РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1283/2014
(2014. gada 2. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu (“CVG” jeb “attiecīgais ražojums”) importam sākotnēji tika uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1514/2002 (2) (“sākotnējie pasākumi”).
(2)
Malaizijai spēkā esošais antidempinga maksājums ir 75 %, izņemot uzņēmumus Anggerik Laksana Sdn Bhd un Pantech Steel Industries Sdn Bhd, kuriem antidempinga maksājumi ir attiecīgi 59,2 % un 49,9 %. Korejas Republikai antidempinga maksājums ir 44 % attiecībā uz visiem uzņēmumiem.
(3)
Sākotnējie pasākumi tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 363/2010 (4) (“spēkā esošie pasākumi”).
1.2. Attiecībā uz citām trešām valstīm spēkā esošie pasākumi
(4)
Ārpus šīs procedūras patlaban ir spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro attiecīgā ražojuma eksportam no Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes (5). Pasākumi, ko piemēro Ķīnas izcelsmes attiecīgajam ražojumam, tika attiecināti arī uz tā paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Taivānas (6), Indonēzijas (7), Šrilankas (8) un Filipīnām (9). Komisija 2014. gada 3. septembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam attiecībā uz CVG importu no Ķīnas Tautas Republikas un pēc pasākumu paplašināšanas arī uz importu no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (10). Eksportam no Taizemes antidempinga pasākumu termiņš ir beidzies.
(5)
2013. gada janvārī tika noteikti pasākumi attiecīgā ražojuma importam ar izcelsmi Krievijā un Turcijā (11).
1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 8. februārī publicēja paziņojumu par gaidāmajām termiņa beigām spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas attiecas uz Korejas un Malaizijas izcelsmes CVG (12).
(7)
Komisija 2013. gada 26. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktam.
(8)
Pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir vairāk nekā 40 % no Savienības kopējā attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma.
(9)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu beigšanās varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
(10)
Komisija 2013. gada 15. oktobrī uzsāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (13).
1.4. Ieinteresētās personas
(11)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos pārskatīšanas izmeklēšanā. Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Korejas Republikā un Malaizijā un Korejas un Malaizijas iestādes un aicināja tos sadarboties.
(12)
Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.
1.4.1. Atlase
(13)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt Savienības ražotāju, importētāju un Korejas ražotāju eksportētāju atlasi.
a) Savienības ražotāju atlase
(14)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Izlasi veidoja, pamatojoties uz datiem par līdzīgā ražojuma ražošanas un tirdzniecības apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”), vienlaikus nodrošinot konkrētu ģeogrāfisko izkliedētību, un tajā ietvēra četrus Savienības ražotājus vai Savienības ražotāju grupas (piecus atsevišķus uzņēmumus), kas atrodas Vācijā, Francijā, Itālijā, Rumānijā un Austrijā. Piezīmes netika sniegtas, un galīgajā izlasē tika iekļauti sākotnēji atlasītie uzņēmumi.
(15)
Tomēr pēc procedūras sākšanas Komisijai bija no izlases jāizslēdz divi Savienības ražotāji, kuri nesadarbojās. Pārējo divu atlikušo uzņēmumu/uzņēmumu grupu (trīs atsevišķi uzņēmumi) produkcija ir 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma, un tiem ir ražotnes trīs dažādās valstīs. Tādēļ labotā izlase joprojām bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.
b) Importētāju atlase
(16)
Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās.
c) Korejas Republikas ražotāju eksportētāju atlase
(17)
Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Korejas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija Korejas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.
(18)
Divi Korejas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju, bet tikai viens piekrita sadarboties un tikt iekļautam izlasē. Tādēļ tika konstatēts, ka Korejas ražotāju eksportētāju atlase nav nepieciešama
d) Malaizijas ražotāji eksportētāji
(19)
Ņemot vērā to, ka nav daudz zināmu Malaizijas ražotāju eksportētāju, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu neparedzēja veikt atlasi.
(20)
Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus pieteikties 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Turklāt Komisija Malaizijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.
1.4.2. Atbildes uz anketas jautājumiem
(21)
Komisija nosūtīja anketu visiem atlasītajiem Savienības uzņēmumiem, Korejas uzņēmumam, kurš sadarbojās, un visiem zināmajiem Malaizijas ražotājiem eksportētājiem.
(22)
Viens Savienības ražotājs neatbildēja uz anketas jautājumiem, savukārt viens Savienības ražotājs vien daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem un neatbildēja uz vēstuli, kurā bija pieprasīta trūkstošā informācija. Minētie divi Savienības ražotāji pēc tam tika izslēgti no izlases (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Viens Korejas ražotājs eksportētājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Neviens no Malaizijas ražotājiem eksportētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
1.4.3. Pārbaudes apmeklējumi
(23)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību un lai izvērtētu to, vai pasākumu ieviešana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz pamatregulas 16. pantu, šādu uzņēmumu telpās veica pārbaudes apmeklējumus:
Ražotāji Savienībā:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austrija un saistītais uzņēmums Siekman Fittings, Lohne, Vācija,
-
Vallourec Fittings S.A., Francija.
Korejas Republikas ražotāji eksportētāji:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(24)
Izmeklēšana par dempinga atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(25)
Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
1.6. Informācijas paziņošana
(26)
Komisija 2014. gada 12. septembrī visām ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, kuri ir pamatā tās plāniem par spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanu, un aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(27)
Pārskatāmais ražojums ir tādi cauruļu veidgabali (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, kuru izcelsme ir Korejas Republikā un Malaizijā un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums” vai “CVG”).
2.2. Līdzīgais ražojums
(28)
Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajās valstīs ražotajam CVG, ko pārdod iekšzemes tirgū un/vai eksportē uz Savienību un/vai citiem eksporta tirgiem, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums kā tiem ražojumiem, kurus Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare.
(29)
Komisija lēma, ka šis ražojums tādējādi ir līdzīgais ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu atkārtoties dempings no attiecīgajām valstīm.
3.1. Korejas Republika
3.1.1. Ievadpiezīmes
(31)
Viens no lielākajiem Korejas CVG ražotājiem TK Corporation sadarbojās izmeklēšanā. Šis uzņēmums, kurš sadarbojās, eksportēja 25 %-40 % no Korejas CVG eksporta apjoma (precīzs skaitlis nav sniegts konfidencialitātes apsvērumu dēļ). TK Corporation Komisijai sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tostarp datus par pārdoto iekšzemes tirgū un eksportam un par ražošanas izmaksām. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā TK Corporation īpatsvaru CVG eksportā no Korejas, šīs valsts dempinga izvērtējumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un daļas no dempinga atkārtošanās izvērtējuma varētu pamatot ar uzņēmuma datiem. TK Corporation atbilde tika pārbaudīta.
3.1.2. Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(32)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no Korejas Savienībā tika importēts vien neliels CVG daudzums (mazāk nekā 50 tonnas). Daļu no šā apjoma pārdeva TK Corporation - vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Skaidrs, ka minētie daudzumi nav reprezentatīvi, jo tie atbilst vien 0,1 % no TK Corporation ražošanas apjoma. Turklāt nebija skaidrs, vai par TK Corporation importu ir samaksāts antidempinga maksājums, kas izraisa šaubas par to, vai tas vispār ir ievests Savienības muitas teritorijā. Turklāt minētā pārdošana attiecās uz trim īpašiem projektiem ar konkrētām cauruļu specifikācijām (tādējādi pārdošana nav reprezentatīva) un tajā pašā reizē tika pārdotas arī citu veidu caurules (galvenokārt no nerūsējošā tērauda). Iepriekš minēto iemeslu dēļ, vadoties pēc datiem par TK Corporation CVG importu Savienībā pārkatīšanas izmeklēšanas periodā, nebija iespējams veikt pamatotu izvērtējumu.
(33)
Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation norādīja, ka Komisijai turpmāk norādīto iemeslu dēļ dempinga izvērtējumā būtu bijis jāvadās pēc tā eksporta pārdošanas uz Savienību datiem: i) tā eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nozīmīgs un tādējādi reprezentatīvs, jo, neraugoties uz piemērojamo maksājumu, tos dokumentē ne mazāk kā 26 rēķini, kas aptver 282 atsevišķus darījumus; ii) tā kā nav skaidrības par antidempinga maksājuma veikšanu, uz dažiem pārdošanas darījumiem (kas paredzēti ārzonas projektam) antidempinga maksājums nav attiecināms, savukārt citu tādu pārdošanas darījumu gadījumā, kas notikuši pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importētāji ne vienmēr maksājuši antidempinga maksājumu minēto ražojumu nepareizas klasifikācijas dēļ, jo tādējādi importētāji nav apzinājušies, ka antidempinga maksājums ir piemērojams. Starplaikā importētājus par šo kļūdu informēja, un tie kopš tā laika konkrētos antidempinga maksājumus ir veikuši ar atpakaļejošu datumu; un iii) eksporta pārdošana uz Savienību norisinājās normālos apstākļos, jo piegādes laiks nebija saīsināts un uz pārdošanas cenām neattiecās šķērskompensācija.
(34)
Šīs piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. TK Corporation neapstrīdēja to, ka tās eksporta darījumu apjoms uz Savienību bijis mazs gan absolūtā izteiksmē, gan salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējo līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu (mazāk par 0,1 %). Komisija joprojām uzskata, ka tik neliels apjoms (gan relatīvā, gan absolūtā izteiksmē) nav reprezentatīvs.
(35)
Turklāt Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, nevarēja konstatēt to, kura daļa no TK Corporation norādītās pārdošanas Savienībā tikusi pareizi klasificēta un importēta, kā arī nevarēja pārbaudīt apgalvojumu par to, ka uz cenām neattiecās šķērskompensācija, un tādēļ minēto apgalvojumu nevarēja pieņemt, jo apliecinošie dokumenti tika iesniegti tikai pēc pārbaudes apmeklējuma. Jebkurā gadījumā attiecībā uz abiem jautājumiem, lai izdarītu secinājumus pēc iepriekš 34. apsvērumā minētā izvērtējuma, Komisijai nav jāveic galīgais konstatējums, jo pat kopējais TK Corporation paziņotais pārdošanas apjoms Savienībā nav uzskatāms par pietiekami reprezentatīvu.
(36)
Tādēļ Komisija apstiprina, ka TK Corporation pārdošanas darījumus Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevar izmantot par pamatu jēgpilnā dempinga izvērtēšanā šīs termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros.
3.1.3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību
(37)
Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Korejā un Savienības tirgus pievilcība.
3.1.3.1. Eksports no Korejas uz citiem galamērķiem
(38)
Tā kā CVG importa apjoms no Korejas uz Savienību ir mazs un šīs pārdošanas cenas nav ticamas (sk. 32. līdz 36. apsvērumu), Komisija secināja, ka izvērtējumā par eksporta uz Savienību turpmākajām cenām gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu jāizmanto dati par Korejas CVG pārdošanu uz citām valstīm.
(39)
Tika uzskatīts, ka ir lietderīgi vispirms izvērtēt Korejas pārdošanas darījumus uz Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”), jo šis tirgus pretstatā citiem Korejas eksporta galamērķiem ir pēc lieluma līdzīgs Savienības tirgum un tajā ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars un zemas importa tarifu likmes, kas to padara par izteiktas konkurences tirgu. Turklāt ASV ir lielākais Korejas eksporta galamērķis vispār un arī konkrēti uzņēmumam TK Corporation.
(40)
Tāpat izmeklēšanā tika pārbaudīti arī visi pārējie Korejas CVG eksporta darījumi.
(41)
Dempinga aprēķini tika veikti gan attiecībā uz pārdošanu uz ASV, gan uz visiem pārējiem eksporta galamērķiem (iepriekš 32. līdz 36. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ izņemot Savienību).
a) Normālā vērtība
(42)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu par pamatu TK Corporation normālajai vērtībai tika izmantotas neatkarīgu pircēju maksātas vai maksājamas cenas savā iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, ja tas bija iespējams.
(43)
Tiem ražojumu veidiem, kuriem šo metodiku nevarēja izmantot, normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(44)
To darīja, pamatojoties uz TK Corporation faktiskajām ražošanas izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, proti, faktiskajām izgatavošanas izmaksām, kam atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam pieskaitītas faktiskās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa.
b) Eksporta cena
(45)
Kā paskaidrots 32. līdz 36. apsvērumā, uzņēmuma TK Corporation pārdošanu uz Savienību dempinga aprēķinos izmantot nevarēja, un tādējādi eksporta cenas noteica, vadoties pēc eksporta uz trešo valstu tirgiem.
(46)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika izmantota TK Corporation eksporta cena uz citām valstīm un tika izdarītas korekcijas līdz EXW līmenim, attiecīgā gadījumā cita starpā ņemot vērā pārvadājumu izmaksas, nodokļus un maksājumus.
c) Salīdzinājums un korekcijas
(47)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī).
(48)
Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā tika veiktas korekcijas attiecībā uz iekšzemes un jūras pārvadājumiem, apdrošināšanu, apstrādi, iekraušanas un papildu izmaksām.
(49)
Lai nošķirtu attiecīgā ražojuma dažādos veidus, sākotnējā ražojumu kontroles numura (RKN) metodika ražojuma veidu aprakstīšanai paredzēja izmantot 11 ciparu sistēmu. Dempinga aprēķini tika veikti, izmantojot nedaudz saīsinātu RKN struktūru ar septiņiem cipariem. Specifikācijas standarta un materiāla šķiras lauki tika aizstāti ar vienkāršotu kritēriju, kas nošķīra ražojumus pēc izgatavošanā izmantotā tērauda veida (oglekļa un leģētais). Šai rīcībai par iemeslu bija tas, ka bija nelielas atšķirības starp specifikācijās izmantotajiem standartiem (piemēram, ANSI vai EN) un materiālu šķirošanas sistēmas atbilda izmantotajam standartam. Tādējādi vienkāršotā sistēma dempinga (un kaitējuma) aprēķināšanas nolūkos palielināja atbilsmes līmeni vairākiem tūkstošiem RKN, neizkropļojot pašu aprēķinu rezultātus.
(50)
TK Corporation pieprasīja Komisijai sākotnējo RKN sistēmu paplašināt līdz 16 cipariem, bet šo prasību noraidīja, jo tobrīd izmantotā sistēma jau spēja efektīvi klasificēt attiecīgo ražojumu. Turklāt jānorāda, ka bija skaidrs tas, ka aprēķinātās dempinga (un kaitējuma) starpības 7, 11 vai 16 ciparu gadījumā būtiski nemainītos, jo TK Corporation pārdošanas vidējās cenas dažādos tirgos bija stipri atšķirīgas.
(51)
Otrs strīdīgais jautājums saistībā ar aprēķiniem bija dempinga aprēķinos izmantojamā daudzuma apzīmēšanas metode. TK Corporation norādīja, ka aprēķinos par mērvienību jāizmanto gabali, jo uzņēmuma pārdošanas rēķinos, cenu vadlīnijās (topošajiem) klientiem un grāmatvedībā daudzuma reģistrēšanai izmanto gabalu skaitu. Anketas jautājumos bija pieprasīts daudzumu norādīt pēc svara, bet TK Corporation atsevišķiem pārdošanas darījumiem atbildēs norādīja gabalu skaitu. Attiecībā uz minētajiem darījumiem TK Corporation nepilnību novēršanas procesā iesniedza pārrēķinu no gabaliem uz daudzumu svara vienībās. Komisija lēma, ka svars ir labākā metodika šādu iemeslu dēļ:
-
gabalu skaits kā mērvienība varētu izraisīt neatbilstības attiecībā uz vienības vidējo cenu, jo gabalu skaits neatspoguļo vienības (gabala) svaru, kas ir būtisks attiecīgā ražojuma izmaksu (un attiecīgi arī cenas) noteikšanas faktors,
-
svars ir nepieciešams kaitējuma aprēķiniem, jo tādu metodiku izmanto Savienības ražotāji un būtu nepiemēroti dempinga un kaitējuma (cenu samazinājuma) aprēķiniem izmantot atšķirīgas metodikas,
-
Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā dati tiek reģistrēti pēc attiecīgā ražojuma svara.
(52)
Turklāt jānorāda, ka aprēķinātās dempinga starpības, domājams, kopumā būtiski nemainītos, ja par mērvienību izmantotu gabalus, jo TK Corporation dažādos tirgos tika konstatētas ļoti atšķirīgas vidējās pārdošanas cenas.
(53)
Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation vēlreiz sniedza piezīmi par to, ka Komisijai dempinga aprēķinos par pamatu būtu bijis jāņem gabalu skaits, nevis svars. Viens no iemesliem, kas tika minēts, ir tāds, ka TK Corporation dati par pārdošanu un izmaksām ir izteikti gabalos un tādējādi pārrēķini svara vienībās varētu izkropļot dempinga starpības aprēķinus.
(54)
Par salīdzināmību ar Savienības ražošanas nozari TK Corporation norādīja, ka Komisija nav aprēķinājusi kaitējuma starpību, savukārt dempinga starpības gadījumā nav nepieciešams veikt salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares datiem par izmaksām un pārdošanu. Turklāt TK Corporation norādīja, ka arī Savienības ražošanas nozare darījumos par mērvienību izmanto gabalus un nevis kilogramus vai tonnas.
(55)
Visbeidzot, TK Corporation pauda viedokli, ka datu reģistrēšanai pēc svara Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā nav izšķirīgas nozīmes.
(56)
Iepriekš minētās piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. Pirmām kārtām ir svarīgi atzīmēt to, ka TK Corporation neiesniedza alternatīvu dempinga aprēķinu, vadoties pēc gabalu skaita. Lai gan uzņēmums apgalvoja, ka varētu iegūt precīzāku rezultātu, aprēķinos vadoties pēc gabalu skaita, tas netika faktiski pierādīts. Komisija vēlreiz norāda, ka aprēķinātās dempinga starpības ir pamatotas, un, kā norādīts 52. apsvērumā, nav konstatētas būtiskas atšķirības starp dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz svaru, un tādām dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz gabalu skaitu. Citiem vārdiem sakot, ir neapstrīdami, ka dempinga starpības ir lielas neatkarīgi no izmantotās metodes. Turklāt ir svarīgi atgādināt to, ka pārvēršanu no gabalu skaita uz svara vienībām attiecībā uz TK Corporation datiem par pārdošanu un izmaksām TK Corporation veica pats, izmantojot savu metodiku. Turklāt tā tīmekļa vietnē pieejamajā katalogā katram veidgabalu veidam ir norādīts aptuvens svars.
(57)
Kā liecina Komisijas pārbaudītie rēķini, Savienības ražošanas nozares darījumi ir izteikti gan gabalos, gan svara vienībās. Neraugoties uz rēķiniem, jaudas, ražošanas apjoma un ražošanas izmaksu noteikšanas metodika uz svara vienībām ir balstīta ne vien Savienībā, bet arī citur pasaulē un arī Korejā. Izejmateriāli, kas ir attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksu lielākais postenis, tiek iepirkti tonnās. Citi lielumi, kā, piemēram, enerģijas patēriņš, darba un pārvadājumu izmaksas, arī tiek aprēķināti, izmantojot svara vienības. Savienības ražošanas nozare arī gada beigu atlaides pircējiem aprēķina pēc pircēja iegādātā apjoma (tonnās), nevis gabalos. Turklāt šajā termiņbeigu pārskatīšanā cenu samazinājuma starpības bija jāaprēķina (un tās tika aprēķinātas, sk. 98.-105. apsvērumu), un tādēļ arguments, ka Korejas un Savienības ražošanas nozares dati nebūtu jāsalīdzina, kā ierosināts iepriekš 54. apsvērumā īsumā aprakstītajā sūdzībā, ir nepareizs.
(58)
Pasaules mēroga statistika, kas tika apkopota un izmantota izmeklēšanas gaitā, tostarp Korejas eksporta un Savienības muitas statistika, ir izteikta tikai svara vienībās. Šī statistika cita starpā tika izmantota, lai izvērtētu attiecīgā ražojuma eksportu no Korejas uz Savienību un uz trešām valstīm. Lai konstatētu uzņēmuma TK Corporation daļu no šā eksporta un veiktu pretpārbaudes attiecībā uz tā pārdošanas apjomiem uz Savienību, kuri norādīti tā atbildēs uz anketas jautājumiem, bija nepieciešams TK Corporation datus pārvērst svara vienībās, jo Korejas eksporta statistikas un Savienības muitas statistikas datus pārvērst gabalu skaitā nebūtu iespējams.
(59)
Visbeidzot, ir svarīgi norādīt, ka iepriekšējās izmeklēšanās (piemēram, izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica sākotnējos pasākumus, un pirmajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus), kā arī pēc tam notikušās izmeklēšanās attiecībā uz tā paša ražojuma eksportu no Krievijas un Turcijas arī tika izmantota metodika, vadoties pēc svara vienībām.
(60)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka būtu jānoraida prasība aprēķinus izdarīt pēc gabalu skaita.
d) Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(61)
Uzņēmumam TK Corporation aprēķinātās dempinga starpības bija 46 % un 27 % atkarībā no eksporta galamērķa.
3.1.3.2. Korejas ražošanas jauda
(62)
Attiecībā uz Korejas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija izmeklēšanā neieguva informāciju no citiem Korejas ražotājiem kā vien TK Corporation. Tādējādi Komisijai šajā sakarā izdarītajos konstatējumos bija jāvadās pēc pamatregulas 18. panta, un tās rīcībā esošā informācija bija pārbaudītā TK Corporation norādītā informācija, kura attiecās vien uz minēto uzņēmumu, kā arī termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā valsts mēroga informācija.
(63)
TK Corporation norādītie dati par neizmantoto jaudu tika pienācīgi pārbaudīti. Ekstrapolējot TK Corporation norādītos datus par neizmantoto jaudu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz tās īpatsvaru no Korejas kopējā eksporta apjoma, Komisija aprēķināja, ka kopējā neizmantotā jauda būtu vismaz 15 000 tonnu, kas atbilst vismaz 25 % no Savienības kopējā patēriņa. Attiecībā uz šādu aprēķinu tomēr ir svarīgi ņemt vērā to, ka ražošanas apjomu salīdzinājums ar ražošanas jaudu dažādiem uzņēmumiem var būt atšķirīgs un turklāt, neraugoties uz to, ka TK Corporation ir viens no lielākajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Korejā, tas ir tikai viens no daudziem ražotājiem un turklāt ne pats ietekmīgākais. Tādēļ Komisija salīdzināja šo konstatējumu ar pieprasījumā norādīto informāciju.
(64)
Pieprasījumā norādītās informācijas par neizmantoto jaudu pamatā bija aplēstā jauda un ražošanas apjoms visiem pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem Korejas ražotājiem. Lai noteiktu trīs lielāko ražotāju ražošanas jaudu, tika izmantoti publiski pieejamie dati. Par citiem (daudz mazākiem) Korejas ražotājiem šādi dati nebija publiski pieejami, un tādēļ pieprasījuma iesniedzējs to ražošanas jaudas noteikšanai izmantoja citas pamatotas metodes. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs Korejas iekšzemes patēriņa skaitļiem daļēji izmantoja aplēses un neizmantotās jaudas noteikšanai izmantoja datus par importu Korejā un eksportu no Korejas. Aprēķinot ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā citu tādu ražojumu veidu ražošanas apjomus, kas neatbilst ražojuma definīcijai. Visa minētā informācija bija pārliecinoši uzskatāma par daudz precīzāku un pamatotāku nekā iepriekš 63. apsvērumā minētā informācija. Netika saņemta informācija, kas būtu pretrunā minētajiem skaitļiem. Tādējādi, izmantojot pieejamos faktus, neizmantotā jauda Korejā tiek lēsta 119 300 tonnu apmērā, kas faktiski nozīmē divreiz lielāku apjomu nekā Savienības tirgus lielums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
3.1.3.3. Savienības tirgus pievilcība
(65)
Jāatgādina, ka CVG tiek galvenokārt izmantoti naftas un gāzes rūpniecībā, būvniecībā, energoražošanā, kuģu būvē un rūpnieciskajās instalācijās. Pieejamie fakti neliecina par būtisku izaugsmi vai recesiju šajās nozarēs Korejā, tādēļ Korejas CVG iekšzemes tirgus turpmākajos gados uzskatāms par diezgan stabilu, un Korejas CVG tajā nav paredzamas būtisks noieta apjomu pieaugums. Bez Korejas šo ražošanas nozaru lielākie eksporta tirgi ir Savienība, ASV, Tuvo Austrumu valstis un Dienvidaustrumāzija. Izmeklēšanas gaitā savāktā informācija neliecina, ka pieprasījums šajos tirgos turpmākajos gados ievērojami saruktu vai pieaugtu.
(66)
Korejas eksporta apjoms uz ASV, Tuvo Austrumu valstīm un Dienvidaustrumāziju jau pašlaik ir liels, un tādēļ minētajos tirgos Korejas rūpniecībai nav būtiska izaugsmes potenciāla. Jāatgādina, ka arī Korejas eksportā uz ASV tika konstatēts liels dempings 46 % apmērā. Gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaules tirgiem, būtu pievilcīgs izaugsmes ziņā, jo šo tirgu Korejas ražotāji eksportētāji spēkā esošo pasākumu dēļ vēl nav pilnībā apguvuši.
(67)
ASV un Savienības tirgi ir līdzīgi pēc lieluma un tirgus apstākļiem. Abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju un importa tirgus daļa ir liela. Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības tirgū vidējā pārdošanas cena (ņemot vērā visus Savienības ražotāju pārdošanas apjomus un Savienībā importētos apjomus) ir EUR 2 600 par tonnu. Tādējādi Savienības vidējā tirgus cena ir līdzīga vidējai cenai, ko Korejas ražotāji saņem ASV tirgū (EUR 2 700 par tonnu), turklāt atšķirībā no ES Korejas ražotājiem tur netiek piemēroti antidempinga pasākumi. Tādējādi Korejas pārdošanas darījumu uz Savienību mazais apjoms, kas vērojams pašlaik, visdrīzāk ir spēkā esošo pasākumu rezultāts. Jāatgādina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikā ASV Korejas eksportētājiem bija lielākais eksporta tirgus. Tas nozīmē, ka Savienība Korejas eksportētājiem būtu pievilcīgs tirgus un ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu gaidāms, ka Savienības tirgus piesaistītu tikpat lielus apjomus kā ASV tirgus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Korejas CVG īpatsvars no visa CVG importa ASV bija 20 %-25 % un tirgus daļa bija robežās no 10 % līdz 15 % no visa ASV CVG tirgus. Citiem vārdiem sakot, pasākumu izbeigšanas gadījumā Korejas ražotāji, visticamāk, izmantotu pieejamo neizmantoto jaudu, kā aprakstīts 64. apsvērumā, lai atkal apgūtu Savienības tirgu.
(68)
Kā paskaidrots iepriekš 39. apsvērumā, bez ASV nav neviena cita Korejas eksporta galamērķa, ko varētu izmantot par ticamu pamatu, izvērtējot Savienības tirgus dinamiku gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tādēļ uzskatāms, ka, šajā izvērtējumā apvienojot visus eksporta darījumus uz citiem galamērķiem, izņemot Savienību vai ASV, nevarētu iegūt ticamas vidējās cenas, jo apstākļi visos šajos (daudz mazākos) atsevišķajos tirgos ir atšķirīgi. Ņemot vērā šā izvērtējuma ierobežojumus, kas minēti iepriekš, un to, ka šajos citos tirgos tuvākajā laikā nav liela izaugsmes potenciāla, tomēr nav uzskatāms, ka šie tirgi varētu uzņemt būtiskus papildu importa apjomus no Korejas.
3.1.3.4. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(69)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings atkārtotos. Izmeklēšana liecināja, ka Korejas CVG eksporta darījumos uz ASV un uz citām trešām valstīm konstatētas dempinga cenas, un dempinga starpība bija attiecīgi 46 % un 27 %.
(70)
Turklāt Korejas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ja šī jauda tiks izmantota eksportam uz Savienību un cenu konkurencei ar Savienības ražotājiem vai ar citiem lieliem importētājiem no trešām valstīm, pastāv liela varbūtība, ka šāds eksports būs par dempinga cenām.
3.2. Malaizija
3.2.1. Ievadpiezīmes
(71)
Malaizijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma dēļ kopējā izvērtējumā par pamatu izmantoja informāciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem. Šajā ziņā un saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem Komisija izvērtēja dažādus statistikas datu avotus. Importa statistika, ko apkopoja, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), ir labākā pieejamā informācija importa apjomu un cenu noteikšanai attiecībā uz Savienības tirgu. Citi avoti, kā, piemēram, Eurostat, netika izmantoti, jo attiecīgo ražojumu nevarēja nošķirt no citiem ražojumiem, kam arī izmanto astoņu ciparu kodu.
3.2.2. Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(72)
Informācija 14. panta 6. punkta datubāzē liecina, ka imports no Malaizijas Savienībā nav veikts. Tādēļ tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēšana no Malaizijas par dempinga cenām nav turpinājusies.
3.2.3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību
(73)
Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespēju gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Malaizijā un Savienības tirgus pievilcība.
3.2.3.1. Eksports no Malaizijas uz citiem galamērķiem
(74)
Ņemot vērā to, ka Savienībā netika importēti CVG no Malaizijas, Komisija izmantoja datus par citu trešo valsti. ASV tika uzskatīta par piemērotu valsti, jo tās tirgus un Savienības tirgus ir līdzīga lieluma un abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars, kas tādējādi tirgū rada lielu konkurenci. Turklāt ASV ir vislielākais Malaizijas eksporta galamērķis, tajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nonāca 87 % Malaizijas eksporta. Šī metode ir identiska tai, ko izmantoja iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz Malaiziju, kā arī izvērtējumā par kaitējuma atkārtošanās iespējamību.
a) Normālā vērtība
(75)
Tā kā Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu aprēķināja, izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietvertos datus, proti, ražošanas izmaksas, kam pieskaitītas 6 % PVA izmaksas un peļņa procentos no EXW izmaksām. Uzskatāms, ka šis procentuālais apjoms ir piesardzīga aplēse. To apliecina fakts, ka vienīgajam uzņēmumam, kurš sadarbojās šajā izmeklēšanā (TK Corporation, Koreja), faktiskais radītājs bija krietni virs 6 %.
b) Eksporta cena
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un situācijā, kad Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenu aprēķināja, izmantojot attiecīgā ražojuma cenas eksportam no Malaizijas uz ASV, kuras ieguva ASV importa statistikas datos.
c) Salīdzinājums
(77)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī).
(78)
Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā iepriekš 75. apsvērumā minētās PVA izmaksas un procentuālā peļņa bija EXW līmenī, neietverot iekšzemes un jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas.
d) Dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(79)
Atbilstoši iepriekš aprakstītajai metodikai, kura tika izmantota arī pirmajā termiņbeigu pārskatīšanā un kuras rezultātā pasākumu termiņš tika pagarināts (“spēkā esošie pasākumi”), tika konstatēta dempinga starpība 57,7 % apmērā.
3.2.3.2. Malaizijas ražošanas jauda
(80)
Tā kā Malaizijas ražotāji nesadarbojās, informācija par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu netika saņemta. Pieprasījumā ietvertā informācija liecina, ka kopējā projektētā jauda Malaizijā ir apmēram 55 000 tonnu un neizmantotā jauda ir apmēram 27 000 tonnu. Izvērtējumā, kura rezultātā iegūts šis apjoms, ir atskaitīta citu ražojumu ražošana (jaudas), un tādējādi tā uzskatāma par uzticamu. Malaizijas neizmantotā jauda 27 000 tonnu apmērā atbilst apmēram 40 % no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
3.2.3.3. Savienības tirgus pievilcība
(81)
Saistībā ar galveno lietotāju nozaru tirgu attīstību visā pasaulē, kā paskaidrots iepriekš 65. apsvērumā, Savienības tirgus ir viens no lielākajiem CVG tirgiem un lietā nav tādas informācijas, kas liecinātu par pieprasījuma nozīmīgu sarukumu vai pieaugumu šajos tirgos turpmākajos gados.
(82)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražotāju pārdošanas cenas Savienības tirgū ir lielākas nekā Malaizijas eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem, it īpaši ASV. Vidējā Savienības tirgus cena ir EUR 2 600 par tonnu, savukārt ASV statistika liecina, ka importam ASV no Malaizijas vidējā cena ir EUR 1 600 par tonnu. Tādējādi pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgus būtu pievilcīgs Malaizijas eksportētājiem. Minētajam ir liela nozīme, ņemot vērā Malaizijas neizmantoto jaudu, bet vienlaikus jāatgādina, ka pašlaik 87 % Malaizijas eksporta tiek novirzīti uz ASV tirgu, kurā Malaizijas ražotāji eksportētāji pārdod par daudz zemākām cenām.
3.2.3.4. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(83)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka, izbeidzot pasākumus, dempings atkārtotos. Tika konstatēts, ka Malaizijas CVG uz ASV tika pārdoti par dempinga cenām un dempinga starpība bija 57,7 %.
(84)
Turklāt Malaizijas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā Savienības cenu līmeni, pasākumu izbeigšanas gadījumā šī jauda, domājams, vismaz daļēji tiktu izmantota eksportam uz Savienību. Turklāt domājams, ka šādā gadījumā, ņemot vērā Savienības tirgū esošās cenas salīdzinājumā ar cenām ASV, liela eksporta uz ASV daļa tiks novirzīta uz Savienība tirgu.
3.3. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(85)
Ņemot vērā iepriekš minēto, proti, lielās dempinga starpības, attiecīgajās valstīs pieejamās lielās neizmantotās jaudas apvienojumā ar to lielajām eksporta jaudām un Savienības tirgus pievilcību no cenu un tirgus lieluma viedokļa, var secināt, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienībā atsāktos imports par dempinga cenām no Korejas Republikas un Malaizijas.
4. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
4.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms
(86)
Salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1001/2008, kas minēta iepriekš 3. apsvērumā, aprakstīto stāvokli Savienības ražošanas nozarē nav notikušas lielas strukturālas pārmaiņas. Līdzīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izgatavoja 22 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(87)
Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 57 736 tonnas. Komisija šo apjomu noteica, pamatojoties uz visiem par Savienības ražošanas nozari pieejamajiem faktiem, piemēram, pārbaudītajiem atlasīto uzņēmumu datiem un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.
(88)
Izmeklēšanā atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas ražo 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Tādējādi dati par izlasi reprezentatīvi atspoguļo stāvokli Savienības ražošanas nozarē
4.2. Patēriņš Savienībā
(89)
Komisija Savienības patēriņu noteica, vadoties pēc i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem un ii) importa no trešām valstīm apjoma, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē.
(90)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda.
1. tabula
Savienības patēriņš (metriskās tonnas)
2010
2011
2012
PIP
Savienības ražošanas nozares kopējais patēriņš
55 497
62 426
58 941
59 992
Indekss (2010. gads = 100)
100
112
106
108
Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.
(91)
Salīdzinājumā ar 2010. gada datiem 2011. gadā patēriņš pieauga par 12 %. 2012. gadā tas atkal samazinājās, bet saglabājās virs 2010. gada līmeņa (6 % pieaugums). Laikā no 2010. gada līdz PIP Savienības patēriņš palielinājās par 8 %.
4.3. Imports no attiecīgajām valstīm
4.3.1. Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa
Korejas Republika
(92)
Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.
(93)
Korejas Republikas importa Savienībā dinamika bija šāda.
2. tabula
Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Korejas Republikas (tonnas)
301
208
204
18
Indekss
100
69
68
6
Tirgus daļa
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indekss
100
62
64
6
Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.
(94)
Attiecīgā perioda laikā Korejas Republikas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apjoms samazinājās līdz 18 tonnām. Importa apjoms tik zemā līmenī ir bijis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā un tādējādi ir uzskatāms par spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultātu.
Malaizija
(95)
Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.
(96)
Malaizijas importa Savienībā dinamika bija šāda.
3. tabula
Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indekss
100
0
1
1
Tirgus daļa
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indekss
100
0
1
1
Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.
(97)
Attiecīgajā periodā Malaizijas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Lielākais (bet joprojām ļoti mazs) apjoms tika importēts 2010. gadā (19,4 tonnas), bet kopš 2010. gada importēšana praktiski vairs nenotiek. Kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā importa apjoms ir bijis mainīgs, bet tas tā arī nav sasniedzis līmeni, kāds bija pirms pasākumu noteikšanas. Tādējādi var uzskatīt, ka importa zemais līmenis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā ir spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts.
4.3.2. Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums
Korejas Republika
(98)
Tajos nedaudzajos gadījumos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad sadarbībā iesaistītais uzņēmums (TK Corporation) importēja Savienībā, importa cenas bija krietni zemākas par Savienības ražošanas nozares CIF cenām. Tomēr, kā norādīts iepriekš 32. apsvērumā, bija šaubas par to, vai šie ražojumi ir faktiski ievesti Savienības muitas teritorijā.
(99)
Tomēr Korejas importa Savienībā kopējais apjoms ir ļoti zems (sk. 32. apsvērumā), jo tas ir vien 0,03 % no Savienības tirgus daļas (sk. iepriekš 2. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Korejas Republikas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā.
(100)
Tādēļ Komisija, nosakot to, kāds būtu cenu samazinājums, ja Korejas uzņēmumi Savienības tirgū pārdotu par šādām cenām, izmantoja Korejas eksporta cenas uz ASV un citām valstīm.
(101)
Tā kā TK Corporation eksports uz visām pasaules valstīm bija apmēram 25 %-40 % no visa CVG eksporta no Korejas Republikas, šo pārdošanu uzskatīja par tādu, kas reprezentatīvi atspoguļo Korejas eksporta darījumus. Tādēļ šīs cenas izmantoja, lai veiktu salīdzinājumu. Komisija koriģēja uz augšu eksporta cenas, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un apstrādes maksu.
(102)
Tādējādi pārdošanai uz ASV konstatēja cenu samazinājuma starpību 17 % apmērā un pārdošanai uz visām pasaules valstīm - 10 % apmērā.
Malaizija
(103)
Neviens Malaizijas uzņēmums izmeklēšanā nesadarbojās. Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no 14. panta 6. punkta datubāzes, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports Savienībā bija minimāls (sk. iepriekš 3. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Malaizijas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā.
(104)
Tādēļ Komisija cenu samazinājumu aprēķināja, izmantojot to pašu metodiku kā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, salīdzinot Malaizijas eksporta cenas uz ASV ar pārdošanas cenām Savienības tirgū. Komisija koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un izkraušanas maksu.
(105)
Tādējādi tika konstatēts, ka pārdošanas darījumos uz ASV cenu samazinājuma starpība ir 34 %. Turklāt Komisija salīdzinājumam apzināja pārdošanas cenas no Malaizijas uz citām valstīm, un šiem pārdošanas darījumiem cenu samazinājuma starpība bija 28 %.
4.3.3. Imports no trešām valstīm
(106)
Turpmākajā tabulā parādīta citu trešo valstu importa Savienībā dinamika attiecīgajā periodā, proti, importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas dinamika.
4. tabula
Imports no citām trešām valstīm
Valsts
2010
2011
2012
PIP
Ķīnas Tautas Republika
Apjoms tonnās
5 618
5 867
6 844
6 589
Indekss
100
104
122
117
Tirgus daļa
10 %
9 %
12 %
11 %
Vidējā cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Indekss
100
112
137
127
Citas trešās valstis
Apjoms tonnās
11 668
12 938
11 630
12 036
Indekss
100
111
100
103
Tirgus daļa
21 %
21 %
20 %
20 %
Vidējā cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Indekss
100
108
112
114
Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgās valstis
Apjoms tonnās
17 286
18 805
18 474
18 625
Indekss
100
109
107
108
Tirgus daļa
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Vidējā cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Indekss
100
110
115
115
Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.
(107)
Importa, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, kas nav attiecīgās valstis, tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 31 % no Savienības kopējā patēriņa. Lielāko tirgus daļu veido imports no Ķīnas Tautas Republikas - 11 % no Savienības kopējā patēriņa. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bez tam nozīmīgi importa apjomi bija no Taizemes (4 % no Savienības tirgus), Vjetnamas (3 % no Savienības tirgus) un Saūda Arābijas (robežās no 0 % 2010. gadā līdz 4 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā).
(108)
Šā importa Savienībā cenas bija diezgan zemas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, it īpaši importam no Ķīnas Tautas Republikas. Pat ar antidempinga maksājumu 58,6 % apmērā, kas noteikts importam no Ķīnas Tautas Republikas, Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena ir zemāka nekā Savienības tirgus cena (sk. iepriekš 4. tabulā).
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.4.1. Vispārīgas piezīmes
(109)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kam attiecīgajā periodā bija ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(110)
Kaitējuma izvērtēšanas nolūkiem Komisija nošķīra kaitējuma makroekonomiskos un mikroekonomiskos rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc pārskatīšanas pieprasījumā ietvertajiem datiem un statistikas datiem. Dati attiecas uz visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas uzskatāmas par tādām, kas reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(111)
Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, darba ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.
(112)
Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. Mikroekonomisko rādītāju pamatā ir vienīgi pārbaudītie dati par diviem atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām. Lai saglabātu konfidencialitāti, šie dati tiek norādīti vienīgi indeksētā veidā vai diapazonos.
4.4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(113)
Savienības kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
5. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms (tonnās)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indekss
100
110
116
120
Ražošanas jauda (tonnās)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indekss
100
100,3
100,3
100,3
Jaudas izmantojums
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indekss
100
110
116
120
Avots: pieprasījums.
(114)
Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 20 %. Tā kā Savienības patēriņš tajā pašā periodā palielinājās tikai par 8 %, atlikušais ražošanas apjoms tika eksportēts.
(115)
Jaudas izmantojums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķiet zems (32 %). Iepriekšējā tabulā norādītā paziņotā jauda atbilstoši standarta praksei šajā konkrētajā ražošanas nozarē un iepriekšējās procedūrās izmantotajai metodei ir aprēķināta, vadoties pēc teorētiskās maksimālās jaudas, strādājot trijās maiņās dienā, sešas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tomēr faktiski ražošanas nozare strādā divās maiņās dienā, piecas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tādēļ paziņotā jauda ne vienmēr precīzi atbilst faktiskajai jaudai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(116)
Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās. Jaudas izmantojuma pieaugums par 20 procentiem atbilst ražošanas apjoma pieaugumam attiecīgajā periodā.
4.4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(117)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
6. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indekss
100
114
105
109
Tirgus daļa
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indekss
100
101
99
100
Avots: pieprasījums.
(118)
Salīdzinājumā ar 2010. gadā Savienības tirgū pārdotajiem apjomiem 2011. gadā apjomi palielinājās par 14 %. Pēc tam apjomi samazinājās līdz 41 350 tonnām, un tādējādi attiecīgajā periodā kopumā pieaugums bija par 9 %.
(119)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija diezgan nemainīga.
4.4.2.3. Izaugsme
(120)
Vienlaikus ar Savienības patēriņa mēreno pieaugumu attiecīgajā periodā (+8 %) par 9 % pieauga arī Savienības ražotāju pārdošanas apjoms.
4.4.2.4. Nodarbinātība un darba ražīgums
(121)
Nodarbinātības un darba ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
7. tabula
Nodarbinātība un darba ražīgums
2010
2011
2012
PIP
Darbinieku skaits
1 064
1 022
979
957
Indekss
100
96
92
90
Ražīgums (vienība/darbinieks)
45
52
57
60
Indekss
100
114
126
134
Avots: pieprasījums.
(122)
Attiecīgajā periodā darbinieku skaits pakāpeniski samazinājās par 10 %. Tādējādi laikā no 2010. gada līdz PIP vienlaikus ar ražošanas apjoma pieaugumu Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, pieauga par 34 %.
4.4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.4.3.1. Cenas un tās ietekmējošie faktori
(123)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo svērto vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
8. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
PIP
Vienības vidējās pārdošanas cenas visā Savienības tirgū (EUR/tonnas)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indekss
100
100
98
94
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonnas)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indekss
100
94
97
94
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(124)
Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas Savienībā samazinājās par 6 %. Lai gan cenas laikā no 2010. gada līdz 2012. gadam bija diezgan nemainīgas, lielākais cenu sarukums notika laikā no 2011. gada līdz PIP.
(125)
Liela daļa ražošanas izmaksu bija nemainīgas, tādēļ ražošanas apjoma pieaugums par 20 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izraisīja vienības ražošanas izmaksu samazināšanos. Attiecīgi samazinājās arī vienības pārdošanas vidējā cena.
4.4.3.2. Darbaspēka izmaksas
(126)
Atlasīto Savienības ražotāju darbaspēka vidējo izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
2010
2011
2012
PIP
Vidējās algas uz darbinieku (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indekss
100
107
108
110
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(127)
Attiecīgajā periodā darbaspēka vidējām izmaksām uz vienu darbinieku bija tendence pieaugt. No 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 10 %.
4.4.3.3. Krājumi
(128)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
10. tabula
Krājumi
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnās)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indekss
100
93
104
111
Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indekss
100
79
83
87
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(129)
Salīdzinājumā ar 2010. gadu krājumi perioda beigās vispirms 2011. gadā samazinājās par 7 % un tad salīdzinājumā ar 2010. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 11 %. Salīdzinājumā ar ražošanas apjomu laikā no 2010. gada līdz PIP krājumi perioda beigās samazinājās par 13 %.
4.4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(130)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
11. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā rentabilitāte (% no apgrozījuma)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indekss
100
118
151
133
Naudas plūsma (EUR) (indeksēta)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Ieguldījumi (EUR) (indeksēti)
100
115
112
105
Ienākums no ieguldījumiem
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indekss
100
81
64
80
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(131)
Komisija atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, līdzīgā ražojuma pārdošanā nesaistītiem pircējiem Savienībā gūto neto pirmsnodokļu peļņu izsakot procentos no minētās pārdošanas apgrozījuma.
(132)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus. 2010. gadā nozares zaudējumi bija - 20 %/- 15 %. Laikā no 2010. gada līdz PIP zaudējumi samazinājās par 33 %, bet rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija negatīvs - 14 %/- 9 %. Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsma 2010. gadā bija pozitīva. 2011. gadā tā pēkšņi samazinājās līdz negatīvām vērtībām un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija negatīva.
(133)
Ieguldījumiem bija tendence pieaugt. Salīdzinājumā ar 2010. gadu tie 2011. gadā pieauga par 15 %, 2012. gadā - par 12 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās 5 % virs 2010. gada līmeņa.
(134)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. 2010. gadā tas bija - 25 %/- 20 %, tad saruka līdz - 45 %/- 40 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās šādā līmenī.
4.4.3.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(135)
Tā kā importa no attiecīgajām valstīm apjoms ievērojami samazinājās un attiecīgajā periodā bija neliels (sk. iepriekš 2. un 3. tabulā), dempinga starpības lielumu nav iespējams izvērtēt. Tomēr, ņemot vērā iepriekš 136. līdz 144. apsvērumā ietverto novērtējumu, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozare joprojām bija neaizsargātā un nedrošā stāvoklī.
4.5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(136)
Padome Regulā (EK) Nr. 1001/2008 secināja, ka to antidempinga pasākumu rezultātā, kas attiecīgā ražojuma importam no Korejas Republikas un Malaizijas tika noteikti 2002. gadā, Savienības ražošanas nozare atguvās tikai daļēji. Par iemeslu kaitējuma rādītāju (pozitīvajai) dinamikai iepriekšējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā (2002. gada janvāris līdz 2007. gada jūnijs) lielā mērā bija pieprasījuma pieaugums 2007. un 2008. gadā.
(137)
Tomēr pēc 2008. gada stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ļoti pasliktinājās (salīdzinājumā ar 2007. un 2008. gadu). Šīs dinamikas iemesls lielā mērā bija pieprasījuma sarukums pēc 2008. gada.
(138)
Dažu rādītāju dinamika kopš 2010. gada bijusi pozitīva. Piemēram, Savienības ražošanas apjoms laikā no 2010. gada līdz PIP pieauga par 20 %. Šā pieauguma iemesls daļēji bija Savienības patēriņa pieaugums par 8 % tajā pašā periodā. Ražošanas apjoma pieauguma rezultātā uzlabojās jaudas izmantojuma rādītājs, kurš pieauga vairāk nekā par 20 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 9 %, kas atbilst Savienības patēriņa pieaugumam, savukārt Savienības uzņēmumu tirgus daļa nemainījās. Darbinieku skaita samazināšanas rezultātā (par 10 %) palielinājās arī darba ražīgums (par 34 %).
(139)
Tomēr jaudas izmantojums joprojām bija zems. Tas daļēji izskaidrojams ar faktu, ka pieejamo infrastruktūru bija plānots izmantot trijās maiņās dienā un sešas dienas nedēļā, un atbilstoši tika aprēķināta maksimālā jauda. Tomēr attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare strādāja vien divās maiņās dienā piecas dienas nedēļā.
(140)
Nemainīgo ražošanas izmaksu lielā īpatsvara dēļ Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Neraugoties uz finansiālo rādītāju uzlabošanos par 30 % laikā no 2010. gada līdz PIP, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tomēr bija lieli zaudējumi (robežās no - 14 % līdz - 9 %).
(141)
Šie lielie zaudējumi kopā ar lielā mērā negatīvo naudas plūsmu ir svarīgi rādītāji, kas liecina par Savienības ražošanas nozares neaizsargāto stāvokli.
(142)
Jānorāda tas, ka Regulā (ES) Nr. 78/2013, ar kuru antidempinga pasākumi tika uzlikti attiecīgā ražojuma importam no Krievijas un Turcijas, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir smagā stāvoklī sakarā ar tai nodarīto kaitējumu. Minētās procedūras attiecīgais periods ilga no 2008. gada janvāra līdz 2011. gada septembrim, un tas daļēji pārklājas ar attiecīgo periodu šajā izmeklēšanā (14).
(143)
Iepriekš minētajā regulā noteiktajiem antidempinga pasākumiem šķietami bijusi labvēlīga ietekme, jo vairākiem kaitējuma rādītājiem ir tendence uzlaboties (piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, ražīgums un patēriņš). Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga.
(144)
Tādēļ Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargātā stāvoklī un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no iepriekšējās izmeklēšanās konstatētā kaitējuma.
5. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
5.1. Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu izbeigšanas gadījumā
(145)
Komisija 85. apsvērumā secināja, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm visdrīzāk atkārtotos.
(146)
Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir neaizsargāts. Lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā stāvoklis nedaudz uzlabojās, nevienu brīdi attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare peļņu neguva.
(147)
Tādēļ, atkārtojoties importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, Savienības ražošanas nozares nedrošā stāvoklis vēl vairāk pasliktinātos. Šāds imports varētu pārņemt Savienības ražošanas nozares tirgus daļu Savienības tirgū. Tādējādi arvien samazinātos Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums - viens no galvenajiem rādītājiem, kas ir par iemeslu Savienības ražošanas nozares nelabvēlīgajiem rezultātiem attiecīgajā periodā.
(148)
Importa par dempinga cenām atkārtošanās Savienības ražošanas nozarei radītu arvien lielāku cenu spiedienu un tādējādi vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares finansiālos rādītājus
(149)
Tādēļ Komisija secina, ka pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas visdrīzāk ir gaidāma importa par dempinga cenām atkārtošanās no minētajām valstīm, un tas var izraisīt lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām, pārdošanas apjomiem un tirgus daļu un pasliktināt tās ekonomisko stāvokli. Pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas kaitējums visdrīzāk atkārtotos, jo domājams, ka tādējādi vēl vairāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares jau tā sliktais ekonomiskais stāvoklis.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(150)
Atbilstoši pamatregulas 21. pantam Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Korejas Republiku un Malaiziju vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, izvērtēja visu dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, vairumtirgotāju un lietotāju intereses.
(151)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(152)
Sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana un pasākumi ir spēkā kopš 2002. gada, izvērtējums ļauj analizēt jebkādu spēkā esošo antidempinga pasākumu nelabvēlīgu ietekmi uz attiecīgajām personām.
(153)
Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga atkārtošanos un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.
6.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(154)
Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi aizkavēja importa par dempinga cenām ienākšanu Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare ir nedrošā stāvoklī, ko apliecina dažu nozīmīgu kaitējuma rādītāju nelabvēlīgās tendences.
(155)
Ja pasākumi tiktu izbeigti, domājams, ka tirgū būtu ievērojams importa par dempinga cenām pieplūdums no attiecīgajām valstīm, kas, domājams, izraisītu kaitējuma atkārtošanos. Šis importa pieplūdums cita starpā izraisītu tirgus daļas zaudēšanu, pārdošanas cenas samazināšanos, jaudas izmantojuma samazināšanos un kopumā Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.
(156)
Tādējādi Komisija secina, ka Korejas Republikai un Malaizijai noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības ražošanas nozares interesēm.
6.2. Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses
(157)
Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanai visdrīzāk nebūtu ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem. Neviens importētājs un neviens lietotājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtu ievērojami ietekmējuši minētās grupas, var secināt, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem.
6.3. Secinājums par Savienības interesēm
(158)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav tādu nepārvaramu iemeslu, kas liktu domāt, ka pasākumu noteikšana Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes CVG būtu pretrunā Savienības interesēm.
7. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(159)
No iepriekš minētajiem apsvērumiem var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam.
(160)
Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā uzlabojas, un galīgo antidempinga pasākumu noteikšana tā paša ražojuma importam no Krievijas un Turcijas 2013. gadā (sk. 5. apsvērumā), šķiet, arī ir labvēlīgi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā paskaidrots 143. apsvērumā. Tādējādi izvērtējums liecina, ka, ņemot vērā kopējo kaitējuma analīzi un domājamās norises tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu piemēroti, par pieciem gadiem īsāks periods būtu pietiekams, lai Savienības ražošanas nozare atgūtos no ekonomiskajām un finansiālajām grūtībām.
(161)
Turklāt, izvērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli un kaitējuma analīzi, nevar aprobežoties vien ar (iespējamo) attiecīgā ražojuma importu no Korejas Republikas un Malaizijas, jo Savienības ražošanas nozares stāvokli ietekmē arī cita veida imports un pasākumi pret to, piemēram, iepriekš minētie Krievijai un Turcijai noteiktie pasākumi.
(162)
Tādēļ uzskatāms, ka šajā gadījumā, ņemot vērā konkrētos apstākļus, pasākumus izņēmuma kārtā vajadzētu pagarināt nevis par pilnu piecu gadu laikposmu, kā noteikts pagaidu regulā, bet tiem būtu jānosaka tāds pats termiņš kā pasākumiem, kas noteikti importam no Krievijas un Turcijas. Šāda pasākumu termiņa vienādošana turklāt ļautu veikt visapatverošu un saskanīgu dempinga prakses radītās ietekmes uz Savienības ražošanas nozari izvērtējumu gadījumā, ja šāda pārskatīšana būtu turpmāk nepieciešama.
(163)
Minēto spēkā esošo pasākumu, kas ir noteikti CVG importam no Krievijas un Turcijas, termiņš ir 2018. gada 29. janvāris. Tātad Korejas Republikas un Malaizijas CVG importam noteikto galīgo antidempinga pasākumu termiņš attiecīgi būtu jākoriģē un jānosaka tajā pašā datumā.
(164)
Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja piekrīt tam, ka ierosinātais termiņš dotu iespēju vēlāk veikt kopīgu pārskatīšanas izmeklēšanu, ja tāda tiktu pieprasīta, un tādējādi arī veikt visaptverošu dempinga un kaitējuma izvērtējumu par importu no vairākām valstīm. Taču tā norādīja, ka pēc PIP attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms no visām valstīm ir ļoti pieaudzis, savukārt šā importa vidējā cena ir strauji sarukusi. Šīs norises pēc PIP esot pasliktinājušas Savienības ražošanas nozares stāvokli, un tādēļ apstākļi, kuri pamatoja antidempinga pasākumu noteikšanu uz laiku, kas mazāks par pieciem gadiem, vairs nesot aktuāli.
(165)
Komisija norāda, ka minētās norises pēc PIP (proti, importa apjoma pieaugums un cenu samazināšanās) atbilst pieejamajiem Eurostat statistikas datiem, kuros ir ietverti arī tādi ražojuma veidi, uz kuriem konkrētā izmeklēšana neattiecas. Savukārt Komisijai pieejamā statistika par konkrēti attiecīgā ražojuma importu pēc PIP liecina, ka pēc PIP importa apjoms ir samazinājies par 10-15 % un minētā importa vidējā cena arī ir samazinājusies (par 15-20 %). Komisija uzskata, ka attiecīgā ražojuma importa dinamika pēc PIP situācijā, kad nav citu apstiprinošu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, neapgāž Komisijas secinājumus par piemērotāko antidempinga pasākumu noteikšanas periodu (sk. 160. līdz 163. apsvērumā). Tādēļ iebildums tiek noraidīts.
(166)
Tādējādi, ņemot vērā secinājumus par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam un kā piemērošana saglabāta ar Regulu (EK) Nr. 1001/2008, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 363/2010, būtu jāsaglabā līdz 2018. gada 29. janvārim.
(167)
Komiteja, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, atzinumu nesniedza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (Taric kodi 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 un 7307998098).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu, kas aprakstīti 1. punktā, neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme (%)
Taric kodi
Malaizija
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Visi pārējie uzņēmumi
75,0
A999
Korejas Republika
Visi uzņēmumi
44,0
-
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tā ir spēkā līdz 2018. gada 29. janvārim.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 2. decembrī