēšanas dienas var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Šajā regulā izdarītie konstatējumi par antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgos konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu importētiem Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļām, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kodi 1516209821, 1516209829 un 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodi 1518009121, 1518009129 un 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kods 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodi 1518009921, 1518009929 un 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodi 2710194321, 2710194329 un 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodi 2710194621, 2710194629 un 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodi 2710194721, 2710194729 un 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARIC kodi 3824909701, 3824909703 un 3824909704), 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (TARIC kodi 3826009011, 3826009019 un 3826009030).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šādas.
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu maksājuma likme
(EUR/t)
TARIC papildu kods
Argentīna
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario (“AGD”), Bunge Argentina S.A., Buenosairesa
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenosairesa
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenosairesa; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Baijablanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda
65,24
B784
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenosairesa; Viluco S.A., Tukumana
75,97
B785
Visi pārējie uzņēmumi
104,92
B999
Indonēzija
PT Ciliandra Perkasa, Džakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medana
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medana
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medana; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medana
83,84
B789
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta
57,14
B790
Visi pārējie uzņēmumi
83,84
B999
3. Maisījumiem antidempinga maksājumu piemēro proporcionāli kopējam nefosilas izcelsmes sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļu svaram (biodīzeļdegvielas saturam) maisījumā.
4. Ja preces pirms laišanas brīvā apgrozībā ir bojātas un tāpēc muitas vērtības noteikšanai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (9) 145. pantu faktiski maksātā vai maksājamā cena ir noteikta atbilstoši proporcijai, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta iepriekš minētajos apmēros, procentuāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcijai.
5. Laižot brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā šā panta 1. punktā minēto ražojumu, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.
6. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas pieņemšanas dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
1. Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 79/2013 1. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.
2. Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti brīvā apgrozībā patēriņam ne agrāk kā 90 dienas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras beigām.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 27. maijā