РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1153/2012 НА СЪВЕТА
от 3 декември 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на замшеви кожи - гюдерии с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1338/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на замшеви кожи - гюдерии, понастоящем класирани в кодове по КН 4114 10 10 и 4114 10 90, с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата страна“) („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 58,9 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (3), на 14 юни 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането е подадено от „UK Leather Federation“ („заявителят“), който представлява повече от 50 % от общото производство на Съюза на замшеви кожи - гюдерии.
(3)
Подадената молба се основава на аргумента, че има вероятност изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга и на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 13 септември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) („известието за започване на преразглеждане“), че открива процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2010 г. до 30 юни 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страната износител за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза, производители износители в засегнатата страна и несвързани вносители, бе счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да изготви такава, в съответствие с член 17 от основния регламент от горепосочените страни бе поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането.
(8)
Изготвена бе извадка за производителите от Съюза, в която са включени две групи производители, избрани между трима известни производители от Съюза.
(9)
Бе установен контакт с шестима известни производители износители от КНР. Никое от тези дружества не оказа съдействие при разследването.
(10)
По отношение на вносителите: 35 несвързани вносители на замшеви кожи - гюдерии бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Само двама от тях се отзоваха и оказаха съдействие в настоящото разглеждане. Следователно не бе необходима извадка за несвързаните вносители.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от групите производители от Съюза, включени в извадката, и от двамата несвързани вносители, оказващи съдействие. Никой от производителите износители от КНР не оказа съдействие за преразглеждането и никой от съответните съюзи на потребителите не предостави информация на Комисията или заяви своя интерес в хода на разследването.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
-
Hutchings & Harding Ltd, Кеймбридж, Обединено кралство; и
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Торино, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(13)
Разглежданият в настоящото преразглеждане продукт е същият като този в първоначалното разследване, т.е. замшеви кожи - гюдерии и комбинирано маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, независимо дали са нарязани във форма, включително „crust“ замшеви кожи - гюдерии и комбинирано „crust“ маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“), понастоящем класиран в кодове по КН 4114 10 10 и 4114 10 90.
(14)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, а също продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали изтичането на срока на действащите мерки може да доведе до продължаване на дъмпинга.
1. Предварителни бележки
(16)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, нито един от шестте производители износители в КНР, с които бе установен контакт, не оказа съдействие на разследването и се наложи констатациите относно вероятността от продължаване на дъмпинга да бъдат основани на наличните факти, и по-специално на информацията, представена от заявителя, включително информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и статистическите данни, както е предвидено в член 18 от основния регламент.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Държава аналог
(17)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително и действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, по целесъобразност - след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(18)
При първоначалното разследване за държава аналог с оглед установяването на нормалната стойност бяха използвани САЩ. Единственият производител на замшеви кожи - гюдерии в САЩ по време на първоначалното разследване вече е закрил производството си. След това замшевите кожи - гюдерии се внасят от съвместно предприятие в Турция. Поради факта, че вече няма значително производство на замшеви кожи - гюдерии в САЩ, в известието за започване на настоящото преразглеждане като държави аналог бяха предвидени други страни, т.е. Нова Зеландия, Турция и Индия. Бе установен контакт със съответните производители в държавите аналог, развиващи дейността си в Нова Зеландия, Турция и Индия, но не бе оказано съдействие.
(19)
По отношение на нормалната стойност - при липсата на съдействие от страна на производител в държава аналог, тя бе определена въз основа на информация за средната цена на индийския внос в Съюза, налична в статистическите данни за вноса на Евростат за РПП (Индия е страната с най-висок обем на вноса в Съюза). По отношение на експортната цена - при липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР, тя бе определена въз основа на информация за средната цена на китайския внос в Съюза, налична в статистическите данни за вноса на Евростат за РПП. На тази основа е определен дъмпинговият марж - като разлика между средната цена на индийския внос в Съюза, използвана като нормална стойност, и средната цена на китайския внос, използвана като експортна цена. Резултатът, получен при изчисляването на дъмпинговия марж, е 64 %.
2.2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(20)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП бе проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени. Като се вземе предвид фактът, че нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, изложените по-долу заключения се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно - информацията, предоставена в искането за преразглеждане, данните, предоставени от заявителя, както и данни от Евростат.
(21)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: развитие на вноса от КНР, производство и свободен капацитет на производителите износители и привлекателност на пазара на Съюза по отношение на цените и обемите.
(22)
Както е посочено в съображение 32 по-долу, при сравнението на цените при вноса от КНР по време на РПП и цените на промишлеността на Съюза се наблюдава значително подбиване на цените (51,6 %). Пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители износители по отношение както на цените, така и на обемите. Това се потвърждава от факта, че има значителен наличен производствен капацитет в КНР след налагането на мерките, когато вносът от КНР намалява. Още преди налагането на мерките КНР бе утроила пазарния си дял в Съюза на този продукт - от 10,7 % пазарен дял в Съюза през 2001 г. до 31,7 % през 2004 г. Освен това китайските експортни цени за Съюза остават все още по-високи в сравнение с тези на пазарите на някои други трети страни, поради което пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители износители.
(23)
Направеният по-горе анализ показва, че вносът от КНР на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при много високи дъмпингови маржове. Като се имат предвид по-специално анализът на ценовите равнища на пазарите в Съюза и наличният в КНР капацитет, може да се направи заключението, че при премахване на мерките е вероятно дъмпингът да продължи.
Г. ВРЕДА
1. Промишленост на Съюза
(24)
В рамките на Съюза сходният продукт се произвежда от три (групи) дружества. Две от тях са представлявани от заявителя и са разположени съответно в Обединеното кралство и Италия с някои преработващи производства в Полша и Румъния. Третият производител е разположен в Италия и също подкрепя молбата. За всички останали производители на замшеви кожи - гюдерии е докладвано, че са закрили производствата си след 2006 г., когато бяха наложени първоначалните мерки.
(25)
Общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент бе определено въз основа на отговорите във въпросниците на производителите от Съюза, включени в извадката, и на основните макроданни, предоставени от третия производител за изготвянето на състоянието/извадката. Тези дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Двамата производители, включени в извадката, представляват 80 % от производството на Съюза.
(26)
Тъй като показателите за микроикономическа вреда се основават на данни само от две дружества, те са представени под формата на индекс с цел запазване на поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
2. Потребление на пазара на Съюза
(27)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данните за вноса от Евростат.
(28)
Също така се отбелязва, че от 2010 г. значителни количества от замшеви кожи - гюдерии, на ниска цена, са изнесени през Испания към останалата част на Съюза (около 31 % като пазарен дял). Отбелязва се, че в Испания вече няма производство на сходния продукт и продажбите на замшеви кожи - гюдерии за останалата част на Съюза надхвърлят вноса. Тези количества са добавени към данните за потреблението. В периода между 2008 г. и РПП потреблението на Съюза нараства с 26 %, като основният ръст е регистриран между 2009 и 2010 г.
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в хил. кв. футове) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Индекс (2008 г.=100)
100
101
129
126
3. Внос от КНР
а) Обем и пазарен дял
(29)
След налагане на мерките през 2006 г. китайският внос намалява значително и остава сравнително ограничен с пазарен дял от около 4 % през РПП. Независимо от това през разглеждания период обемът на вноса с произход от КНР нараства с 9 процентни пункта и достига равнището от 1 103 330 кв. фута през РПП. Въпреки това вносът от КНР не нараства със същите темпове като потреблението на Съюза и пазарният дял на китайския внос през разглеждания период намалява.
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатата държава (в хил. кв. футове) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
87
109
Пазарен дял на вноса от засегнатата държава (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
б) Цени
i) Развитие на цените
(30)
Средната цена на китайския внос се е променила слабо през разглеждания период. В сравнение с 2008 г. цената първоначално се покачва през 2009 г., преди да спадне с 13 % и да се възстанови отново до равнището си от 2008 г. по време на РПП.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Цена за вноса от засегнатата държава (евро/кв. фут) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Индекс (2008 г. = 100)
100
136
87
102
ii) Подбиване на цените
(31)
За целите на анализа на подбиването на цените среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF на износители от КНР. Поради тази причина продажните цени на промишлеността на Съюза са коригирани по-специално за разходи по кредити, разходи за доставка, опаковка и комисиони до ниво франко завода. Експортните цени CIF от КНР са взети от Евростат и са коригирани, за да включат всички разходи, свързани с митническото оформяне, т.е. мито и разходите след вноса (цена на разтоварената стока).
(32)
Сравнението показа, че през РПП вносът на разглеждания продукт подбива цените на промишлеността на Съюза с около 51,6 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(33)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(34)
За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза въз основа на информацията, събрана от пълните отговори във въпросника от дружествата, участващи в извадката, и от макроданните, предоставени от третия производител от Съюза,
-
анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бе направен въз основа на информацията, получена от надлежно проверените отговори във въпросника, предоставени от дружествата, включени в извадката. Тази информация се определя като представителна за цялата промишленост на Съюза. Като се има предвид фактът, че тези показатели се отнасят само до две дружества, в съответствие с член 19 от основния регламент с цел поверителност абсолютните стойности не могат да бъдат оповестявани и по-долу са предоставени само индекси.
а) Макроикономически показатели
4.1. Производство
(35)
От 2008 г. промишлеността на Съюза регистрира последователен спад и през РПП достига до 12 % под равнището от 2008 г. независимо от нарастването на потреблението за същия период с 26 %.
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производство (в хил. кв. футове) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
93
88
4.2. Производствен капацитет и степен на използване на капацитета
(36)
Производственият капацитет остава стабилен между 2008 г. и РПП. Въпреки че равнището на използване на капацитета е ниско още през 2008 г., спадът в производството между 2008 г. и РПП води до допълнителен значителен спад в равнището на използване на капацитета от 7 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен капацитет (в хил. кв. футове) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
93
88
4.3. Обем на продажбите
(37)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към несвързани клиенти нарастват с 5 % в периода между 2008 г. и 2009 г., преди отново да се понижат с 2 % през 2010 г. и да нараснат след това през РПП. Като цяло обемът на продажбите нараства с 9 % през разглеждания период.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в хил. кв. футове) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Индекс (2008 г. = 100)
100
105
103
109
4.4. Пазарен дял
(38)
В периода 2008-2009 г. промишлеността на Съюза леко подобрява пазарния си дял с 1 % от вече ниското равнище от 23 % през 2008 г., преди отново да се свие с 4 процентни пункта до само 20 % през РПП.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
80
87
4.5. Растеж
(39)
В периода между 2008 г. и РПП, въпреки че потреблението в Съюза се повишава с 26 %, обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза нараства само с 9 %, а пазарният дял на производителите от Съюза намалява с 3 процентни пункта. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
4.6. Заетост
(40)
След първоначален значителен спад с 9 % на заетостта в периода 2008-2009 г. равнището на заетостта на промишлеността на Съюза продължава да се понижава. От 74 работника през 2008 г., през РПП са останали само 59, т.е. регистриран е общ спад от 19 %.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (като брой лица) (12)
74
67
62
59
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
84
81
4.7. Производителност
(41)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, се е увеличила с 9 % между 2008 г. и РПП. Това е вследствие на факта, че заетостта се понижава с по-бързи темпове в сравнение с производството.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (кв. фута на заето лице) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
110
109
4.8. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(42)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза се задържат на стабилни равнища между 2008 г. и РПП. Както е посочено по-горе, дъмпинговият китайски внос значително подбива цените на промишлеността на Съюза. Въпреки това задържането на ценовите равнища е за сметка на пазарния дял на промишлеността на Съюза.
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/кв. фут) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
100
100
4.9. Размер на дъмпинговия марж
(43)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.10. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(44)
Показателите, разгледани по-горе, показват, че независимо от налагането на антидъмпинговите мерки през 2006 г. икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза остава значително нестабилно и под ефекта на вредата. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
б) Микроикономически показатели
4.11. Складови наличности
(45)
Равнището на крайните складови наличности в промишлеността на Съюза се увеличава значително с 31 % между 2008 г. и РПП. Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката на обращаемостта в месеци на складовите наличности. В тази връзка през 2008 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през РПП са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 63 % от общата годишна продукция). Поради това се потвърждава заключението, че динамиката на складовите наличности показва наличие на вреда.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Крайни складови наличности (кв. футове) (15)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
100
116
135
131
4.12. Възнаграждения
(46)
Средното възнаграждение на работник се задържа на стабилно равнище в периода 2008-2009 г., както и между 2010 г. и РПП. Рязкото покачване с 20 % през 2009 г. и 2010 г. се дължи на значителното нарастване на разходите за труд в две от дружествата, включени в извадката, независимо от понижаването на заетостта.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хил. евро) (16)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
120
120
4.13. Инвестиции
(47)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители в производството на сходния продукт са предимно за поддръжка и се увеличават с 21 % между 2008 г. и РПП. Рязкото покачване в периода между 2010 г. и РПП се дължи на закупуването на оборудване през 2011 г. от един от производителите, включени в представителната извадка.
Таблица 13
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро) (17)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
72
121
4.14. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(48)
През разглеждания период промишлеността постоянно претърпява загуби. В периода между 2008 г. и РПП загубите нарастват повече от два пъти (в абсолютно изражение и като процент от оборота).
(49)
По същия начин възвръщаемостта от инвестициите (ВИ) е отрицателна за целия разглеждан период и се влошава с - 131 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 14
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби) (18)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-95
-73
- 203
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите) (18)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(50)
Нетният паричен поток от оперативната дейност се задържа отрицателен за целия разглеждан период и се влошава с близо - 300 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 15
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в евро) (19)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
В същото време липсват индикации за срещани затруднения от страна на промишлеността на Съюза при привличането на капитали.
в) Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
4.16. Въздействие на дъмпинговия внос
(52)
След налагане на мерките китайският внос намалява значително и остава със сравнително ограничен пазарен дял от около 4 % през РПП. Въпреки това сравнението на цените на този внос с тези на промишлеността на Съюза показва значително подбиване (51,6 %) Като се има предвид, че замшевите кожи - гюдерии са стандартен продукт с много ограничен продуктов обхват и че китайските стоки по отношение на качеството са близки до европейските, относително малкият пазарен дял на китайския внос, в комбинация със значителното подбиване, свидетелства за значителното въздействие на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.17. Внос от други държави
(53)
Има значителен внос от Индия, Турция и Нова Зеландия, както и от други държави, които разполагат с общ пазарен дял от 46 % през РПП (спад спрямо 60 % през 2008 г.).
(54)
По отношение на вноса от Индия се отбелязва, че обемът му е значителен и пазарният му дял се е покачил от 11 % през 2008 г. на 16 % през РПП. Същевременно средните цени на индийския внос са малко под средните цени на производителите от Съюза. Като се имат предвид значителните обеми и разликата в цените, се смята, че индийският внос задълбочава в някаква степен отрицателното икономическо състояние на промишлеността на Съюза. Същевременно се отбелязва, че цените на индийския внос са с повече от 60 % по-високи от тези на дъмпинговия китайски внос. Следователно се смята, че това ограничено въздействие върху текущото състояние на промишлеността на Съюза по всяка вероятност не би прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 16
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от Индия (в хил. кв. футове) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Пазарен дял на вноса от Индия (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Средна цена на вноса от Индия (евро/кв. фут)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Има значителен внос и от Турция, която има пазарен дял от 10 % през РПП (спад спрямо 18 % през 2008 г.). Същевременно средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са близки до ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се има предвид тенденцията на намаляване на вноса от Турция и относително високите им цени, се смята, че това ограничено въздействие върху текущото състояние на промишлеността на Съюза по всяка вероятност не би прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 17
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от Турция (в хил. кв. футове) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Пазарен дял на вноса от Турция (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Средна цена на вноса от Турция (евро/кв. фут)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Има значителен внос от Нова Зеландия, която има пазарен дял от 7 % през РПП - нарастване спрямо 3 % през 2008 г. Въпреки това средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са дори по-високи от ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се имат предвид относително високите цени на вноса от Нова Зеландия, се смята, че и те не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 18
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от Нова Зеландия (в хил. кв. футове) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Пазарен дял на вноса от Нова Зеландия (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Средна цена на вноса от Нова Зеландия (евро/кв. фут)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Вносът от останалия свят има пазарен дял от 13 % през РПП (спад спрямо 27 % през 2008 г.). Същевременно средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са близки до ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се имат предвид тенденцията на намаляване на вноса от останалия свят и относително високите цени в сравнение с вноса на замшеви кожи - гюдерии от КНР, също се смята, че и те не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 19
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от останалия свят (в хил. кв. футове) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Пазарен дял на вноса от останалия свят (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Средна цена на вноса от останалия свят (евро/кв. фут)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Вносът от всички други трети държави общо има пазарен дял от 46 % през РПП (спад спрямо 60 % през 2008 г.). Същевременно средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са много близки до ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се имат предвид тенденцията за намаляване на вноса от трети държави и относително високите им цени, се смята, че и те, разглеждани като цяло, не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 20
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в хил. кв. футове) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
105
97
Пазарен дял на вноса от други държави (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Средна цена на вноса от други държави (евро/кв. фут)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(59)
В Съюза са останали само трима производители (всеки от тях - МСП). Всички останали производители на замшеви кожи - гюдерии са декларирали, че са закрили производствата си след 2006 г., когато бяха наложени първоначалните мерки. Това може да се разглежда като резултат от засиления натиск от китайския дъмпингов внос, упражняван върху пазара на Съюза, дори и в условия на нарастващо потребление.
(60)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се влошава през разглеждания период. По-специално производството се свива с около 12 % и въпреки че продажбите леко са нараснали, това нарастване е по-слабо от нарастването на потреблението и следователно пазарният дял на производителите от Съюза се е свил с 3 процентни пункта.
(61)
Същевременно анализът на микроикономическите показатели показва, че рентабилността, възвръщаемостта от инвестиции и паричният поток на промишлеността на Съюза се задържат на отрицателни равнища през целия разглеждан период и се влошават допълнително към РПП.
(62)
Анализиран е вносът от Индия, Турция, Нова Зеландия и останалия свят. По отношение на всеки от тези потоци на вноса поотделно, както и разгледани заедно, се смята, че те не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
(63)
С оглед на гореизложеното се достига до заключението, че промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент и че положението ѝ е много нестабилно и уязвимо и е далеч от състоянието, което би могло да се очаква, ако се бе възстановила от установената в рамките на първоначалното разследване вреда.
(64)
Също така се достига до заключението, че нанесената вреда на състоянието на промишлеността на Съюза е предизвикана предимно от продължителното съществуване (дори и в малки количества) на дъмпингов евтин внос от КНР.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(65)
Въпреки че обемите на вноса от КНР намаляват значително след налагането на мерките през 2006 г., се смята, че в КНР съществува значителен производствен капацитет (вж. съображение 22). Този свободен капацитет лесно може да бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(66)
Смята се, че ако мерките бъдат отменени, по всяка вероятност китайските производители износители ще се стремят да възстановят изгубени пазарни дялове в Съюза. В този смисъл значителното подбиване на цените, установено в разследването, показва, че пазарът на Съюза е много привлекателен за китайския внос заради равнището на цените (вж. съображение 22).
2. Заключение относно продължаване на вредата
(67)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките срещу КНР по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(68)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и ползвателите.
(69)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху разглежданите страни.
(70)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали въпреки заключенията за вероятното продължаване на причиняващия вреда дъмпинг съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(71)
Промишлеността на Съюза, представлявана от МСП, системно губи пазарен дял и понася съществена вреда по време на разглеждания период. Ако мерките бъдат отменени, по всяка вероятност промишлеността на Съюза ще се окаже в още по-тежка ситуация.
3. Интерес на вносителите
(72)
Има двама несвързани вносители, които оказват съдействие в разследването. Дейността, свързана със замшевите кожи - гюдерии, представлява ограничена част от съответните им обороти. Не съществуват индикации, че продължаването на мерките би имало значителен ефект върху тяхната дейност.
4. Интерес на ползвателите и потребителите
(73)
Никакви сдружения на ползватели или потребители не се обявиха в рамките на крайните срокове, посочени в известието за започване, също както при първоначалното разследване. Като се вземе предвид, че при първоначалното разследване бе сметнато, че въпросните мерки не биха засегнали неоправдано интереса на тези страни и като се има предвид тяхното продължително неоказване на съдействие, може да се достигне до заключението, че интересът им няма да бъде накърнен от запазването на мерките. Всъщност съществуването на значителен внос от други източници, при това на конкурентни цени, ще гарантира, че ползвателите и потребителите ще продължат да разполагат с широк избор от различни доставчици на въпросния продукт, при това на разумни цени.
5. Заключение
(74)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(75)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(76)
От гореизложеното следва, че, както се предвижда в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на замшеви кожи - гюдерии с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита със ставка от 58,9 %,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на замшеви кожи - гюдерии и комбинирано маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, независимо дали са нарязани във форма, включително „crust“ замшеви кожи - гюдерии и комбинирано „crust“ маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, понастоящем класирани в кодове по КН 4114 10 10 и 4114 10 90, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1, е 58,9 %.
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 декември 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1153/2012
(2012. gada 3. decembris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1338/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes zamšādas importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 58,9 % apmērā.
2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu (3) gaidāmajām termiņa beigām, tā 2011. gada 14. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Apvienotās Karalistes Ādas izstrādājumu federācija (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā zamšādas ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.
3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 13. septembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju un citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, nesaistītus importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Ņemot vērā Savienības ražotāju, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvērtēt, vai ir jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienās no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Tika veikta Savienības ražotāju atlase, kurā no trim zināmajiem Savienības ražotājiem tika atlasītas divas ražotāju grupas.
(9)
Notika saziņa ar sešiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem izmeklēšanā nesadarbojās.
(10)
Tika konstatēti 35 nesaistīti zamšādas importētāji Savienībā, kuri tika aicināti sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām un citiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes tika saņemtas no atlasītajām Savienības ražotāju grupām un abiem nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās. Pārskatīšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs, un izmeklēšanas gaitā nepieteicās un nesniedza Komisijai informāciju neviena no attiecīgajām patērētāju apvienībām.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un tā radītā kaitējuma iespējamību un lai konstatētu, vai pastāv Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās.
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Apvienotā Karaliste, un
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Itālija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(13)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā izmeklēšanā definētais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšāda un mākslīgā zamšāda, kas ir vai nav piegriezta pēc formas, tostarp izžāvēta zamšāda un izžāvēta mākslīgā zamšāda (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90.
(14)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas tiek ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tas pats lietojums, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.
1. Ievadpiezīmes
(16)
Kā minēts 9. apsvērumā iepriekš, neviens no sešiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem notika saziņa, izmeklēšanā nesadarbojās, un konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, un statistiku.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(17)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.
(18)
Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja ASV. Vienīgais zamšādas ražotājs, kas sākotnējās izmeklēšanas laikā darbojās ASV, šobrīd ir slēdzis savu ražotni. Kopš šīs slēgšanas tas importē zamšādu no kopuzņēmuma Turcijā. Tā kā ASV vairs nenotiek zamšādas ražošana ievērojamā apjomā, paziņojumā par šīs procedūras sākšanu kā analogās valstis bija paredzētas citas valstis - Jaunzēlande, Turcija un Indija. Notika saziņa ar iespējamajiem ražotājiem analogajās valstīs (Jaunzēlandē, Turcijā un Indijā), taču attiecīgie ražotāji nesadarbojās.
(19)
Tā kā analogo valstu ražotāji nesadarbojās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju par Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējo cenu, kas par PIP pieejama Eurostat importa statistikā (Indija ir valsts ar vislielāko importa apjomu Savienībā). Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena tika balstīta uz informāciju par ĶTR importa Savienībā vidējo cenu, kas par PIP pieejama Eurostat importa statistikā. Pamatojoties uz minēto, dempinga starpība tika noteikta kā starpība starp Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējo cenu, ko izmantoja kā normālo vērtību, un ĶTR izcelsmes importa vidējo cenu, kuru izmantoja kā eksporta cenu. Veicot aprēķinus, tika iegūta dempinga starpība 64 % apjomā.
2.2. Importa attīstība pasākumu atcelšanas gadījumā
(20)
Papildus dempinga esības analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika pārbaudīta dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem un Eurostat datiem.
(21)
Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR izcelsmes importa attīstība, ražotāju eksportētāju ražošanas apjoms un neizmantotā ražošanas jauda, kā arī Savienības tirgus pievilcība cenu un apjoma ziņā.
(22)
Kā norādīts turpmāk 32. apsvērumā, PIP salīdzinot ĶTR izcelsmes importa cenas un Savienības ražošanas nozares cenas, ir vērojama ievērojama cenu starpība (51,6 %). Cenu un apjoma ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. To pastiprina fakts, ka kopš pasākumu noteikšanas, kad ĶTR izcelsmes imports tika samazināts, ĶTR ir pieejama ievērojama ražošanas jauda. Jau pirms pasākumu noteikšanas ĶTR trīskāršoja savu šā ražojuma Savienības tirgus daļu - no 10,7 % tirgus daļas Savienības tirgū 2001. gadā līdz 31,7 % 2004. gadā. Turklāt ĶTR eksporta cenas uz Savienību joprojām ir augstākas nekā tā cenas atsevišķu citu trešu valstu tirgos; tas padara Savienības tirgu pievilcīgu ĶTR ražotājiem eksportētājiem.
(23)
Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas eksports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienībā, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozare
(24)
Savienībā līdzīgo ražojumu ražo trīs uzņēmumi (grupas). Divus no tiem pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, un tie atrodas Apvienotajā Karalistē un Itālijā (daļa apstrādes notiek Polijā un Rumānijā). Trešais ražotājs atrodas Itālijā un atbalsta pieprasījumu. Ir informācija, ka visi pārējie zamšādas ražotāji kopš 2006. gada, kad tika ieviesti sākotnējie pasākumi, ir slēguši savas ražotnes.
(25)
Savienības ražošanas kopējais apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē tika noteikts, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras tika saņemtas no atlasītajiem Savienības ražotājiem, un makrodatiem, ko atlases gaitā iesniedza trešais ražotājs. Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Abi atlasītie ražotāji veido 80 % Savienības ražošanas apjoma.
(26)
Tā kā mikroekonomiskie kaitējuma rādītāji ir balstīti tikai uz divu uzņēmumu datiem, tie saskaņā ar pamatregulas 19. pantu tiek norādīti indeksētā veidā, lai saglabātu konfidencialitāti.
2. Patēriņš Savienības tirgū
(27)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.
(28)
Tāpat jānorāda, ka kopš 2010. gada ievērojams apjoms zamšādas par zemu cenu ir eksportēts uz pārējām Savienības dalībvalstīm caur Spāniju (tirgus daļas ziņā apmēram 31 %). Jānorāda, ka Spānijā vairs nenotiek līdzīgā ražojuma ražošana un no Spānijas nākušās zamšādas pārdevumi uz pārējām Savienības dalībvalstīm pārsniedz importa apjomu. Šie apjomi ir pievienoti patēriņam. No 2008. gada līdz PIP Savienības patēriņš palielinājās par 26 % ar lielāko pieaugumu laikā no 2009. gada līdz 2010. gadam.
1. tabula
2008
2009
2010
PIP
Kopējais patēriņš Savienībā (tūkstošos kvadrātpēdu) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indekss (2008. gads = 100)
100
101
129
126
3. Imports no ĶTR
a) Apjoms un tirgus daļa
(29)
Pēc pasākumu noteikšanas 2006. gadā ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazinājās un joprojām ir visai neliels - PIP laikā tā tirgus daļa ir apmēram 4 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa apjoms ir palielinājies par 9 procentu punktiem un PIP laikā sasniedzis 1 103 330 kvadrātpēdas. Tomēr ĶTR izcelsmes imports nav palielinājies tādā pašā ātrumā kā patēriņš Savienībā, un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir samazinājusies.
2. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms no attiecīgās valsts (tūkstošos kvadrātpēdu) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indekss (2008. gads = 100)
100
78
87
109
Importa no attiecīgās valsts tirgus daļa (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Cenas
i) Cenu dinamika
(30)
ĶTR izcelsmes importa vidējā cena attiecīgajā periodā ir mainījusies. Salīdzinājumā ar 2008. gadu tā 2009. gadā sākotnēji palielinājās, tad 2010. gadā samazinājās par 13 %, bet tad PIP atkal pieauga līdz 2008. gada līmenim.
3. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa cena no attiecīgās valsts (EUR par kvadrātpēdu) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indekss (2008. gads = 100)
100
136
87
102
ii) Cenu starpība
(31)
Lai analizētu cenu starpību, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū salīdzināja ar attiecīgajām ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām CIF cenām. Šim nolūkam Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas EXW līmenī saistībā ar kredītu izmaksām, piegādes izmaksām, iepakojumu un komisijas maksām. ĶTR eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un koriģētas, lai ietvertu visas izmaksas, kas saistītas ar atmuitošanu, t. i., muitas tarifu un pēcimportēšanas izmaksām (cena pēc izkraušanas).
(32)
Salīdzinājumā izrādījās, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma importa cena bija zem Savienības ražošanas nozares cenas par aptuveni 51,6 %.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(33)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam, izvērtējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.
(34)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no atlasīto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem un trešā Savienības ražotāja sniegtajiem makrodatiem,
-
mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz atlasīto uzņēmumu sniegto informāciju pienācīgi pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Tiek uzskatīts, ka šī informācija attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari. Tā kā šie rādītāji ir tikai par diviem uzņēmumiem, absolūtos skaitļus nedrīkst izpaust konfidencialitātes iemeslu dēļ atbilstīgi pamatregulas 19. pantam, un turpmāk ir sniegti tikai indeksēti dati.
a) Makroekonomiskie rādītāji
4.1. Ražošanas apjoms
(35)
Kopš 2008. gada Savienības ražošanas apjoms pastāvīgi samazinājās un PIP bija 12 % zem tā 2008. gada līmeņa - neraugoties uz to, ka patēriņš tajā pašā laikā pieauga par 26 %.
4. tabula
2008
2009
2010
PIP
Ražošanas apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indekss (2008. gads = 100)
100
94
93
88
4.2. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(36)
Ražošanas jauda no 2008. gada līdz PIP saglabājās stabila. Jaudas izmantojuma līmenis bija zems jau 2008. gadā, bet ražošanas samazināšanās no 2008. gada līdz PIP vēl krietni samazināja jaudas izmantošanu (par 7 procentu punktiem) no 2008. gada līdz PIP.
5. tabula
2008
2009
2010
PIP
Ražošanas jauda (tūkstošos kvadrātpēdu) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
94
93
88
4.3. Pārdevumu apjoms
(37)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam pieauga par 5 %, tad 2010. gadā samazinājās par 2 % un tad PIP laikā atkal pieauga. Kopumā attiecīgajā periodā pārdevumu apjoms palielinājās par 9 %.
6. tabula
2008
2009
2010
PIP
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms nesaistītiem pircējiem (tūkstošos kvadrātpēdu) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indekss (2008. gads = 100)
100
105
103
109
4.4. Tirgus daļa
(38)
No 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz (par 1 %) atgūt savu tirgus daļu no jau tā zemā līmeņa 2008. gadā (23 %), pirms tās tirgus daļa samazinājās par 4 procenta punktiem līdz 20 % PIP laikā.
7. tabula
2008
2009
2010
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
80
87
4.5. Pieaugums
(39)
Lai gan no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 26 %, Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 9 % un to tirgus daļa samazinājās par 3 procenta punktiem. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt jūtamu labumu no tirgus izaugsmes.
4.6. Nodarbinātība
(40)
Pēc pirmā ievērojamā nodarbinātības apjoma samazinājuma (par 9 %) no 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis turpināja samazināties. No 74 darbiniekiem 2008. gadā PIP bija atlikuši tikai 59, kas nozīmē samazinājumu kopumā par 19 %.
8. tabula
2008
2009
2010
PIP
Nodarbinātība, ražojot attiecīgo ražojumu (personas) (12)
74
67
62
59
Indekss (2008. gads = 100)
100
91
84
81
4.7. Ražīgums
(41)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, no 2008. gada līdz PIP pieauga par 9 %. Tas apliecina, ka nodarbinātība samazinājās straujāk nekā ražošanas apjoms.
9. tabula
2008
2009
2010
PIP
Ražīgums (kvadrātpēdas uz darbinieku) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
110
109
4.8. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(42)
No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību saglabājās stabilas. Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozares cenas bija ievērojami augstākas nekā ĶTR izcelsmes importam par dempinga cenām. Tomēr Savienības ražošanas nozares saglabātais cenu līmenis ir bijis uz tās tirgus daļas rēķina.
10. tabula
2008
2009
2010
PIP
Vienības cena Savienības tirgū (EUR par kvadrātpēdu) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indekss (2008. gads = 100)
100
96
100
100
4.9. Dempinga starpības lielums
(43)
Ņemot vērā ĶTR izcelsmes importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
4.10. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(44)
Iepriekš analizētie rādītāji liecina, ka, neraugoties uz antidempinga pasākumu noteikšanu 2006. gadā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais un finansiālais stāvoklis joprojām ir īpaši nestabils un kaitējumu radošs. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
b) Mikroekonomiskie rādītāji
4.11. Krājumi
(45)
Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2008. gada līdz PIP ievērojami palielinājās par 31 %. Papildu analīzē tika precizēts mēnešos izteiktās uzkrātās produkcijas izmaiņu novērtējums. Šajā ziņā jānorāda, ka 2008. gadā atlasītie ražotāji krājumos turēja apmēram piecu mēnešu produkciju (43 %), bet spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, lika tiem palielināt krājumus līdz vairāk nekā septiņu mēnešu produkcijas apjomam (kas atbilst 63 % no visa gada ražošanas apjoma) PIP laikā. Tāpēc tiek apstiprināts secinājums, ka krājumu veidošanas tendences liecina par kaitējumu radošu stāvokli.
11. tabula
2008
2009
2010
PIP
Krājumi perioda beigās (kvadrātpēdās) (15)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
100
116
135
131
4.12. Algas
(46)
Vidējā alga uz vienu darbinieku saglabājās nemainīga gan laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam, gan arī no 2010. gada līdz PIP. Krasais pieaugums par 20 % no 2009. gada līdz 2010. gadam skaidrojams ar ievērojamo darbaspēka izmaksu pieaugumu abos atlasītajos uzņēmumos, neraugoties uz to, ka nodarbinātība bija samazinājusies.
12. tabula
2008
2009
2010
PIP
Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR) (16)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
120
120
4.13. Ieguldījumi
(47)
Atlasīto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā bija galvenokārt uzturēšanas jomā, un no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 21 %. Krasais pieaugums no 2010. gada līdz PIP skaidrojams ar to, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem 2011. gadā iegādājās konkrētu aprīkojumu.
13. tabula
2008
2009
2010
PIP
Neto ieguldījumi (EUR) (17)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
100
102
72
121
4.14. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(48)
Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem. No 2008. gada līdz PIP zaudējumi (absolūtos skaitļos un procentos no apgrozījuma) vairāk nekā divkāršojās.
(49)
Tāpat arī ienākums no ieguldījumiem (INI) bija negatīvs visā attiecīgajā periodā un no 2008. gada līdz PIP pasliktinājās par - 131 procentu punktu.
14. tabula
2008
2009
2010
PIP
Neto peļņa no pārdevumiem ES nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) (18)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
-95
-73
- 203
INI (tīrā peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) (18)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(50)
Neto naudas plūsma no darbības bija negatīva visā attiecīgajā periodā un no 2008. gada līdz PIP pasliktinājās par gandrīz - 300 procentu punktiem.
15. tabula
2008
2009
2010
PIP
Naudas plūsma (EUR) (19)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
c) Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
4.16. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(52)
Pēc pasākumu noteikšanas ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazinājās un joprojām ir visai neliels - PIP laikā tā tirgus daļa bija apmēram 4 %. Tomēr cenu salīdzinājums starp šo importu un Savienības ražošanas nozares cenām liecina, ka pēdējās ir ievērojami augstākas (par 51,6 %). Tā kā zamšāda ir standartizēts ražojums, ražojuma aptvērums ir ļoti šaurs un ĶTR preces pēc kvalitātes ir līdzīgas Eiropas precēm, tad ĶTR izcelsmes importa salīdzinoši mazā tirgus daļa kopā ar lielo cenu starpību liecina par ievērojamo ietekmi, kāda šim importam ir uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.17. Imports no citām valstīm
(53)
Pastāv ievērojams imports no Indijas, Turcijas un Jaunzēlandes, kā arī imports no citām valstīm, un visa šā importa tirgus daļa PIP ir 46 % (mazāk nekā 60 %, kas bija 2008. gadā).
(54)
Importa apjoms no Indijas ir ievērojams, un tā tirgus daļa ir pieaugusi no 11 % 2008. gadā līdz 16 % PIP. Vienlaikus Indijas izcelsmes importa vidējās cenas ir mazliet zem Savienības ražotāju vidējām cenām. Ņemot vērā ievērojamos apjomus un cenu starpību, tiek uzskatīts, ka Indijas izcelsmes imports zināmā mērā ietekmē Savienības ražošanas nozares slikto ekonomisko stāvokli. Vienlaikus jānorāda, ka Indijas izcelsmes importa cenas ir vairāk nekā par 60 % augstākas nekā cenas ĶTR izcelsmes importam par dempinga cenām. Tādējādi tiek uzskatīts, ka šī nelielā ietekme uz Savienības ražošanas nozares pašreizējo stāvokli, visticamāk, nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
16. tabula
2008
2009
2010
PIP
Indijas izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Indijas izcelsmes importa tirgus daļa (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Vidējā cena Indijas izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Pastāv arī ievērojams importa apjoms no Turcijas, kam PIP bija 10 % tirgus daļa (mazāk nekā 18 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir ļoti tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no Turcijas ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
17. tabula
2008
2009
2010
PIP
Turcijas izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Turcijas izcelsmes importa tirgus daļa (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Vidējā cena Turcijas izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Pastāv arī ievērojams importa apjoms no Jaunzēlandes, kura tirgus daļa no 3 % 2008. gadā bija palielinājusies līdz 7 % PIP. Tomēr šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis. Tā kā Jaunzēlandes izcelsmes importa cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka arī tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
18. tabula
2008
2009
2010
PIP
Jaunzēlandes izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Jaunzēlandes izcelsmes importa tirgus daļa (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Vidējā cena Jaunzēlandes izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Citu valstu izcelsmes importa tirgus daļa PIP bija 13 % (mazāk nekā 27 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR zamšādas cena, un tās ir tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no citām valstīm ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas salīdzinājumā ar ĶTR izcelsmes zamšādas importa cenām, tiek uzskatīts, ka tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
19. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms no citām valstīm (tūkstošos kvadrātpēdu) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Importa no citām valstīm tirgus daļa (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Vidējā cena importam no citām valstīm (EUR par kvadrātpēdu)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Importam no visām trešām valstīm kopā tirgus daļa PIP ir 46 % (mazāk nekā 60 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no trešām valstīm ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka arī tas, kopumā ņemot, nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
20. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms no visām trešām valstīm kopā (tūkstošos kvadrātpēdu) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
105
97
Tirgus daļa importam no visām trešām valstīm kopā (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Vidējā cena importam no visām trešām valstīm kopā (EUR par kvadrātpēdu)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(59)
Savienībā ir atlikuši tikai trīs ražotāji (visi MVU). Ir informācija, ka visi pārējie zamšādas ražotāji kopš 2006. gada, kad tika ieviesti sākotnējie pasākumi, ir slēguši savas ražotnes. To var uzskatīt par rezultātu spiedienam, ko ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām izdara Savienības tirgū, pat ja palielinās patēriņš.
(60)
Kaitējuma analīze liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir pasliktinājies. Jo īpaši - ražošanas apjoms ir samazinājies par 12 % un, pat ja pārdevumu apjoms nedaudz palielinājās, minētais palielinājums ir mazāks nekā patēriņa pieaugums, un tādējādi Savienības ražotāju tirgus daļa ir samazinājusies par 3 procentu punktiem.
(61)
Vienlaikus mikroekonomisko rādītāju analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares peļņa, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma visā attiecīgajā periodā ir saglabājusies negatīva un PIP stāvoklis ir vēl vairāk pasliktinājies.
(62)
Tika analizēts imports no Indijas, Turcijas, Jaunzēlandes un citām valstīm. Skatot katru no šīm importa plūsmām atsevišķi un visas kopā, tiek uzskatīts, ka tās nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
(63)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē un tās situācija ir ļoti nestabila, un tā nesasniedz to stāvokli, kas būtu iespējams, ja tā būtu atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.
(64)
Tiek arī secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu galvenokārt ir izraisījis nepārtrauktais (lai arī neliela apjoma) imports par zemām dempinga cenām no ĶTR.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Paredzamā importa apjoma un cenu ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(65)
Lai gan importa apjoms no ĶTR pēc pasākumu noteikšanas 2006. gadā ir ievērojami samazinājies, tiek uzskatīts, ka ĶTR saglabājas ievērojama ražošanas jauda (sk. 22. apsvērumu). Šo neizmantoto jaudu var viegli novirzīt uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(66)
Tiek uzskatīts - ja pasākumi tiktu atcelti, ĶTR ražotāji eksportētāji, visticamāk, censtos no jauna atgūt zaudēto Savienības tirgus daļu. Izmeklēšanā konstatētā ievērojamā cenu starpība liecina, ka cenu līmenis Savienības tirgū padara to ļoti pievilcīgu ĶTR izcelsmes importam (sk. 22. apsvērumu).
2. Secinājums par kaitējuma turpināšanos
(67)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ĶTR izcelsmes importam piemērojamo pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu to, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(68)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, no vienas puses, Savienības ražošanas nozares intereses, un no otras puses, importētāju un lietotāju intereses.
(69)
Tiek atgādināts - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(70)
Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(71)
Savienības ražošanas nozare, kas sastāv no MVU, attiecīgajā periodā ir pastāvīgi zaudējusi tirgus daļu un piedzīvojusi būtisku kaitējumu. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos vēl vairāk.
3. Importētāju intereses
(72)
Šajā izmeklēšanā sadarbojās divi nesaistīti importētāji. Ar zamšādu saistītā uzņēmējdarbība ir tikai neliela daļa no to attiecīgā apgrozījuma. Nav nekādu norāžu, ka pasākumu turpināšana ievērojami negatīvi ietekmētu to darbību.
4. Lietotāju un patērētāju intereses
(73)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā izmeklēšanā paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā nepieteicās neviena lietotāju vai patērētāju apvienība. Tā kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgie pasākumi nevajadzīgi neietekmētu šo personu intereses, un tā kā šīs personas turpināja izmeklēšanā nesadarboties, var secināt, ka pasākumu saglabāšana to intereses neietekmēs. Tā kā pastāv ievērojami importa apjomi no citiem avotiem par konkurences cenām, lietotājiem un patērētājiem joprojām būs plaša dažādu attiecīgā ražojuma piegādātāju izvēle pa samērīgām cenām.
5. Secinājums
(74)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(75)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.
(76)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes zamšādas importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šie pasākumi ir procentuālais maksājums 58,9 % apmērā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas un mākslīgās zamšādas, kas ir piegriezta vai nav piegriezta pēc formas, tostarp izžāvētas zamšādas un izžāvētas mākslīgas zamšādas, ko šobrīd klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90, importam.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa samaksas par 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, ir 58,9 %.
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 3. decembrī