РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 418/2013
(2013. gada 3. maijs),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 10. augustā ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu (“antidempinga procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Eiropas Savienībā (“Savienība”).
(2)
Tajā pašā dienā Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“antisubsidēšanas procedūra”).
(3)
Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2012. gada 28. jūnijā Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas veido vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija iekļauti tādi prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(4)
Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus, un Indijas iestādes.
(5)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(6)
Ņemot vērā, ka izmeklēšanā bija iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka tā ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, no pienācīga skaita veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (minēto procesu sauc arī par “atlasi”).
1.2.1. Ražotāju eksportētāju atlase
(7)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji tika aicināti paziņot par sevi Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(8)
Kopumā 18 attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, daži no kuriem ietilpa vienā grupā, sniedza pieprasīto informāciju, piekrita, ka tos iekļauj izlasē, un septiņi no tiem lūdza veikt individuālu pārbaudi gadījumā, ja tos neiekļautu izlasē. 15 no minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ziņoja par nerūsējošā tērauda stiepļu eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tāpēc izlase tika veidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie 15 ražotāji eksportētāji.
(9)
Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz tādu lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija divi individuāli uzņēmumi un viena četru saistītu uzņēmumu grupa, kuri kopā veidoja vairāk nekā 63 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību.
(10)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par reprezentatīvas izlases veidošanu. Par izlases veidošanu netika saņemtas piezīmes.
(11)
Kā minēts 9. apsvērumā, izlasē tika iekļauts pienācīgs skaits uzņēmumu, ko atvēlētajā laikā varēja izmeklēt. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja izmeklēšanas nolūkos, ir uzskaitīti 19. apsvērumā.
(12)
Turklāt, kā minēts 8. apsvērumā, sākotnēji tika saņemti septiņi individuālās pārbaudes pieprasījumi. Tāpēc tika uzskatīts, ka šajā posmā individuālā pārbaude būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu laikus pabeigt izmeklēšanu.
(13)
Tomēr to ražotāju pieprasījumi, kas noteiktajā termiņā iesniedza vajadzīgo informāciju, tiks pārbaudīti turpmākajā izmeklēšanas gaitā.
1.2.2. Savienības ražotāju atlase
(14)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Šajā izlasē sākotnēji bija pieci ražotāji, par kuriem Komisijai bija zināms, ka tie pirms izmeklēšanas sākuma Savienībā ražojuši nerūsējošā tērauda stieples. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pārdošanas apjomu, ražošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Turklāt ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Par ierosināto izlasi netika saņemtas piezīmes. Uz anketas jautājumiem sniegto atbilžu analīze liecināja, ka vienam no atlasītajiem Savienības ražotājiem bija saistītais uzņēmums, kas arī darbojās nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanā un pārdošanā. Līdz ar to minētais saistītais uzņēmums arī tika iekļauts izlasē. Tādējādi seši izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja 46,5 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Tiek uzskatīts, ka izlase reprezentē Savienības ražošanas nozari.
1.2.3. Importētāju atlase
(15)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus nesaistītos importētājus aicināja paziņot par sevi Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(16)
Kopumā deviņi nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz lielāko importa apjomu Savienībā, Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā veidoja 23,8 % no Indijas importa Savienībā. Tomēr divi no atlasītajiem importētājiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc šajā izmeklēšanas posmā nevarēja veikt atlasi, un turpmākajā izmeklēšanas gaitā atkal tiks meklētas sadarbības iespējas ar importētājiem.
1.2.4. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi
(17)
Anketas nosūtīja trīs atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (to grupām) Indijā un ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un deviņiem zināmajiem lietotājiem.
(18)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (to grupām) Indijā, kā arī diviem ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, viena nesaistītā importētāja un trim lietotājiem.
(19)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un kas tika uzskatīta par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu personu telpās.
Savienības ražotāji:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Vācija,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Spānija,
-
Rodacciai SPA, Milano, Itālija,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itālija,
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francija,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Vācija,
Ražotāji eksportētāji Indijā:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
Venus Group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(20)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(21)
Attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:
-
ar niķeļa masas saturu 2,5 % vai vairāk, izņemot stiepli ar niķeļa masas saturu 28 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 % un hroma masas saturu 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 22 %,
-
ar niķeļa masas saturu mazāk par 2,5 %, izņemot stiepli ar hroma masas saturu 13 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % un ar alumīnija masas saturu 3,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 %,
kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kuras izcelsme ir Indijā.
(22)
Viena persona apgalvoja, ka pastāv tā sauktie “īpaši tehniska” veida ražojumi, kas atšķiras no citiem attiecīgā ražojuma veidiem, ko izgatavo Indijā un arī Savienībā. Turklāt tā apgalvoja, ka atšķirībā no vairākuma ražojumu veidu, ko no Indijas eksportē uz Savienību, tehniskā veida ražojumi nav patēriņa preces, bet gan konkrēti ražojumu veidi, kas izgatavoti īpašam lietojumam no noteiktu kategoriju tērauda un ar konkrētiem diametriem, un ka tie nebūtu jāiekļauj izmeklēšanā.
(23)
Šajā posmā šķiet, ka tehniskā veida ražojumi ietilpa ražojuma definīcijā un ka to pamata fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības ir līdzīgas citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt šķiet, ka minētā veida ražojumus izgatavo arī Savienības ražotāji, tādēļ tehniskā veida ražojumi ietilpst izmeklēšanas darbības jomā.
2.2. Līdzīgais ražojums
(24)
Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un Indijas iekšzemes tirgū izgatavotajam un pārdotajam ražojumam, kā arī Savienības ražošanas nozares izgatavotajam ražojumam, ko pārdod Savienības tirgū, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Ievads
(25)
Veicot pārbaudes apmeklējumus trīs atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju telpās un pēc tam analizējot apkopoto informāciju, tika konstatēts, ka tie visi bija iesnieguši kādu informāciju, ko nevarēja uzskatīt par uzticamu.
(26)
Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju Komisija bija konstatējusi, ka izmaksas, kas norādītas atbildē uz anketas jautājumiem, bija neatbilstīgas, un tās nevarēja saskaņot ar ražotāja iekšējā grāmatvedības sistēmā uzrādītajām izmaksām.
(27)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās atšķirības starp Komisijai paziņotajām izmaksām un iekšējā grāmatvedības sistēmā pārbaudes apmeklējuma laikā konstatētajām izmaksām ir radušās darījumu reģistrācijas kļūdu un atšķirīgu uzskaites metožu dēļ, jo īpaši attiecībā uz izejmateriālu patēriņu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējās grāmatvedības sistēmas dati neesot uzticami un ka tos nevajadzētu izmantot izmeklēšanas nolūkos. Lai gan ražotājs eksportētājs vairākus gadus bija izmantojis to pašu grāmatvedības sistēmu, tas apgalvoja, ka Komisijai analīze būtu jāveic, izmantojot izmaksas, kas norādītas atbildē uz anketas jautājumiem, nevis uzņēmuma iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertos datus.
(28)
Jāatzīmē, ka, lai gan iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertie dati bija saskaņā ar revidētajiem ražotāja eksportētāja finanšu pārskatiem, pārbaudes apmeklējuma laikā nav bijis iespējams saskaņot pašreizējai izmeklēšanai īpaši sagatavotās izmaksu tabulas un iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertos datus un tādējādi noteikt saikni starp tiem. Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiek uzskatīts, ka šīs antidempinga izmeklēšanas nolūkā būtu jāizmanto ražotāja eksportētāja grāmatvedības sistēmas informācija.
(29)
Tādēļ Komisija, izmantojot minētā ražotāja eksportētāja iekšējā grāmatvedības sistēmā pieejamos faktus, provizoriski koriģēja izmaksu datus, kas bija sniegti atbildē uz anketas jautājumiem.
(30)
Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju Komisija konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu iegādi un patēriņu, kas norādīta atbildē uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja krājumu pārvaldības sistēmas datiem. Jo īpaši izrādījās, ka abos informācijas avotos sadalījums pa tērauda kategorijām bija atšķirīgs. Komisija norāda, ka tērauda kategorija ir būtisks faktors, kas nosaka galaprodukta izmaksas. Neuzticama informācija par tērauda kategoriju varētu nopietni kaitēt atsevišķu ražojumu veidu izmaksu un pārdošanas cenu aprēķinam un tāpēc būt maldinoša.
(31)
Tomēr ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotās datnes ar informāciju par izejmateriālu iegādi bija nepilnīgas, jo citas vienības uzņēmumā bija veikušas izejmateriālu papildu iegādes, taču par tām netika ziņots, un tās nebija iekļautas pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotajās datnēs, ko Komisija pārbaudīja. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās nesakritības starp tērauda kategorijām bija radušās tādēļ, ka dažas tērauda kategorijas daļēji pārklājās un daži ražošanas procesa posmi nebija izsekojami atsevišķu tērauda kategoriju līmenī.
(32)
Tomēr Komisija norāda, ka uzņēmuma iepriekš minētie apgalvojumi par izejmateriālu papildu iegādi nav pietiekami, lai izskaidrotu atsevišķu tērauda kategoriju līmenī novērotās neatbilstības. Komisija arī norāda, ka uzņēmums ir apgalvojis, ka nav iespējams precīzi izsekot atsevišķām tērauda kategorijām visos ražošanas procesa posmos. Šis arguments vēl vairāk mazina tērauda kategoriju ziņošanas sistēmas ticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija pagaidām jāuzskata par maldinošu.
(33)
Komisija uzskata, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav ticama un to provizoriski nevajadzētu ņemt vērā, un ka konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā kā ziņošanas sistēma kopumā bija neuzticama, konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz paziņotajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām.
(34)
Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju Komisija pārbaudes apmeklējuma laikā arī konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu plūsmām, kas norādīta atbildē uz anketas jautājumiem, nebija saskaņā ar ražotāja grāmatvedības sistēmā ietvertajiem datiem. Izrādījās, ka sadalījums pa tērauda kategorijām abos avotos bija atšķirīgs.
(35)
Lai gan ražotājs eksportētājs atzina dažas kļūdas atbildē uz anketas jautājumiem, tas apgalvoja, ka izejmateriālu kopējā daudzuma atšķirības varētu saskaņot, ņemot vērā krājumu pārmaiņas. Tomēr uzņēmums arī apgalvoja, ka sakarā ar tērauda kategorijām, kas daļēji pārklājas, nav iespējams veikt precīzu saskaņošanu attiecībā uz katru atsevišķo tērauda kategoriju. Šis arguments vēl vairāk mazina tērauda kategoriju ziņošanas sistēmas ticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija jāuzskata par maldinošu.
(36)
Komisija uzskata, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav ticama un to pagaidām nevajadzētu ņemt vērā, un ka konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā kā ziņošanas sistēma kopumā bija neuzticama, konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz paziņotajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām.
(37)
Katrs ražotājs eksportētājs saņēma individuālu vēstuli, kurā bija izklāstīti konkrēti un detalizēti iemesli, kuru dēļ tika uzskatīts, ka daži dati, kas sniegti atbildē uz anketas jautājumiem, nav pieņemami. Ražotājus eksportētājus arī informēja, ka Komisija plānoja izdarīt pagaidu konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
(38)
Visiem trim ražotājiem eksportētājiem tika dota iespēja izdarīt piezīmes, un tie tika uzklausīti, ja to pieprasīja. Ražotāji eksportētāji arī rakstiski sniedza apsvērumus par iespējamo pamatregulas 18. panta piemērošanu. Lai gan uzņēmumi sniedza paskaidrojumus, tie nevarēja attiecīgi precizēt iepriekš minētos jautājumus, kā rezultātā daži dati tika aizstāti ar labākajiem pieejamajiem faktiem.
3.2. Normālā vērtība
(39)
Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz katru atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgajiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas IP pārdots eksportam uz Savienību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Komisija konstatēja, ka katra atlasītā ražotāja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.
(40)
Pēc tam Komisija attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem, kuru pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū kopumā bija reprezentatīvs, noteica tos iekšzemē pārdoto ražojumu veidus, kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojumu veidiem.
(41)
Tomēr, kā skaidrots 3.1. iedaļā, attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem šeit aprakstītais salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz visu ražojumu kopumu, nevis atsevišķi salīdzinot individuālu ražojumu veidus.
(42)
Par katru ražojuma veidu, ko katrs no atlasītajiem ražotājiem bija pārdevis iekšzemes tirgū, un par ko tika konstatēts, ka tas ir identisks vai salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika pārbaudīts, vai iekšzemes pārdošanas apjoms ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja minētā ražojuma veida kopējais apjoms, kas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū tika pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida, kas bija pārdots eksportam uz Savienību.
(43)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra atlasītā ražotāja iekšzemes tirgū veikto pārdošanu var uzskatīt par tādu, kas veikta parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(44)
Gadījumos, kad ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, minētais ražojuma veids veidoja vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma, un gadījumos, kad vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā visu minētā ražojuma veida iekšzemes tirgū IP veiktās pārdošanas vidējo svērto cenu neatkarīgi no ražojuma pārdošanas rentabilitātes.
(45)
Ja rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % no minētā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā minētā ražojuma veida iekšzemes tirgū IP veiktās tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu.
(46)
Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē.
(47)
Ja līdzīgais ražojums netika pārdots parastajā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.
(48)
Normālo vērtību noteica, vajadzības gadījumā koriģētām vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas laikā pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās vidējās svērtās izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko atlasītie līdzīgā ražojuma ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā parastajā tirdzniecības apritē guvuši no pārdošanas iekšzemes tirgū. Vajadzības gadījumā, jo īpaši, kā iepriekš skaidrots 3.1. iedaļā, ražošanas cenas un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas tika koriģētas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālās vērtības aprēķinā.
(49)
Katrs uzņēmums saņem individuālu, detalizētu aprēķinu, kas izmantots, lai noteiktu to normālo vērtību, un uzņēmumiem tiks dota iespēja izteikt piezīmes.
3.3. Eksporta cena
(50)
Atlasītie ražotāji eksportētāji veica eksportu uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus.
(51)
Ja attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām.
(52)
Ja pārdošanu eksportam uz Savienību veica, izmantojot saistītu uzņēmumu, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādos gadījumos tika koriģētas visas izmaksas, kas radās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp nodevas un nodokļi, kā arī pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa. Tika izmantotas saistītā importētāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, un pienācīgu peļņas normu noteica, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importētāja gūto peļņas normu.
3.4. Salīdzinājums
(53)
Atlasīto ražotāju eksportētāju normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.
(54)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(55)
Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
3.5. Dempinga starpība
(56)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra atlasītā uzņēmuma līdzīgajam ražojumam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem, tā kā pamatregulas 18. pants tika piemērots visiem trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, dempinga starpību nevarēja noteikt, pamatojoties uz atlasīto uzņēmumu vidējo dempinga starpību.
(58)
Šajā gadījumā tika uzskatīts par lietderīgu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteikt dempinga starpību, pamatojoties uz eksporta cenu, kas noteikta, izmantojot Eurostat importa statistiku un vidējo normālo vērtību, kas noteikta atlasītajiem Indijas ražotājiem, ciktāl vidējo normālo vērtību nav skārusi pamatregulas 18. panta piemērošana.
(59)
Pamatojoties uz to, aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 28,0 % apmērā.
(60)
Attiecībā uz visiem pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šajā nolūkā tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas bija norādīts atbildēs uz atlases jautājumiem, un Indijas importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat statistikas datiem par importu. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts, atlikusī dempinga starpība tika noteikta kā visaugstākais dempinga starpības līmenis, kas noteikts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(61)
Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 32,3 % apmērā.
(62)
Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.
(%)
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās
28,0
Visi pārējie uzņēmumi
32,3
4. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
4.1. Savienības ražošanas nozare
(63)
Līdzīgo ražojumu izgatavoja 27 Savienības ražotāji. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs minēti kā “Savienības ražošanas nozare”.
4.2. Ražošana Savienībā
(64)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas apkopoti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(65)
Jāatzīmē, ka viens Savienības ražotājs, kas saistīts ar Indijas ražotāju eksportētāju un kas iebilda pret izmeklēšanas sākšanu, arī ir iekļauts Savienības ražošanas nozares definīcijā.
(66)
Pamatojoties uz to, tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms IP Savienībā bija apmēram 139 141 tonna. Šajā daudzumā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kuri bija ziņojuši par sevi, kā arī to pārējo Savienības ražotāju aplēstais ražošanas apjoms, kas nesadarbojās izmeklēšanā.
4.3. Savienības ražotāju atlase
(67)
Kā norādīts 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji, kas veido 46,5 % no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā.
5. KAITĒJUMS
5.1. Patēriņš Savienībā
(68)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importa apjomu. Īpaši zemu Savienības patēriņu 2009. gadā radīja nepieredzēti lielas cenas niķelim, kas ir svarīgākais izejmateriāls, ko izmanto, lai izgatavotu attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, un pasaules finanšu krīzes negatīvā ietekme. Tomēr tirgus stāvoklis uzlabojās, kā attēlots tabulā, un Savienības patēriņš palielinājās par 50 % laikā no 2009. gada līdz IP.
2009
2010
2011
IP
Patēriņš (tonnās)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indekss (2009 = 100)
100
142
149
150
Avots:
Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.
5.2. Imports Savienībā no attiecīgās valsts
5.2.1. Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa
(69)
Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju imports par dempinga cenām Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir pieaudzis šādi.
2009
2010
2011
IP
Apjoms
16 847
29 053
36 720
35 398
Indekss (2009 = 100)
100
172
218
210
Tirgus daļa (%)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indekss (2009 = 100)
100
121
146
140
Avots:
Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.
(70)
Importa apjoms no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga par 110 %. Pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2009. līdz 2010. gadam, kad imports no Indijas pieauga par 72 % un kad patēriņš Savienībā palielinājās par 42 %. Tomēr, lai gan patēriņš palielinājās tikai par 5 % laikā no 2010. gada līdz IP, importa apjoms no Indijas tajā pašā periodā turpināja ievērojami pieaugt par 22 %.
(71)
Attiecīgajā periodā Indijas tirgus daļa importam par dempinga cenām ir ievērojami palielinājusies par 40 %.
5.2.2. Importa cenas un cenu samazinājums
(72)
Kā izklāstīts 22. apsvērumā, viena persona izteica bažas par to, ka antidempinga anketā nebija iespējams nošķirt konkrētus attiecīgā ražojuma veidus, kas pēc minētās puses ieskatiem ir atšķirīgi.
(73)
Šīs bažas anketā tika risinātas, paplašinot tā sauktos produkta kontroles numurus (PKN), lai izmeklēšanā varētu precīzi identificēt attiecīgos veidus, jo īpaši attiecībā uz cenu salīdzināšanu. Šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas ražotāji eksportētāji ir eksportējuši tikai ierobežotu daudzumu šo īpaši tehniskā veida ražojumu. Tomēr tiek uzsvērts, ka PKN izdarītās izmaiņas nodrošināja, ka konkrētu ražojumu veidu cenas tika tieši salīdzinātas ar līdzīga veida ražojumu cenām.
(74)
Tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām.
2009
2010
2011
IP
Vidējā cena (EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indekss (2009 = 100)
100
118
137
135
Avots:
Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(75)
Attiecīgajā periodā Indijas importa vidējās cenas palielinājās par 35 %, bet tās joprojām bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām tajā pašā periodā (sk. 93. apsvērumu). Tas izskaidro importa apjoma straujo pieaugumu un Indijas eksportētāju tirgus daļas būtisko palielināšanos par 40 % tajā pašā periodā.
(76)
Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar atlasīto Indijas ražotāju importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām.
(77)
Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 15 % attiecīgās valsts importam par dempinga cenām Savienības tirgū. Indijas importa apjoma un Indijas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums laikā no 2009. gada līdz IP ir skaidrojams ar to, ka imports par dempinga cenām bija lētāks nekā Savienības cenas attiecīgajā periodā.
5.3. Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija
5.3.1. Ievadpiezīmes
(78)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Indijas imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(79)
Kā minēts 14. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.
(80)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskā un mikroekonomiskā kaitējuma rādītājus. Šajā sakarībā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir novērtēts, pamatojoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, par ko dati apkopoti kopējās Savienības ražošanas nozares līmenī, un pamatojoties uz b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas, par ko dati apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī.
(81)
Jāatzīmē, ka visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika izmantota, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus, kas attiecas uz izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem.
(82)
Mikroekonomiskos rādītājus noteica, pamatojoties uz informāciju, ko atlasītie Savienības ražotāji bija snieguši atbildēs uz anketas jautājumiem.
5.3.2. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(83)
Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma tendences attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
2009
2010
2011
IP
Ražošanas apjoms (tonnas)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indekss (2009 = 100)
100
133
131
132
Ražošanas jauda (tonnas)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indekss (2009 = 100)
100
101
101
101
Jaudas izmantojums (%)
43
57
56
56
Indekss (2009 = 100)
100
132
130
130
Avots:
sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(84)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoms palielinājās par 32 %, zināmā mērā atspoguļojot patēriņa pozitīvo attīstību. Tomēr ražošanas apjoms nemainījās laikā no 2010. gada līdz IP.
(85)
Lai gan attiecīgajā periodā jaudas izmatojums uzlabojās un pieauga par 13 procentu punktiem, ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās būtībā stabila.
b) Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme
(86)
Pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms (tonnas)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indekss (2009 = 100)
100
140
140
140
Tirgus daļa (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indekss (2009 = 100)
100
98
93
93
Avots:
sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(87)
Pēc ievērojama pieauguma laikā no 2009. līdz 2010. gadam pieaugoša patēriņa kontekstā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem samazinājās un neguva labumu no turpmāka pieprasījuma pieauguma (4,9 % laikā no 2010. līdz 2011. gadam). To atspoguļo arī pieaugošā perioda beigu krājumu tendence, kas attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 41 %, kā norādīts 100. apsvērumā.
(88)
Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4,7 procentu punktiem, lai gan patēriņš bija stabili pieaudzis 50 % apmērā.
(89)
Kā norādīts 68. apsvērumā, Savienības patēriņš pieauga par 50 % laikā no 2009. gada līdz IP, bet tajā pašā periodā imports par dempinga cenām ievērojami palielinājās par 110 %, kā norādīts 70. apsvērumā. Tāpēc Savienības tirgus izaugsmi laikā no 2009. gada līdz IP daļēji absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā tajā pašā periodā palielinājās par 40 %. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma, jo palielinājās tirgus daļa importam par dempinga cenām
c) Nodarbinātība un ražīgums
(90)
Lai gan bija sarežģīta finansiālā situācija, kas aprakstīta 94.-99. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares nodarbinātība attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši stabila. Ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu (sk. 84. apsvērumu), ražīgums, ko noteica kā ražošanas apjomu tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, pieauga par 30 % tajā pašā periodā, kas liecina par to, ka Savienības ražošanas nozare ir ievērojami centusies uzlabot efektivitāti.
2009
2010
2011
IP
Darbinieku skaits
1 726
1 687
1 729
1 747
Indekss (2009 = 100)
100
98
100
101
Ražīgums (vienības/darbinieks)
61
83
80
80
Indekss (2009 = 100)
100
136
131
130
Avots:
sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
d) Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(91)
Triju atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju dempinga starpība pārsniedz de minimis līmeni (sk. 62. apsvērumu). Ņemot vērā attiecīgā ražojuma nozari, iepriekš aprakstīto apjomu, tirgus daļu un cenas Indijas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
(92)
Tiek atgādināts, ka attiecīgajam ražojumam 1999. gadā tika noteikti antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi (4). Tomēr, ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš 1999. gadā ieviesto pasākumu beigšanas un pašreizējo izmeklēšanu, nav pieejami dati, lai novērtētu iepriekšējā dempinga ietekmi. Jebkurā gadījumā, izmeklēšana neiesniedza pierādījumus, ka ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā dempinga.
5.3.3. Mikroekonomiskie rādītāji
a) Vienas vienības pārdošanas cenas Savienības tirgū un ražošanas izmaksas
(93)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 34 %. Pieaugums atspoguļo izejmateriālu izmaksu vispārējo pieaugumu, ar ko ražošanas nozare saskārās tajā pašā periodā. Savienības ražotāji 2011. gadā un IP varēja tikai nedaudz palielināt cenas, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas un 2011. gadā rentabilitāti saglabātu nedaudz lielāku par 1 % un IP sasniegtu peļņas slieksni. Līdz ar to, kā norādīts iepriekšējā tabulā, pat būtisks pārdošanas cenas pieaugums neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt pienācīgu peļņas līmeni.
2009
2010
2011
IP
Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā
2 988
3 833
4 185
4 018
Indekss (2009 = 100)
100
128
140
134
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indekss (2009 = 100)
100
111
117
113
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
b) Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(94)
Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi.
2009
2010
2011
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Naudas plūsma (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Ieguldījumi (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indekss (2009 = 100)
100
181
98
89
Ienākumi no ieguldījumiem (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(95)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, izsakot tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem kā procentu no attiecīgā apgrozījuma. Atlasītie Savienības ražotāji 2009. gadā cieta zaudējumus, bet sāka atgūties 2010. gadā līdz ar patēriņa palielinājumu par 50 %, kā tas aprakstīts 68. apsvērumā. Tomēr, lai gan rentabilitāte nedaudz pieauga, peļņas līmenis 0,2 % apmērā joprojām bija daudz zemāks par pienācīgu rentabilitātes līmeni tērauda nozarē. Patiesi, kā norādījusi Savienības ražošanas nozare, mērķa peļņas norma tika provizoriski noteikta 5 % apmērā, jo tiek uzskatīts, ka tas atbilst normai, ko šāda veida ražošanas nozare tā ražojuma sektorā, uz kuru attiecas izmeklēšana, varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Turklāt minētie 5 % ir peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko uzskatīja par atbilstošu minimumu citā izmeklēšanā par līdzīgiem ražojumiem tajā pašā nozarē.
(96)
IP atlasītie Savienības ražotāji spēja sasniegt peļņas slieksni, tomēr cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, tiem neļāva cenas pielāgot izmaksām un tādējādi sasniegt apmierinošus rezultātus. Šo situāciju izskaidro arī tas, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek uzskatīts par patēriņa preci, un tādējādi cena ir galvenais faktors, kas ietekmē patērētāju izvēli.
(97)
Naudas plūsma, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību un kas tika aprēķināta, pamatojoties uz darbību, līdz 2010. gadam bija negatīva. Lai gan 2011. gadā tā uzlabojās, laikā no 2011. gadā līdz IP tā samazinājās par 34 %.
(98)
Rentabilitātes un naudas plūsmas attīstība attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja to attīstību. Līdz ar to Savienības ražotāju spēja piesaistīt kapitālu un finansēt izmaksas bija apgrūtināta. Lai gan 2010. gadā atlasītajiem Savienības ražotājiem izdevās veikt dažus ieguldījumus saistībā ar līdzīgo ražojumu, pēc tam un jo īpaši IP ieguldījumi samazinājās par 51 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Turklāt, lai gan ienākumi no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, 2011. gadā kļuva pozitīvi, IP tie ievērojami samazinājās par 5,9 procentu punktiem, sasniedzot zemu 0,8 % līmeni.
(99)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finansiālie rezultāti IP bija nestabili.
c) Krājumi
(100)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 41 %; šis pieaugums sakrita ar tirgus daļas zaudējumiem, jo īpaši IP.
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (t)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indekss (2009 = 100)
100
120
124
141
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
d) Darbaspēka izmaksas
(101)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, tāpēc tās nav noteicošais faktors saistībā ar ražošanas izmaksu pieaugumu.
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indekss (2009 = 100)
100
109
107
104
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
5.4. Secinājums par kaitējumu
(102)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare neguva pilnīgu labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā un jo īpaši IP. Sākotnēji laikā no 2009. līdz 2010. gadam vairums rādītāju par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu pārsvarā uzlabojās, taču pēc tam ekonomiskā situācija bija nemainīga vai pat pasliktinājās.
(103)
Patiesi, tirgus uzplaukuma kontekstā daži rādītāji, piemēram, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms ievērojami pieauga laikā no 2009. līdz 2010. gadam, bet tad no 2010. gada tika novērota lejupslīde. Šāda situācija bija vērojama, neraugoties uz to, ka patēriņš pastāvīgi palielinājās.
(104)
Turklāt rādītājus par kaitējumu saistībā ar Savienības ražošanas nozares finansiālajiem rezultātiem, piemēram, naudas plūsmu, ieguldījumiem un rentabilitāti, nopietni ietekmēja Savienības tirgū valdošais cenu spiediens, jo īpaši IP. Savienības ražošanas nozare nevarēja pietiekami palielināt cenas, lai segtu ražošanas izmaksas laikā no 2009. līdz 2010. gadam. Rentabilitāte uzlabojās laikā no 2009. līdz 2011. gadam, 2011. gadā sasniedzot nelielu peļņu 1,4 % apmērā, tomēr tā atkal sāka pasliktināties IP, sasniedzot tikai peļņas slieksni. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta arī Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt ieguldījumus.
(105)
Ņemot vēra iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
6.1. Ievads
(106)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Indijas imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarīto kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām.
6.2. Ietekme, ko radījis imports par dempinga cenām
(107)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības patēriņš palielinājās par 50 % attiecīgajā periodā un tajā pašā laikā Indijas izcelsmes importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes. No otras puses, pieaugums importam par dempinga cenām sakrita ar lejupslīdi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomā nesaistītām personām laikā no 2010. gada līdz IP.
(108)
Ņemot vērā Savienības tirgū attiecīgajā periodā valdošo cenu spiedienu, tika konstatēts, ka Indijas importa vidējās cenas pastāvīgi saglabājās zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām. Piedāvājot cenas, kas IP bija vidēji par 15 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tirgus daļa Indijas importam par dempinga cenām laikā no 2009. gada līdz IP pieauga par 40 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 4,7 procentu punktiem (no 67,6 % 2009. gadā līdz 62,9 % IP). Tirgus daļas zaudējums liecina, ka Savienības ražošanas nozare tikai ierobežotā apjomā varēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa.
(109)
Ņemot vērā pieaugošās ražošanas izmaksas, Savienības ražošanas nozare centās palielināt vienības cenu nesaistītiem pircējiem, kā norādīts 93. apsvērumā. Tomēr cenu spiediena dēļ, ko izraisīja pieaugošais imports par dempinga cenām, kā minēts iepriekš, cenu palielinājums nebija pietiekams, lai segtu pieaugošās izmaksas, līdz ar to Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt pienācīgu peļņas līmeni, ko varētu uzskatīt par vajadzīgu šajā konkrētajā nozarē.
(110)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pieaugošajam Indijas importam par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicoša nozīme saistībā ar Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
6.3. Citu faktoru ietekme
6.3.1. Imports no trešām valstīm
Valsts
2009
2010
2011
IP
Ķīnas Tautas Republika (ĶTR)
Apjoms (tonnās)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indekss (2009 = 100)
100
134
177
202
Tirgus daļa (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indekss (2009 = 100)
100
94
118
134
Vidējā cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Indekss (2009 = 100)
100
136
148
131
Šveice
Apjoms (tonnās)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indekss (2009 = 100)
100
132
113
113
Tirgus daļa (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indekss (2009 = 100)
100
93
75
75
Vidējā cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Indekss (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejas Republika
Apjoms (tonnās)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indekss (2009 = 100)
100
138
130
128
Tirgus daļa (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indekss (2009 = 100)
100
97
87
85
Vidējā cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Indekss (2009 = 100)
100
112
128
124
Kopā no visām trešām valstīm, izņemot Indiju
Apjoms (tonnās)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indekss (2009 = 100)
100
130
139
146
Tirgus daļa (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indekss (2009 = 100)
100
91
93
97
Vidējā cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Indekss (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Papildus Indijas importam par dempinga cenām, kas veidoja 48 % no visa importa Savienības tirgū IP, bija arī citi cēloņsakarības kontekstā pārbaudāmi importa avoti, tostarp Ķīnas Tautas Republika, Koreja un Šveice.
(112)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Korejas un Šveices ražotāju eksportētāju vidējās cenas attiecīgajā periodā un jo īpaši IP bija lielākas par Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Turklāt to tirgus daļa IP samazinājās attiecīgi par 0,5 un 1,6 procentu punktiem.
(113)
Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni, un minētās valsts tirgus daļa attiecīgajā periodā liecināja par pieauguma tendenci. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumi tieši nekonkurē ar Savienības ražošanas nozares vai Indijas izcelsmes ražojumiem. Tāpēc tika uzskatīts, ka Ķīnas eksportam nevarēja būt būtiska ietekme uz galvenajiem ražojumu veidiem, ko Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū. Tādējādi Ķīnas importa ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu bija minimāla.
(114)
Tomēr kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda stiepļu importu no Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Šveices būtu vajadzējis iekļaut šajā izmeklēšanā.
(115)
Papildus iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem būtu jānorāda, ka sākuma posmā un līdz šim nav gūti tādi pierādījumi par dempingu, kaitējumu vai cēloņsakarību, kas pamatotu antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz importu, kura izcelsme ir iepriekš minētajās valstīs. Turklāt, pat ja būtu pierādījumi, kas pamatotu cita importa izmeklēšanu, atšķirīgā attieksme saistībā ar antidempinga procedūras sākšanu tikai attiecībā uz Indijas importu nav uzskatāma par diskriminējošu. Tādējādi apgalvojums, ka šīs valstis būtu bijis jāiekļauj izmeklēšanā, nav pamatots un būtu jānoraida.
(116)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka eksportam no citām trešām valstīm nav bijis būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
6.3.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(117)
Kopējais attiecīgā produkta eksports, ko veica Savienības ražošanas nozare, veidoja 8,5 % no kopējā ražošanas apjoma IP. Šo ainu raksturo tādu atlasīto Savienības ražotāju veiktais eksports nesaistītiem pircējiem, kuru eksports IP veidoja 7 % no ražošanas apjoma un kuru piedāvātās cenas bija par 36 % lielākas nekā ES tirgū tajā pašā periodā. Pamatojoties uz to, var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt radījusi būtisku kaitējumu.
6.3.3. Ekonomikas krīze un izejmateriālu cenas
(118)
Kā minēts 68. apsvērumā, patēriņš 2009. gadā bija īpaši zems ārkārtīgi augstā niķeļa cenu līmeņa un ekonomikas krīzes ietekmes dēļ. Šī situācija neapšaubāmi pamato Savienības ražošanas nozares īpaši slikto finansiālo stāvokli 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka situācijā, kad no 2010. gada patēriņš palielinājās, rezultāti, ko sasniedza lētais imports par dempinga cenām, kontrastēja ar Savienības ražošanas nozares rezultātiem.
(119)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pat vispārējas ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un zaudēja tirgus daļu visā attiecīgajā periodā, savukārt Indijas eksports par dempinga cenām ieguva lielāku tirgus daļu.
(120)
Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze un izejmateriālu cenu pieaugums varēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares rezultātu pasliktināšanos, kopumā nevar uzskatīt, ka tam ir bijusi tāda ietekme, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei IP nodarīto būtisko kaitējumu.
6.4. Secinājums par cēloņsakarību
(121)
Tika pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami pieauga apjoms un tirgus daļa Indijas izcelsmes importam par dempinga cenām (attiecīgi par 110 % un 40 %). Turklāt tika konstatēts, ka minētais imports pastāvīgi bija lētāks nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū, jo īpaši IP (vidēji par 15 %).
(122)
Apjoma un tirgus daļas pieaugums Indijas importam par dempinga cenām sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokļa lēno attīstību, jo īpaši no 2010. gada. Tādējādi, neraugoties uz patēriņa atgūšanos, Savienības ražošanas nozare nespēja ražošanas izmaksu palielinājumu apmierinošā līmenī novirzīt uz pircējiem, un līdz ar to finanšu rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumi, joprojām bija zemā līmenī.
(123)
Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp Indijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(124)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli bija pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka Indijas imports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
7.1. Vispārīgi apsvērumi
(125)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par dempinga radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības interešu analīzi veica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
7.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(126)
Savienības ražošanas nozarē ietilpst 27 zināmie ražotāji, kas veido visu līdzīgā ražojuma produkciju Savienībā. Ražotāji ir izvietoti dažādās Savienības dalībvalstīs un saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 1 747 cilvēkus.
(127)
Viens Savienības ražotājs, kas pārstāv salīdzinoši nelielu daļu no Savienības ražošanas apjoma un kam ir saistītais uzņēmums Indijā, iebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā minēts 22. apsvērumā, tas arī apgalvoja, ka īpaši tehniski ražojumi nebūtu jāiekļauj izmeklēšanā un ka tas nav Savienības interesēs piemērot tos pašus pasākumus attiecībā uz šā veida ražojumu.
(128)
Kā minēts 72. apsvērumā, šīs bažas anketā tika risinātas, paplašinot PKN un skaidri identificējot šos veidus izmeklēšanā. Tomēr šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšana attiecas uz īpaši tehniskiem ražojumiem un ka Indijas ražotāji eksportētāji šā veida ražojumus eksportēja tikai ierobežotā daudzumā. Tāpēc šā ražotāja paustās bažas netika uzskatītas par pamatotām, un tā apgalvojumu noraidīja.
(129)
Tika konstatēts, ka Indijas imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis būtisku kaitējumu. Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un ka finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām bija nestabila.
(130)
Sagaidāms, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos godīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām.
(131)
Turklāt paredzams, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. Pasākumu noteikšana dotu ražošanas nozarei iespēju uzturēt un turpmāk sekmēt centienus būt rentablai.
(132)
Ja pasākumus nenoteiktu, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās.
(133)
Tāpēc provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšana Indijas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
7.3. Lietotāju intereses
(134)
Anketas nosūtīja deviņiem lietotājiem Savienībā. Tikai trīs atbildēja uz anketas jautājumiem, tādējādi veidojot 6 % no Indijas attiecīgā ražojuma kopējā importa IP. Lietotāji darbojas nozarēs, kas saistītas ar pārtikas pārstrādi, tostarp ēdināšanas uzņēmumu virtuvēm un ēdināšanas pakalpojumiem, sadzīves tehniku, automobiļu rūpniecību.
(135)
Vidēji iepirkumi no Indijas bija aptuveni 67 % apmērā no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem, un Indija bija tikai viena lietotāja ekskluzīvas piegādes avots. IP vidējais apgrozījuma procents saistībā ar attiecīgo ražojumu veidoja 54 % no lietotāju kopējā apgrozījuma.
(136)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visu sadarbībā iesaistīto lietotāju, kas izmantoja attiecīgo ražojumu, vidējā rentabilitāte IP bija lielāka par 9 % no apgrozījuma.
(137)
Ierosināto pasākumu iespējamā ietekme tika novērtēta, pamatojoties uz atbildēm, ko lietotāji bija snieguši uz anketas jautājumiem, un pamatojoties uz attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma kopējo Savienības tirgu. Sliktākajā gadījumā, t. i., ja Savienības tirgū cenu pieaugumu nevarētu novirzīt uz izplatīšanas ķēdi un ja lietotāji turpinātu tādā pašā apjomā veikt iegādes no Indijas, maksājuma ietekmē lietotāju rentabilitāte samazinātos par apmēram 1,2 procentu punktiem.
(138)
Jāatzīmē, ka vienam lietotājam bija neitrāla nostāja attiecībā uz izmeklēšanu, jo tas uzskatīja, ka pasākumu noteikšanai nebūs būtiskas ietekmes uz tirgus cenām, jo potenciālo cenu pieaugumu absorbēs izplatītāji.
(139)
Cits lietotājs izteica bažas, ka, ja pasākumus noteiktu, tie ietekmētu arī konkrēta veida ražojumus, ko vairs neizgatavo Savienībā. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka minētā lietotāja norādīto veidu ražojumi joprojām tiek izgatavoti Savienībā un ka pieprasījums pēc šāda veida nerūsējošā tērauda kategorijām nav būtisks. Turklāt jāatzīmē, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neražoja ar pilnu jaudu, un tādēļ, ja pieprasījums palielinātos, ražošanas apjoms varētu attiecīgi pieaugt.
(140)
Jāatzīmē, ka, tā kā attiecīgais ražojums ir standartizēts attiecībā uz nozari un izmantošanu, lietotāji varētu viegli mainīt piegādes avotus, ciktāl tas attiecas uz ražojuma kvalitāti vai cenu. Pasākumu noteikšanai nevajadzētu izslēgt iespēju, ka attiecīgo ražojumu importē no citām valstīm un pat no Indijas, ja ir novērsta dempinga radītā tirdzniecību kropļojošā ietekme.
(141)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pat tad, ja Indijas importam noteiktie pasākumi dažus lietotājus varētu ietekmēt negatīvāk nekā citus, tiek uzskatīts, ka kopējā ietekme uz lietotājiem ir ierobežota.
7.4. Importētāju intereses
(142)
Nesaistīto importētāju sadarbība bija ierobežota. Deviņi importētāji sniedza atlases informāciju, bet sadarbojās tikai viens. Minētais uzņēmums veidoja 7 % no Indijas kopējā importa IP. Uzņēmums iebilst pret pasākumu noteikšanu, jo Indija ir vislielākais tā piegādātājs. Lai gan pasākumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt uzņēmuma rentabilitāti, jo pieaugtu izmaksas, importējošajam uzņēmumam būtu jāspēj izmaksu pieaugumu vismaz daļēji novirzīt uz pircējiem.
(143)
Turklāt importētāji varētu pārorientēties uz citiem avotiem, tostarp Savienības ražošanas nozari un citām eksportētājvalstīm.
(144)
Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm.
7.5. Secinājums par Savienības interesēm
(145)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, kādēļ nenoteikt pasākumus attiecībā uz Indijas attiecīgā ražojuma importu.
(146)
Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme, jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ierobežotākām interešu grupām.
8. PRIEKŠLIKUMS PAR PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM
(147)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
8.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(148)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(149)
Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām.
(150)
Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto cenu importam par dempinga cenām, kā noteikts saistībā ar cenu samazinājuma aprēķināšanu 77. apsvērumā, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, ražošanas izmaksām pieskaitot pienācīgas peļņas līmeni. Mērķa peļņas norma tika provizoriski noteikta 5 % apmērā, kā minēts 95. apsvērumā.
(151)
Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas, sk. 154. apsvērumu.
8.2. Pagaidu pasākumi
(152)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga maksājumi konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam būtu jānosaka mazāko dempinga un kaitējuma starpību apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu.
(153)
Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu un 24. panta 1. punkta otro daļu Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5), nevienam ražojumam nepiemēro gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumus, kas attiecas uz vienu un to pašu situāciju, kura izriet no dempinga un no eksporta subsidēšanas. Visas subsīdiju shēmas, kas minētas pagaidu antisubsidēšanas regulā (6), attiecas uz eksporta subsidēšanu. Tāpēc attiecīgās pagaidu antidempinga maksājumu likmes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecīgi pielāgo.
(154)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību, dempinga starpību un kompensācijas maksājuma likmes. Līdz ar to ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.
(%)
Uzņēmums
Kaitējuma starpība
Dempinga starpība
Kompensācijas maksājuma likme
Pagaidu antidempinga maksājuma likme
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās
24,0
28,0
3,8
20,2
Visi pārējie uzņēmumi
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Atsevišķas uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Līdz ar to minētās maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro tikai to attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir Indijā un kurus ražojuši šie uzņēmumi - tātad minētās konkrētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajam attiecīgajam ražojumam, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar norādītu nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.
(156)
Prasība piemērot uzņēmumam minētās atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(157)
Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.
9. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(158)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt ir jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu tādas nerūsējošā tērauda stieples importam:
-
ar niķeļa masas saturu 2,5 % vai vairāk, izņemot stiepli ar niķeļa masas saturu 28 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 % un ar hroma masas saturu 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 22 %,
-
ar niķeļa masas saturu mazāk par 2,5 %, izņemot stiepli ar hroma masas saturu 13 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % un ar alumīnija masas saturu 3,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 %,
kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kuras izcelsme ir Indijā.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro 1. punktā aprakstītā un turpmāk minētajos uzņēmumos izgatavotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
20,2
B781
Visi pārējie uzņēmumi
27,8
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 3. maijā