РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 513/2013
(2013. gada 4. jūnijs),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu un 14. panta 5. punktu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija 2012. gada 6. septembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu Eiropas Savienībā (“Savienība”).
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad ES uzņēmums ProSun (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 25. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no kristāliskā silīcija fotoelektrisko (FE) moduļu un to galveno sastāvdaļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekami pamatotiem, lai sāktu izmeklēšanu.
2. Reģistrācija
(3)
Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas tika pamatots ar prasītajiem pierādījumiem, Komisija 2013. gada 1. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 182/2013 (3), ar ko nosaka, ka no 2013. gada 6. marta jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) imports.
3. Procedūrā iesaistītās personas
(4)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes un zināmos importētājus. Komisija informēja arī ražotājus ASV, kas tika paredzētas kā iespējamā analogā valsts.
(5)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(6)
Ņemot vērā, ka izmeklēšanā ir iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka tā ir nolēmusi ierobežot līdz saprātīgam skaitam izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”).
a) Savienības ražotāju atlase
(7)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski atlasījusi Savienības ražotājus. Visi zināmie Savienības ražotāji un zināmā ražotāju apvienība tika informēti par Savienības ražotāju pagaidu izlases veidošanu. Pagaidu izlasē bija iekļauti deviņi no aptuveni 220 Savienības ražotājiem, par kuriem pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu (sk. 26. apsvērumu), un kuri tika atlasīti pēc vislielākā reprezentatīvā ražošanas apjoma, ņemot vērā pārdošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tika nodrošināts, ka izlasē ir iekļauti gan vertikāli integrēti, gan neintegrēti Savienības ražotāji. Arī ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes par pagaidu izlasi, un viena persona pieprasīja, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona.
(8)
Vairākas ieinteresētās personas izteica turpmāk izklāstītos iebildumus par Savienības ražotāju provizorisko izlasi:
i)
dažas personas apgalvoja, ka ierobežotā informācija, kas sniegta saistībā ar provizoriski izveidoto izlasi, ir nepietiekama, tāpēc tās nevar izteikt jēgpilnas piezīmes par ierosināto izlasi. Tās īpaši kritizēja to, ka Savienības ražotāju identitāte ir konfidenciāla, un prasīja, lai tiktu izpausts, kurās dalībvalstīs atrodas atlasītie Savienības ražotāji un kāds ir atlasīto Savienības ražotāju produkcijas īpatsvars no kopējā FE moduļu, elementu un plāksnīšu produkcijas un pārdošanas apjoma un procentuālā daļa, ko nodrošina katrs izlasē iekļautais uzņēmums atsevišķi un visi izlasē iekļautie uzņēmumi kopā;
ii)
izlases veidošanai izmantotā metode tika apstrīdēta, pamatojoties uz to, ka tajā “tiek jaukti trīs dažādi posmi”, proti, atbalsts izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definīcija un izlases veidošana. Tika apgalvots, ka tāpēc nav skaidrs, vai Savienības ražošanas nozare jau bija definēta laikā, kad tika veidota izlase, un tādejādi - vai izlasi var uzskatīt par reprezentatīvu. Ja Savienības ražošanas nozare netiek definēta izlases veidošanas posmā, tad ieinteresētajām personām nav iespējams pārliecināties, vai pagaidu izlase ir reprezentatīva un tādējādi - vai, pamatojoties uz izlasi, var pareizi novērtēt Savienības ražošanas nozares stāvokli 19. apsvērumā noteiktajā izmeklēšanas periodā. Turklāt tika apgalvots, ka ir neatbilstīgi pagaidu izlasi veidot, pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegtajām atbildēm saistībā ar izmeklēšanas sākšanas atbalsta izvērtēšanu;
iii)
tika arī apgalvots, ka pagaidu izlase ir veidota, ņemot vērā tikai tos uzņēmumus, kas izteikuši atbalstu pašreizējai izmeklēšanai;
iv)
viena persona apgalvoja, ka, tā kā pagaidu izlasē ir iekļauti vertikāli integrēti uzņēmumi, plāksnīšu un elementu ražošanas apjoms var būt divtik vai trīstik liels un tas liek apšaubīt izlases vispārējo reprezentativitāti. Tika prasīts attiecībā uz vertikāli integrētiem ražotājiem skaitīt tikai moduļu produkcijas apjomu, bet ne elementu vai plāksnīšu apjomu;
v)
tā pati persona arī apgalvoja, ka dati, uz kuru pamata veidota izlase, ir vismaz daļēji neuzticami un tas varētu ietekmēt visas pagaidu izlases reprezentativitāti kopumā;
vi)
viena persona iesniedza sarakstu, norādot, ka tajā ir iekļauti vēl aptuveni 150 citi līdzīgā ražojuma ražotāji Savienībā, un apgalvojot, ka tos būtu vajadzējis ņemt vērā, veidojot Savienības ražotāju izlasi.
(9)
Uz personu izteiktajiem argumentiem tika atbildēts šādi:
i)
pretpasākumu riska dēļ Savienības ražotāji pieprasīja, lai to nosaukumi būtu konfidenciāli. Patiesībā patiešām pastāvēja draudi, ka tiks kaitēts Savienības ražotāju uzņēmējdarbībai gan Savienībā, gan ārpus tās. Komisija uzskatīja, ka minētās prasības ir pietiekami pamatotas, lai tās izpildītu. Ja tiktu izpausta individuālu izlasē iekļautu Savienības ražotāju atrašanās vieta vai ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvars, tad varētu viegli noskaidrot attiecīgā ražotāja identitāti, un šajā sakarā izteiktās prasības bija jānoraida;
ii)
Komisija nav “sajaukusi” atbalsta noteikšanu izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares noteikšanu un pagaidu izlases veidošanu, jo šie posmi joprojām bija neatkarīgi cits no cita un lēmumi par tiem tika pieņemti atsevišķi. Netika pierādīts, ciktāl to ražošanas un pārdošanas datu izmantošana, kurus iesniedza Savienības ražotāji saistībā ar izmeklēšanas sākšanai piešķirtā atbalsta izvērtēšanu, ir ietekmējuši izlases reprezentativitāti. Sākot izmeklēšanu, Savienības ražošanas nozare patiešām bija definēta provizoriski. Lai provizoriski noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, kas definēts 19. apsvērumā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem un citām personām pirms izmeklēšanas sākšanas;
iii)
veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas atbildēja uz jautājumiem par atbalstu izmeklēšanas sākšanai, neatkarīgi no tā, vai tie atbalstīja izmeklēšanu, iebilda pret to vai vispār neizteica viedokli par to; tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;
iv)
jautājums par divkāršu/trīskāršu saskaitīšanu tika izvērtēts, kad veidoja pagaidu izlasi. Tika konstatēts, ka, izslēdzot Savienības vertikāli integrēto ražotāju plāksnīšu un elementu ražošanas un pārdošanas apjomu, netiktu ņemta vērā brīvajā tirgū pārdotā plāksnīšu un elementu produkcijas daļa. Tāpēc tika uzskatīts, ka, izslēdzot plāksnīšu un elementu pārdošanas apjomu no kopējā ražošanas apjoma, izlase nebūt nekļūtu reprezentatīvāka. Turklāt izlases reprezentativitāte tika noteikta, pamatojoties ne tikai uz ražošanas apjomu, bet arī uz ģeogrāfisko izkliedi un vertikāli integrēto un neintegrēto ražotāju līdzsvarotu pārstāvību. Ražošanas apjoma relatīvā reprezentativitāte tika aprēķināta katra līdzīgā ražojuma veida līmenī. Līdz ar to tika uzskatīts, ka pagaidu izlases veidošanas metode ir pamatota un tāpēc izlase tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz izmeklējamā Savienības attiecīgā ražojuma ražošanas nozari kopumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;
v)
attiecībā uz datu ticamību jānorāda, ka izlase tika veidota, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama izlases veidošanas laikā, kā paredzēts pamatregulas 17. panta 1. punktā. Attiecībā uz to datu ticamību, kas izmantoti, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēti pierādījumi, ka pirms izmeklēšanas sākšanas savāktie dati ir būtiski nepilnīgi. Tāpēc var pamatoti pieņemt, ka pamats, kas izmantots provizoriskās izlases veidošanai, ir pietiekami ticams. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;
vi)
attiecībā aptuveni uz 150 papildu Savienības ražotāju sarakstu jānorāda, ka šī informācija tika iesniegta ilgi pēc termiņa, kas noteikts ieinteresētajām personām piezīmju iesniegšanai par pagaidu izlasi un Savienības ražotājiem, lai tie pieteiktos un prasītu iekļaušanu izlasē. Turklāt aptuveni 30 no sarakstā iekļautajiem Savienības ražotājiem faktiski bija zināmi Komisijai izlases veidošanas laikā. Turklāt, veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas pieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Līdz ar to izlases reprezentativitāte nav ietekmēta. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(10)
Pēc piezīmju saņemšanas izlases sastāvs tika pārskatīts, jo bija norādes, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem nebūtu bijis spējīgs pilnīgi sadarboties. Lai saglabātu izlases reprezentativitātes līmeni, tika atlasīts vēl viens Savienības ražotājs. Tādējādi pārskatītajā izlasē bija iekļauti desmit uzņēmumi, kas atlasīti, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo apjomu par katru ražošanas līmeni, ņemot vērā pārdošanas apjomu ES tirgū un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tādējādi pārskatītajā Savienības ražotāju izlasē, rēķinot procentos no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, bija pārstāvēti 18-21 % moduļu, 17-24 % elementu un 28-35 % plāksnīšu produkcijas un bija iekļauti vertikāli integrēti un neintegrēti ražotāji. Ņemot vērā, ka precīzas procentuālās daļas norādīšana ļautu aprēķināt minētā papildu Savienības ražotāja ražošanas apjomu un tādējādi arī noskaidrot tā identitāti, šādas precīzas procentuālās daļas nevarēja izpaust.
b) Nesaistīto importētāju atlase
(11)
Ņemot vērā nesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā.
(12)
Aptuveni no 250 nesaistītajiem sūdzības iesniedzēja minētajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās Komisija, 36 atbildēja uz paziņojumam par procedūras sākšanu pievienotās atlases anketas jautājumiem - 35 sniedza atbildes par moduļiem, viens sniedza atbildes par elementiem, bet par plāksnītēm netika saņemta neviena atbilde. Atlase tika veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, aptverot vislielāko reprezentatīvo importa apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi izmeklēt. Tāpēc Komisija atlasīja trīs nesaistītus moduļu importētājus un vienu elementu importētāju. Turklāt, ņemot vērā saņemtās piezīmes, Komisija nolēma iekļaut izlasē vēl vienu nesaistītu moduļu importētāju. Minētais uzņēmums pieteicās un apgalvoja, ka, ņemot vērā tā darbības līmeni, būtu pamatoti to iekļaut izlasē. Tāpēc tā sākotnējais apgalvojums tika izvērtēts atkārtoti, un tika noskaidrots, ka ir pieļauta pārrakstīšanās kļūda attiecībā uz konkrētā importētāja paziņoto importa apjomu. Tāpēc attiecīgais uzņēmums tika iekļauts nesaistīto importētāju izlasē. Turklāt divi uzņēmumi, kas sākotnēji bija iekļauti izlasē, neatbildēja uz anketu jautājumiem un tāpēc tika uzskatīti par tādiem, kas nesadarbojas izmeklēšanā, un izslēgti no nesaistīto importētāju izlases. Tādējādi nesaistīto importētāju izlasē bija iekļauti divi moduļu importētāji un viens elementu importētājs, kuru importa apjoms bija aptuveni 2-5 % no kopējā apjoma, kas importēts no attiecīgās valsts. Tomēr pēc tam, kad bija saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, tika noskaidrots, ka diviem no trim importētājiem pamatdarbība faktiski ir saules energoiekārtu uzstādīšana, nevis attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa attiecīgā ražojuma Savienībā tiek ievesta ar tādu uzņēmumu starpniecību, kuri saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ĶTR, vai ar iekārtu uzstādītāju vai projektu izstrādātāju starpniecību. Ņemot vērā šos apstākļus, izlase tika provizoriski uzskatīta par reprezentatīvu. Tomēr Komisija izmeklēšanas turpmākajā gaitā sazināsies vēl ar citiem nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās, lai pārliecinātos, vai tos var uzskatīt par importētājiem, un noskaidrotu, vai izlasi var palielināt.
c) Ražotāju eksportētāju atlase
(13)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta atlase dempinga noteikšanai. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā. Tika informētas arī attiecīgās valsts iestādes.
(14)
Izlases veidošanas laikā pieteicās 135 Ķīnas ražotāji eksportētāji (bieži tās bija vairāku uzņēmumu grupas). Uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāv aptuveni 80 % no kopējās Ķīnas eksporta vērtības. Izveidotajā septiņu uzņēmumu grupu izlasē ir iekļauti trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais moduļu eksporta apjoms, abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais elementu eksporta apjoms, un abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais plāksnīšu eksporta apjoms.
d) Atbildes uz anketu jautājumiem un pārbaudes
(15)
Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kā arī izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un augšupējiem un lejupējiem ekonomikas dalībniekiem un to apvienībām, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Komisija sazinājās arī ar patērētājus pārstāvošu apvienību.
(16)
Atbildes uz anketu jautājumiem tika saņemtas no visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim izlasē iekļautiem savstarpēji nesaistītiem Savienības importētājiem, kā arī 21 augšupējā un lejupējā ekonomikas dalībnieka un trim šādu dalībnieku apvienībām.
(17)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos (to grupās):
a)
ražotāji Savienībā:
-
pārbaudes apmeklējumi tika veikti 10 izlasē iekļautu Savienības ražotāju uzņēmumos;
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, ĶTR,
-
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, ĶTR,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, ĶTR,
-
JingAo Group, ĶTR,
-
Jinzhou Yangguang Energy, ĶTR,
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, ĶTR,
-
Yingli Green Energy Holding Company, ĶTR;
c)
saistītie importētāji Savienībā:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, Vācija,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itālija,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rome, Itālija,
-
Sunways AG, Konstanz, Vācija,
-
JA Solar GmbH, Munich, Vācija;
d)
saistītie tirgotāji/importētāji ārpus Savienības:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivāna,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals,
-
Wealthy Rise International Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Šveice,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Šveice;
e)
nesaistītais importētājs Savienībā:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Vācija;
f)
augšupējie ekonomikas dalībnieki:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vācija,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Vācija;
g)
lejupējie ekonomikas dalībnieki:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vācija,
-
ValSolar SL, Badajoz, Spānija;
h)
apvienības:
-
EPIA, Brussels, Beļģija.
(18)
Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR gadījumā, ja tiem netiek piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), tika veikta pārbaude šādos uzņēmumos, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz datiem no Indijas kā analogās valsts:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.
4. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(19)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(20)
Attiecīgais ražojums ir kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi un elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos un kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kas nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas. Elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Uz šo ražojumu pašlaik attiecas KN kodi ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (“attiecīgais ražojums”).
(21)
Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:
-
ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,
-
plānkārtiņu FE ražojumi,
-
kristāliskā silīcija FE ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija FE elements(-i).
(22)
FE moduļi, elementi un plāksnītes pārveido saules gaismu elektroenerģijā. Šādu pārveidošanu nodrošina elementi, kas absorbē gaismu un pārveido to elektroenerģijā ar kristāliskā silīcija starpniecību.
(23)
Plāksnītes ir ražošanas procesa pirmais posms. Tās ir izgatavotas no kristāliskā silīcija un ir galvenā sastāvdaļa elementu ražošanā.
(24)
Vispirms kristāliskais silīcijs ir jāizkausē, lai iegūtu kristāliskā silīcija lietņus, ko sazāģē plāksnītēs. Plāksnītēm veic secīgu apstrādi ar augstas tehnoloģijas pusvadītāju, lai izveidotu darboties spējīgus saules enerģijas elementus. Elementi ir ražošanas procesa otrais posms. Tiem ir p-n pāreja, lai savāktu un pārnestu elementa saražoto elektroenerģiju.
(25)
Moduļi ir ražošanas procesa trešais posms. Lai samontētu moduļus, elementus sakausē kopā ar plakanām stieplēm vai metāla lentēm, lai izveidotu elementu virkni. Tās ielaminē starp loksnēm. Augšpusē izmanto pārsvarā stiklu, bet apakšpusē - polimēra atbalsta loksni. Lai veiktu montāžu uz vietas (piemēram, uz jumtiem), parasti izveido rāmjus. Modulis var būt un var nebūt aprīkots ar invertoru.
2. Līdzīgais ražojums
(26)
Izmeklēšanā ir pierādīts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo Indijā - valstī, kas tika izmantota kā analogā valsts normālās vērtības noteikšanai, - un pārdod tās iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tiem ir viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums. Tāpēc tos provizoriski uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.
3. Apgalvojumi par ražojumu klāstu
i) Fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums
(27)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmeklēšanu nevar attiecināt uz trim ražojumiem ar atšķirīgām fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām un ka tāpēc attiecībā uz moduļiem, elementiem un plāksnītēm jāveic trīs atsevišķas izmeklēšanas. Turklāt minētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, vai izmeklēšana attiecas uz vienu vienotu ražojumu vai trim atsevišķiem ražojumiem, un ka tāpēc tās nevar pilnīgi aizstāvēt savas intereses. Tika arī prasīts alternatīvi no izmeklēšanas izslēgt plāksnītes gadījumā, ja no tās netiek izslēgtas monoplāksnītes (sk. 42.-44. apsvērumu).
(28)
Plāksnīšu, elementu un moduļu ražošana ir viens vienots ražošanas process ar atšķirīgiem ražošanas posmiem. No moduļiem, elementiem un plāksnītēm kopā ir atkarīgas gatavā ražojuma (t. i., moduļu) īpašības. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu un elementu ražošana ir tieši paredzēta vienīgi moduļu izgatavošanai; moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības (kas ir atkarīgas no izmantotā izejmateriāla) un vienāds galvenais galīgais izmantojums, proti, tos pārdod iebūvēšanai saules FE sistēmās. Moduļu veiktspēja ir tieši saistīta ar plāksnīšu un elementu veiktspēju.
(29)
Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu bija skaidri noteikts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir izmeklējamais ražojums. Tāpēc ieinteresētās personas varēja pilnīgi aizstāvēt savas intereses, pamatojoties uz attiecīgi definēto ražojumu. Tāpēc argumenti tika noraidīti.
ii) Atšķirīga nomenklatūra
(30)
Tika arī apgalvots, ka moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par vienotu ražojumu, jo tiem ir vairāki atšķirīgi astoņu ciparu KN kodi, sešu ciparu apakšpozīcija, četru ciparu HS pozīcija un divu ciparu nodaļu līmeņi, un tie ir arī iekļauti atšķirīgās HS nomenklatūras sadaļās. Šis arguments kā tāds nav būtisks, lai noteiktu ražojumu klāstu antidempinga izmeklēšanā, kas ir pamatota ar attiecīgā ražojuma fizikālajām īpašībām.
iii) Elementu pievienotā vērtība
(31)
Vairākas personas apgalvoja, ka elementu pārveidošanas procesā radītā pievienotā vērtība veido lielāko daļu no moduļa vērtības un ka tāpēc elementi jāuzskata par atsevišķu ražojumu.
(32)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka elementu ražošana ir ražošanas procesa tehnoloģiski vissarežģītākā daļa. Tomēr tajā tika arī pierādīts, ka minētie trīs apstrādes posmi ir savstarpēji saistīti un ka pievienotā vērtība nav koncentrēta konkrētā ražošanas procesa posmā, bet ir sadalīta pa visu ražošanas procesu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
iv) Atsevišķi tirdzniecības tirgi
(33)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir atsevišķi tirdzniecības tirgi un ka tāpēc minētie ražojumi jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem; to pierādot arī fakts, ka liels skaits ražotāju nav vertikāli integrēti.
(34)
Moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par atsevišķiem ražojumiem, kuru cenu svārstības ir atkarīgas tikai no tirgus faktoriem. Faktiski to cenas ir cieši savstarpēji saistītas, un tās ietekmē polisilīcija cena. Līdzīgi, kā paskaidrots 23.-25. apsvērumā, attiecīgais ražojums tiek izgatavots vienotā ražošanas procesā, kam ir dažādi posmi. Tas, ka daži ražotāji nav vertikāli integrēti, ir tikai darījumu lēmumu un apjomradītu ietaupījumu dēļ un nemaina šo secinājumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
v) Galīgais izmantojums un savstarpējā aizstājamība
(35)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļi, elementi un plāksnītes jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem, ņemot vērā to, ka tiem ir atšķirīgs galīgais izmantojums un ka tie nav savstarpēji aizstājami.
(36)
Kā norādīts iepriekš, izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu, elementu un moduļu ražošanas process ir vienots ražošanas process un ka tāpēc jautājums par vienota ražošanas procesa dažādu posmu savstarpējo aizstājamību nav aktuāls. Turklāt moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir viens un tas pats galīgais izmantojums, proti, saules gaismas pārveidošana elektroenerģijā, un tāpēc tos nevar izmantot citiem mērķiem.
vi) Izplatīšanas kanāli
(37)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm nav vieni un tie paši izplatīšanas kanāli un ka tāpēc tos nevar uzskatīt par vienotu ražojumu. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka moduļus, elementus un plāksnītes var izplatīt atšķirīgos vai līdzīgos izplatīšanas kanālos. Tomēr galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.-29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīgi izplatīšanas kanāli nav uzskatāmi par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
vii) Patērētāju uztvere
(38)
Tika apgalvots, ka moduļi, elementi un plāksnītes būtiski atšķiras no patērētāju uztveres viedokļa un ka tāpēc tos nevajadzētu uzskatīt par vienotu ražojumu.
(39)
Līdzīgi kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.-29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīga patērētāju uztvere nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
viii) Plānkārtiņu ražojumi
(40)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj plānkārtiņu FE ražojumi, norādot, ka tiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums.
(41)
Plānkārtiņu FE ražojumi ir skaidri izslēgti no ražojuma definīcijas; sk. 21. apsvērumu. Plānkārtiņu FE ražojumiem patiešām ir atšķirīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu. Tos izgatavo atšķirīgā ražošanas procesā un ne no kristāliskā silīcija, kas ir galvenā izejviela moduļu, elementu un plāksnīšu ražošanā. Tiem ir mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos, un tāpēc tie nav piemēroti tādiem pašiem lietojumiem kā attiecīgais ražojums. Tāpēc argumenti bija jānoraida.
ix) Monoplāksnīšu izslēgšana
(42)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka monoplāksnītes būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, jo to fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības atšķiras no multiplāksnīšu īpašībām. Tika apgalvots, ka tām atšķiras kristālu struktūra, forma un ārējais izskats. Tika arī apgalvots, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas.
(43)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka monoplāksnītēm ir augstāka kvalitāte nekā multiplāksnītēm, kaut arī tās iegūst līdzīgos ražošanas procesos, izmantojot to pašu galveno izejvielu (polisilīciju). Tāpēc tiek secināts, ka monoplāksnītēm un multiplāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības.
(44)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka galvenais galīgais izmantojums ir viens un tas pats, jo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes ir paredzētas vienīgi saules enerģijas elementu (attiecīgi monoelementu un multielementu) ražošanai, lai galu galā izgatavotu saules enerģijas moduļus (attiecīgi monomoduļus un multimoduļus). Nav būtisku atšķirību starp abiem plāksnīšu veidiem, tie ir savstarpēji aizstājami, un tos var izmantot elementu ražošanai. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas, izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienībā ražo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes. Tāpēc šis arguments ir jānoraida.
x) Pusfabrikāti
(45)
Tika arī apgalvots, ka plāksnītes un elementus var uzskatīt par diviem atsevišķiem pusfabrikātiem, savukārt moduļi ir gatavie ražojumi un tāpēc tie nebūtu uzskatāmi par vienu vienotu ražojumu.
(46)
Kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.-29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirība starp pusfabrikātiem vai gataviem ražojumiem nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
xi) Ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces
(47)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no ražojuma definīcijas tiktu izslēgti saules enerģijas paneļi, kas paredzēti tikai 12 V akumulatoru lādēšanai, pamatojoties uz to, ka to galīgais izmantojums atšķiras no pieslēgšanai tīklam paredzēto moduļu galīgā izmantojuma, jo šādiem saules enerģijas paneļiem ir daudz zemāka jauda vatos un tāpēc tie nav piemēroti pieslēgšanai tīklam.
(48)
Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklējamais ražojums neietver ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus. Moduļiem, kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem un kas paredzēti tikai akumulatoru uzlādēšanai, ir tādas pašas pamatīpašības un veiktspēja kā pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Tiem izmanto tukšgaitas spriegumu, kas ir mazāks nekā tas, kuru izmanto pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Neraugoties uz šo atšķirību, izmeklēšanā tika atklāts, ka šā veida moduļus var pieslēgt tīklam. Zemāku spriegumu var vienkārši kompensēt, palielinot elementu izmērus un/vai skaitu. Tāpēc moduļi, kas paredzēti akumulatoru uzlādēšanai un kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem, ir iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā.
xii) Secinājums
(49)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi, kā arī tādi elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, kā aprakstīts iepriekš, ir vienots ražojums. Tomēr Komisija turpinās izvērtēt, vai moduļi, elementi un plāksnītes ir viens vienots ražojums vai divi vai trīs atsevišķi ražojumi. Tāpēc tā aicina visas ieinteresētās personas izteikt savu viedokli par šo jautājumu, ņemot vērā Komisijas secinājumu, kas izdarīts šajā procesa posmā. Katrā ziņā, pat ja galu galā tiktu secināts, ka tie ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi, pašreizējā izmeklēšana tāpat tiktu attiecināta uz visiem šiem atšķirīgajiem ražojumiem un galīgos pasākumus moduļiem, elementiem un plāksnītēm varētu noteikt neatkarīgi no tā, vai tie ir viens ražojums vai vairāki ražojumi.
C. DEMPINGS
1. Ķīnas Tautas Republika
1.1. Tirgus ekonomikas režīms
(50)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam, veicot antidempinga izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību tiem ražotājiem, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar 2. panta 1.-6. punktu.
(51)
Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk ir sniegts šo kritēriju izklāsts:
1)
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;
2)
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem;
3)
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
4)
tiesību akti par bankrotu un īpašuma tiesībām paredz juridisku noteiktību un stabilitāti; un
5)
valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.
(52)
Pašreizējā izmeklēšanā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapā iekļautajiem jautājumiem norādītajos termiņos.
(53)
Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus.
(54)
Pārbaudē tika konstatēts, ka neviens no septiņiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumu grupām), kas pieprasīja TER, neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju prasībām.
(55)
Visas septiņas uzņēmumu grupas izmantoja preferenciālo nodokļu režīmu(-us) un dotācijas, un attiecīgi tās nav pierādījušas, ka uz tām neattiecas būtiski izkropļojumi, kas pārnesti no ārpustirgus ekonomikas sistēmas, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 3. kritērija prasībām.
(56)
Sešas uzņēmumu grupas nevarēja pierādīt, ka to kontus revidē neatkarīgs revidents atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 2. kritērija prasībām.
(57)
Viena uzņēmumu grupa nevarēja pierādīt, ka visiem tās uzņēmumiem ir piemērojami tiesību akti par bankrotu, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 4. kritērija prasībām.
(58)
Turklāt trīs uzņēmumu grupas nav varējušas pierādīt, ka to darbībā nenotiek nozīmīga valsts iejaukšanās, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 1. kritērija prasībām.
(59)
Pēc tam, kad bija darīti zināmi secinājumi par TER, tika saņemtas piezīmes no visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.
(60)
Divas uzņēmumu grupas iesniedza procesuālu piezīmi un apgalvoja, ka lēmumi par TER pieņemti novēloti, t. i., pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu termiņa, un ka tāpēc izmeklēšana būtu nekavējoties jāizbeidz. Lai pamatotu savu apgalvojumu, tās atsaucās uz Tiesas spriedumiem Brosmann (4) un Aokang (5)“kurpju” lietās.
(61)
Vispirms jāatgādina, ka Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas TER analīzes likumības novērtēšanai šajā izmeklēšanā, jo atšķirībā no šīs izmeklēšanas minētās lietas attiecas uz situācijām, kad TER novērtējumi netika veikti vispār.
(62)
Turklāt Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas šīs izmeklēšanas likumības novērtēšanai arī tāpēc, ka pamatregula kopš tā laika ir grozīta. Grozītās pamatregulas 2. panta 7. punkts paredz, ka Komisija pieņem lēmumus par TER tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē atbilstoši pamatregulas 17. pantam, un ka šādu lēmumu pieņem septiņu mēnešu laikā, tomēr jebkurā gadījumā ne ilgāk kā astoņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas. Minētais grozītais pants ir piemērojams jebkādai jaunajai un notiekošajai izmeklēšanai, sākot no 2012. gada 15. decembra, tātad arī pašreizējai.
(63)
Jebkurā gadījumā pastāvošās judikatūras interpretācija, saskaņā ar kuru tiesības uz lēmumu pieņemšanu par TER nav pārkāptas per se neatkarīgi no tā, ka nebija ievērots trīs mēnešu termiņš, ir jāpatur spēkā.
(64)
Saņemtās galvenās būtiskās piezīmes attiecās uz preferenciālo nodokļu režīmu un dotācijām. Eksportētāji nepastrīdēja konstatētos faktus, bet apšaubīja to būtiskumu attiecībā uz TER 3. kritērija izpildi. Proti, tie apgalvoja, ka valsts pabalsti neveido to attiecīgā apgrozījuma būtisku īpatsvaru.
(65)
Šajā saistībā jānorāda, ka tāda ienākuma nodokļa sistēma, kas ir labvēlīga atsevišķiem uzņēmumiem, kurus valdība uzskata par stratēģiskiem, acīmredzami nav tirgus ekonomikai raksturīga. Šādu sistēmu joprojām būtiski ietekmē valsts īstenota plānošana. Jānorāda arī, ka dažu ienākuma nodokļa samazinājumu radītie izkropļojumi ir būtiski, jo tie pilnīgi maina to peļņas summu pirms nodokļu samaksas, kas uzņēmumam jāsasniedz, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem. Izkropļojumi ir arī pastāvīgi, un, ņemot vērā priekšrocības būtību, absolūtajam izmeklēšanas laikā saņemtajam ieguvumam nav nozīmes, novērtējot, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tā vietā būtiskuma novērtējums jāveic, pamatojoties uz pasākuma vispārējo ietekmi uz uzņēmuma finansiālo un saimniecisko stāvokli.
(66)
Attiecībā uz 2. kritēriju trīs uzņēmumu grupas apgalvoja, ka tās ir ievērojušas attiecīgos starptautisko grāmatvedības standartu noteikumus, jo to ASV konsolidētie konti pilnīgi atbilst minētajiem standartiem. Daži uzņēmumi arī apgalvoja, ka to konti kopumā atbilst Ķīnas grāmatvedības standartiem, kurus tie uzskata par tādiem, kas ir līdzvērtīgi starptautiskajiem standartiem. Tomēr jautājums nav par to, vai Ķīnas grāmatvedības standarti atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jautājums ir par to, vai konti atbilst piemērojamiem grāmatvedības standartiem. Minētajos apgalvojumos jo īpaši nav ņemts vērā tas, ka attiecībā uz individuāliem attiecīgo Ķīnas uzņēmumu finanšu pārskatiem tika konstatēts, ka vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti (un tiem atbilstīgie Ķīnas grāmatvedības standarti), tostarp standarti attiecībā uz inventāra nolietojumu un saistīto personu darījumu izpaušanu, ir pārkāpti.
(67)
Attiecībā uz 1. kritēriju, ņemot vērā no personām saņemtās piezīmes un spriedumu lietā C-337/09 P (6), tiek secināts, ka to ir izpildījuši visi uzņēmumi. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz visiem izlasē iekļautajiem eksportētājiem nemainās, jo tie joprojām neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām.
(68)
Attiecībā uz 4. kritēriju 57. apsvērumā minētā uzņēmumu grupa varēja pierādīt, ka pa to laiku ir ierosināta bankrota procedūra pret galveno Ķīnas grupas uzņēmumu. Tāpēc tiek secināts, ka attiecīgā uzņēmumu grupa atbilst šim kritērijam. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz šo uzņēmumu grupu nemainās, jo tie neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām.
(69)
Tātad jāsecina, ka nav pierādīts, ka jebkurš no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atbilst TER 2. un/vai 3. kritērijam. Tāpēc nevienam no minētajiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER.
1.2. Atsevišķa pārbaude
(70)
Astoņpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās un nav iekļautas izlasē, iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi atbilstoši pamatregulas 17. panta 3. punktam.
(71)
Ņemot vērā saņemto pieprasījumu lielo skaitu, Komisija ir provizoriski secinājusi, ka atsevišķas pārbaudes būtu nepamatoti apgrūtinošas un liegtu pabeigt izmeklēšanu savlaicīgi. Attiecīgi tika provizoriski nolemts nepieņemt atsevišķas pārbaudes pieprasījumus.
1.3. Analogā valsts
(72)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtība tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).
(73)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja visas ieinteresētās personas izteikt piezīmes par to.
(74)
Vairāki eksportētāji un importētāji ir iesnieguši piezīmes par analogās valsts izvēli, norādot, ka ASV nebūtu piemērota kā analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka daļā IP laika ASV tirgus tika aizsargāts no Ķīnas importa ar antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem.
(75)
Ieinteresētās personas ierosināja, ka piemērotākas analogās valstis būtu Taivāna, Indija un Dienvidkoreja. Pēc minēto piezīmju saņemšanas tika nolemts paplašināt analīzi attiecībā uz piemērotas analogās valsts noteikšanu. Tāpēc tika uzrunāti visi lielākie saules enerģijas paneļu ražotāji. Kopumā notika sazināšanās ar 34 uzņēmumiem Indijā, 9 uzņēmumiem Japānā, 15 uzņēmumiem Malaizijā, 2 uzņēmumiem Meksikā, 34 uzņēmumiem Korejā, 9 uzņēmumiem Singapūrā, 43 uzņēmumiem Taivānā un 21 uzņēmumu ASV.
(76)
Atbildes tika saņemtas no diviem uzņēmumiem Indijā, diviem uzņēmumiem Taivānā un diviem uzņēmumiem ASV. Tā kā Taivānas uzņēmumi ražoja gandrīz tikai FE elementus, bet no Ķīnas tiek eksportēti galvenokārt moduļi un tā kā tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstošas, lai tās izmantotu par analogo valsti, ņemot vērā saņemtās piezīmes, tika provizoriski nolemts par analogo valsti izmantot Indiju. Jānorāda, ka Komisija var izskatīt šo jautājumu vēlreiz tad, ja turpmākajā izmeklēšanā tiek atklāts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi. Turklāt Indija neražo plāksnītes, tāpēc ir iespējams, ka attiecībā uz plāksnītēm būs jāizvēlas cita analogā valsts.
(77)
Viens Indijas ražotājs sniedza nepilnīgu atbildi. Tāpēc minētā uzņēmuma sniegto informāciju normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot. Tomēr tā sniegto un pārbaudīto informāciju varēja izmantot, lai apstiprinātu, ka informācija, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, patiešām ir reprezentatīva attiecībā uz Indijas tirgu.
1.4. Normālā vērtība
(78)
Tā kā nevienam no izlasē iekļautajiem Ķīnas eksportētājiem netika piešķirts TER, normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, par analogo trešo valsti ar tirgus ekonomiku izmantojot Indiju.
(79)
Vispirms tika apzināti ražojumu veidi, ko iekšzemes tirgū pārdod analogās valsts ražotājs un kas bija identiski vai tieši pielīdzināmi ražojumu veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.
(80)
Tad Komisija pārbaudīja, vai attiecībā uz analogās valsts ražotāju katru līdzīgā ražojuma veidu, ko pārdod iekšzemes tirgū, var uzskatīt par tādu, ko pārdod parastajā tirdzniecības apritē. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū IP laikā.
(81)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no attiecīgā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū IP laikā.
(82)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no attiecīgā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu.
(83)
Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē.
(84)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību.
(85)
Lai noteiktu salikto normālo vērtību, vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, guva vienīgais analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, pieskaitīja pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms to izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
(86)
Saules enerģijas plāksnītēm normālo vērtību nevarēja noteikt, izmantojot 79.-85. apsvērumā aprakstīto metodi, jo neviens no Indijas ražotājiem, kas sadarbojās, neražoja saules enerģijas plāksnītes. Tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz ļoti līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā piemērojot korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām. Saules enerģijas plāksnītēm vislīdzīgākais ražojums būtu saules enerģijas elements. Tomēr plāksnītēm ir nepieciešama būtiska apstrāde, lai tās pārveidotu par elementiem. Turklāt, lai izmantotu šo metodi, vajadzētu veikt būtiskas korekcijas, kuru apjomu nevar ticami noteikt. Tāpēc elementa normālo vērtību nevar izmantot par pamatu plāksnītes normālās vērtības noteikšanai. Tika apsvērta alternatīva iespēja izmantot to plāksnīšu cenas, ko Indijas tirgū pārdod ražotāji no tirgus ekonomikas valstīm, jo šādas cenas ir reprezentatīvas attiecībā uz tirgus apstākļiem, kas dominē plāksnīšu tirgū Indijā. Tā kā Dienvidkoreja ir vislielākā tirgus ekonomikas valsts, kas piegādā plāksnītes analogās valsts ražotājiem, normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz Dienvidkorejas plāksnīšu cenu Indijas tirgū.
1.5. Eksporta cena
(87)
Ražotāji eksportētāji veica eksporta preču pārdevumus uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā.
(88)
Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.
(89)
Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz attiecīgo saistīto uzņēmumu tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā. Tika veiktas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējiem un administratīviem izdevumiem un peļņu. Attiecībā uz peļņas procentu tika izmantota peļņa, ko guva attiecīgā ražojuma nesaistītais importētājs, kurš sadarbojās, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu, ņemot vērā saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju.
1.6. Salīdzinājums
(90)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(91)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(92)
Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, pareizu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas korekcijas attiecībā uz fizikālajām īpašībām, netiešajiem nodokļiem, transportēšanas, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām un maksām par banku pakalpojumiem.
1.7. Dempinga starpības
(93)
Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra veida līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(94)
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(95)
Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tāpēc vispirms noteica sadarbības līmeni, to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzinot ar kopējo Ķīnas importa apjomu Savienībā.
(96)
Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nodrošināja vairāk nekā 80 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās, īstenojuši dempingu zemākā līmenī un šādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti.
(97)
Tādējādi pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
96,2 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums)
88,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
112,6 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīcija
(98)
Līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 220 ražotāji. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(99)
Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, makroekonomiskie dati, ko sniedzis neatkarīgs konsultāciju uzņēmums Europressedienst (“konsultants”), un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketu jautājumiem, jo pilnīgas publiski pieejamas informācijas par produkciju nebija. Tā kā Savienībā importētajiem moduļiem, elementiem un plāksnītēm piemēro muitas pozīcijas, kas attiecas uz ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana, importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Importa apjomi un vērtība tika noteikti, pamatojoties uz konsultanta sniegtajiem datiem. Ja bija iespējams, no konsultanta saņemtos datus salīdzināja ar publiski pieejamo avotu datiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem.
(100)
Tādējādi tika aprēķināts, ka kopējais produkcijas apjoms Savienībā IP laikā bija aptuveni 4 GW moduļiem, 2 GW elementiem un 2 GW plāksnītēm.
(101)
Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauti 10 Savienības ražotāji, kuru saražotās produkcijas īpatsvars bija 18-21 % no kopējās moduļu produkcijas Savienībā, 17-24 % no kopējās elementu produkcijas Savienībā un 28-35 % no kopējās plāksnīšu produkcijas Savienībā.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(102)
Daļa Savienības ražošanas nozares ir vertikāli integrēta, un ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares produkcijas, jo īpaši elementu un plāksnīšu, bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām.
(103)
Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un citus ekonomiskos rādītājus, tika izvērtēts, vai un ciktāl ir jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma (izmantošanai pašu vajadzībām) turpmākais lietojums.
(104)
Lai radītu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika analizēti dati par visām ar līdzīgo ražojumu saistītām darbībām, pēc tam nosakot, vai saražotā produkcija bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām vai brīvajam tirgum.
(105)
Tika konstatēts, ka būtu jāpārbauda šādi ar Savienības ražošanas nozari saistītie ekonomiskie rādītāji attiecībā uz visām darbībām (tostarp ražošanas nozares produkcijas izmantošanu pašu vajadzībām): patēriņš, pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, izaugsme, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un dempinga starpības lielums. Tas ir tādēļ, ka izmeklēšanā tika pierādīts, minētos rādītājus var pamatoti pārbaudīt attiecībā uz visu darbību, jo izmantošanai pašu vajadzībām paredzēto produkciju vienlīdz ietekmēja arī konkurence, ko radīja imports no attiecīgās valsts. Turpmāk tekstā izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus kopā saukti par “kopējo tirgu”.
(106)
Attiecībā uz rentabilitāti analīze bija vērsta uz brīvo tirgu, jo tika konstatēts, ka cenas pašu patēriņam paredzētās produkcijas tirgū ne vienmēr atspoguļoja tirgus cenas un ka tās ir ietekmējušas šo rādītāju.
3. Patēriņš Savienībā
(107)
Patēriņš Savienībā veidoja attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu un līdzīgā ražojuma kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ieskaitot izmantošanai pašu vajadzībām paredzētos ražojumus. Nebija pieejami pilnīgi dati par Savienības ražošanas nozares produkcijas kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Turklāt imports uz Savienību bija reģistrēts ar muitas pozīcijām, kas attiecas uz citiem ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana. Attiecīgi importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Tāpēc patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz 99. apsvērumā minētā konsultanta sniegtajiem datiem, ko salīdzināja ar publiski pieejamiem avotiem, piemēram, tirgus pētījumiem, publiski pieejamiem pētījumiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem.
(108)
Patēriņa Savienībā dinamika bija šāda:
1.a tabula
Moduļu patēriņš Savienībā (MW)
2009
2010
2011
IP
Kopējais tirgus
5 465
12 198
19 878
17 538
Indekss (2009. gads = 100)
100
223
364
321
Avots:
Europressedienst.
1.b tabula
Elementu patēriņš Savienībā (MW)
2009
2010
2011
IP
Kopējais tirgus
2 155
3 327
4 315
4 021
Indekss (2009. gads = 100)
100
154
200
187
Avots:
Europressedienst.
1.c tabula
Plāksnīšu patēriņš Savienībā (MW)
2009
2010
2011
IP
Kopējais tirgus
1 683
2 376
2 723
2 163
Indekss (2009. gads = 100)
100
141
162
129
Avots:
Europressedienst.
(109)
Attiecīgajā periodā kopējais moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš - par 87 %, un plāksnīšu patēriņš - par 29 % laikposmā no 2009. gada līdz IP, bet IP laikā tas samazinājās salīdzinājumā ar 2011. gadu. Kopumā izmeklējamā ražojuma patēriņš Savienībā būtiski palielinājās, salīdzinot ar 2009. gadu.
4. Imports no attiecīgās valsts
4.1. Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa
(110)
Importa dinamika no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda:
2.a tabula
Moduļu imports no ĶTR (MW)
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no ĶTR
3 425
8 606
15 810
13 986
Indekss (2009. gads = 100)
100
251
462
408
Tirgus daļa kopējā tirgū
63 %
71 %
80 %
80 %
Avots:
Europressedienst.
2.b tabula
Elementu imports no ĶTR (MW)
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no ĶTR
175
530
970
1 019
Indekss (2009. gads = 100)
100
303
554
582
Tirgus daļa kopējā tirgū
8 %
16 %
22 %
25 %
Avots:
Europressedienst.
2.c tabula
Plāksnīšu imports no ĶTR (MW)
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no ĶTR
95
523
880
711
Indekss (2009. gads = 100)
100
551
926
748
Tirgus daļa kopējā tirgū
6 %
22 %
32 %
33 %
Avots:
Europressedienst.
(111)
Attiecīgajā periodā importa apjoms uz Savienību no attiecīgās valsts būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 308 %, elementiem par 482 % un plāksnītēm par 648 %. Tāpēc būtiski palielinājās arī tirgus daļa importam no attiecīgās valsts uz Savienību. Konkrētāk, tirgus daļa moduļu importam no attiecīgās valsts palielinājās no 63 % līdz 80 %, elementu importa tirgus daļa palielinājās no 8 % līdz 25 %, un plāksnīšu importa tirgus daļa palielinājās no 6 % līdz 33 %. Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma imports no ĶTR būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē.
(112)
Jānorāda, ka importa no attiecīgās valsts palielinājums bija daudz lielāks nekā attiecīgā ražojuma patēriņa palielinājums Savienībā. Attiecīgi ražotāji eksportētāji varēja gūt labumu no patēriņa palielinājuma Savienībā, un, palielinoties tirgus daļām, to stāvoklis tirgū kļuva stabilāks.
4.2. Importa cenas un cenu samazinājums
(113)
Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:
3.a tabula
Moduļu importa no ĶTR cena (EUR/kW)
2009
2010
2011
IP
Importa cenas
2 100
1 660
1 350
764
Indekss (2009. gads = 100)
100
79
64
36
Avots:
Europressedienst un pārbaudītās izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketu jautājumiem.
3.b tabula
Elementu importa no ĶTR cena (EUR/kW)
2009
2010
2011
IP
Importa cenas
890
650
620
516
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
70
58
Avots:
Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
3.c tabula
Plāksnīšu importa no ĶTR cena (EUR/kW)
2009
2010
2011
IP
Importa cenas
550
400
400
333
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
73
60
Avots:
Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(114)
Importa no ĶTR vidējā cena gan moduļiem, gan elementiem, gan plāksnītēm attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Moduļiem vidējā importa cena samazinājās par 64 %, no 2 100 EUR/kW 2009. gadā līdz 764 EUR/kW IP laikā. Līdzīgi arī vidējā importa cena elementiem no ĶTR samazinājās par 42 %, no 890 EUR/kW līdz 516 EUR/kW. Attiecīgajā periodā vidējā plāksnīšu importa cena samazinājās par 40 %, no 550 EUR/kW līdz 333 EUR/kW.
(115)
Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma cena būtiski samazinājās.
(116)
Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilstošajām importa vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, t. i., muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām. Tika izmantotas divu izlasē iekļautu moduļu importētāju vidējās pēcimportēšanas izmaksas. Tas, ka to galvenā darbība bija nevis imports, bet moduļu uzstādīšana, nebija iemesls, lai datus uzskatītu par nereprezentatīviem.
(117)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, iegūtā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija diapazonā no 17,5 % līdz 30,7 % attiecībā uz moduļiem, no 4 % līdz 24,2 % attiecībā uz elementiem, no 16,6 % līdz 21,6 % attiecībā uz plāksnītēm un no 11,2 % līdz 27,5 % attiecīgajam ražojumam kopumā.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.1. Vispārīgi
(118)
Atbilstoši pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(119)
Kā minēts 7.-10. apsvērumā, lai pārbaudītu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.
(120)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus par attiecīgo periodu Komisija analizēja, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no 99. apsvērumā minētā neatkarīgā konsultanta un attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija analizēja, pamatojoties uz pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketu jautājumiem.
(121)
Šīs izmeklēšanas nolūkā, pamatojoties uz informāciju par visiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.
(122)
Pamatojoties uz informāciju par izlasē iekļautajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
(123)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc kaitējuma analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti konkrēti apstākļi, kuru dēļ būtu pamatoti veikt kaitējuma analīzi atsevišķu dalībvalstu līmenī. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
5.2. Makroekonomiskie rādītāji
5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(124)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:
4.a tabula
Moduļi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)
2009
2010
2011
IP
Ražošanas apjoms
2 155
3 327
4 315
4 021
Indekss (2009. gads = 100)
100
154
200
187
Ražošanas jauda
4 739
6 983
9 500
9 740
Indekss (2009. gads = 100)
100
147
200
206
Jaudas izmantojums
45 %
48 %
45 %
41 %
Avots:
Europressedienst.
4.b tabula
Elementi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)
2009
2010
2011
IP
Ražošanas apjoms
1 683
2 376
2 723
2 024
Indekss (2009. gads = 100)
100
141
162
120
Ražošanas jauda
2 324
3 264
3 498
3 231
Indekss (2009. gads = 100)
100
140
151
139
Jaudas izmantojums
72 %
73 %
78 %
63 %
Avots:
Europressedienst.
4.c tabula
Plāksnītes: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)
2009
2010
2011
IP
Ražošanas apjoms
1 600
2 677
2 553
2 017
Indekss (2009. gads = 100)
100
167
160
126
Ražošanas jauda
2 600
3 410
3 945
3 636
Indekss (2009. gads = 100)
100
131
152
140
Jaudas izmantojums
62 %
79 %
65 %
55 %
Avots:
Europressedienst.
(125)
Kopējais moduļu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 87 %. Ražošanas apjoms sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad IP laikā samazinājās. Moduļu ražošanas apjoms Savienībā palielinājās daudz lēnāk nekā to patēriņš, kas tajā pašā periodā palielinājās vairāk nekā trīs reizes. Kad patēriņš būtiski palielinājās, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā divkāršoja savu moduļu ražošanas jaudu. Tomēr, lai gan ražošanas apjomi bija augstāki, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums samazinājās par četriem procentu punktiem, IP laikā sasniedzot tikai 41 %.
(126)
Elementu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 20 %. Tas sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un pēc tam IP laikā samazinājās. Elementu ražošanas apjoma dinamika Savienībā bija līdzīga patēriņa dinamikai Savienībā - tas palielinājās lēnāk līdz 2011. gadam un pēc tam straujāk samazinājās IP laikā. Atbilstīgi patēriņa dinamikai Savienībā Savienības ražošanas nozare līdz 2011. gadam vispirms palielināja jaudu par 51 %, bet tad IP laikā ražošanas jauda samazinājās. Jauda attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 39 %. Jaudas izmantojums palielinājās līdz 2011. gadam, sasniedzot maksimālo līmeni 78 %, un tad IP laikā atkal samazinājās par 15 procentu punktiem. Savienības elementu ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā kopumā samazinājās, IP laikā sasniedzot 63 %.
(127)
Plāksnīšu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 26 %. Ražošanas apjoms Savienībā sasniedza maksimālo līmeni 2010. gadā, tad 2011. gadā tas nepārtraukti samazinājās, un IP laikā tas samazinājās līdz vēl zemākam līmenim. Reaģējot uz patēriņa palielināšanos Savienībā, līdz 2011. gadam plāksnīšu ražotāji Savienībā palielināja ražošanas jaudu par 52 %, bet tad IP laikā tā samazinājās. Tomēr Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 40 %. Kaut arī ražošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojums palielinājās līdz 2010. gadam un pēc tam nepārtraukti samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā samazinoties par septiņiem procentu punktiem un IP laikā sasniedzot 55 %.
(128)
Tāpēc Savienības ražošanas nozare, reaģējot uz patēriņa palielinājumu, palielināja savu ražošanas jaudu. Tomēr Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās daudz lēnāk nekā patēriņš, kā rezultātā attiecīgā ražojuma ražošanas jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās.
5.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(129)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
5.a tabula
Moduļi: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū
1 037
1 890
2 683
2 357
Indekss (2009. gads = 100)
100
182
259
227
Tirgus daļa
19 %
15 %
13 %
13 %
Avots:
Europressedienst.
5.b tabula
Elementi: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms kopējā tirgū
1 470
1 913
2 245
1 545
Indekss (2009. gads = 100)
100
130
153
105
Tirgus daļa
68 %
57 %
52 %
38 %
Avots:
Europressedienst.
5.c tabula
Plāksnītes: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms kopējā tirgū
1 363
1 520
1 608
1 269
Indekss (2009. gads = 100)
100
112
118
93
Tirgus daļa
81 %
64 %
59 %
59 %
Avots:
Europressedienst.
(130)
Moduļu pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 127 %. Tomēr, kaut arī patēriņš palielinājās par 221 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 19 % 2009. gadā līdz 13 % IP laikā. Attiecībā uz elementiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz par 5 %, savukārt patēriņš palielinājās par 87 %, rezultātā tirgus daļa samazinājās no 68 % 2009. gadā līdz 38 % IP laikā. Kopējais plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās par 7 %, kaut arī to patēriņš palielinājās, rezultātā plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % 2009. gadā līdz 59 % IP laikā.
(131)
Reaģējot uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares saražoto moduļu un elementu pārdošanas apjoms palielinājās daudz mazāk nekā importa apjoms no attiecīgās valsts, savukārt plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. Sekas bija tādas, ka visu trīs segmentu tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās.
5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
(132)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
6.a tabula
Moduļi: nodarbinātība un ražīgums
2009
2010
2011
IP
Nodarbināto skaits
11 779
15 792
17 505
16 419
Indekss (2009. gads = 100)
100
134
149
139
Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)
183
211
247
245
Indekss (2009. gads = 100)
100
115
135
134
Avots:
Europressedienst.
6.b tabula
Elementi: nodarbinātība un ražīgums
2009
2010
2011
IP
Nodarbināto skaits
5 281
5 937
5 641
4 782
Indekss (2009. gads = 100)
100
112
107
91
Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)
319
400
483
423
Indekss (2009. gads = 100)
100
126
151
133
Avots:
Europressedienst.
6.c tabula
Plāksnītes: nodarbinātība un ražīgums
2009
2010
2011
IP
Nodarbināto skaits
1 944
3 853
4 291
3 920
Indekss (2009. gads = 100)
100
198
221
202
Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)
823
695
595
515
Indekss (2009. gads = 100)
100
84
72
63
Avots:
Europressedienst.
(133)
Nodarbinātība laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm palielinājās attiecīgi par 39 % un 102 %, bet attiecībā uz elementiem tā samazinājās par 9 %. Tomēr jānorāda, ka nodarbinātība palielinājās līdz 2011. gadam un tad IP laikā samazinājās attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Elementu ražošanā līdz 2010. gadam nodarbinātība palielinājās, un tad 2011. gadā un IP laikā tā samazinājās. Kopējās ražīguma tendences moduļu un plāksnīšu jomā bija pozitīvas: tas palielinājās attiecīgi par 34 % un 33 %. Tas notika daļēji tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare centās reaģēt uz spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tomēr kopējais ražīgums plāksnīšu jomā attiecīgajā periodā samazinājās par 37 %.
(134)
Tāpēc, samazinoties moduļu un plāksnīšu ražošanas apjomam laikposmā no 2011. gada līdz IP, tajā pašā laikā samazinājās arī nodarbinātība attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Attiecībā uz elementiem nodarbinātība palielinājās līdz 2010. gadam un tad samazinājās 2011. gadā un IP laikā, savukārt elementu ražošanas apjoms Savienībā nepārtraukti palielinājās 2011. gadā un tad sāka samazināties.
5.2.3.1. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(135)
Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgās valsts apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku.
(136)
Tā kā šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav attiecināma.
5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
5.3.1. Cenas un faktori, kas tās ietekmē
(137)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:
7.a tabula
Moduļi: vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
Indekss (2009. gads = 100)
100
81
62
47
Ražošanas izmaksas (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
Indekss (2009. gads = 100)
100
74
65
52
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
7.b tabula
Elementi: vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
Indekss (2009. gads = 100)
100
76
51
31
Ražošanas izmaksas (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
Indekss (2009. gads = 100)
100
62
64
45
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
7.c tabula
Plāksnītes: vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)
709
564
515
426
Indekss (2009. gads = 100)
100
80
73
60
Ražošanas izmaksas (EUR/kW)
631
496
520
648
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
82
103
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(138)
Pārdošanas cenas attiecīgajā periodā strauji samazinājās, proti, moduļiem par 53 %, elementiem par 69 % un plāksnītēm par 40 %. Pārdošanas cenas turpināja samazināties visā attiecīgajā periodā, bet īpaši straujš cenu samazinājums notika IP laikā, kad tās samazinājās līdz neilgtspējīgam līmenim. Ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā moduļiem samazinājās par 48 % un elementiem - par 55 %. Salīdzinājumā ar 2009. gadu plāksnīšu ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā, tomēr tās joprojām ir zemākas par 2009. gada līmeni. IP laikā izmaksas palielinājās vēl vairāk un sasniedza nedaudz augstāku līmeni nekā 2009. gadā - to var izskaidrot galvenokārt ar ražošanas pārtraukšanu IP laikā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu nedz no saviem nepārtrauktajiem centieniem palielināt izmaksu efektivitāti, nedz no ietekmes, ko radīja galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenu samazinājums. Tā iemesls bija galvenokārt tāds, ka palielinājās importa par dempinga cenām pieaugošais spiediens uz cenām, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas samazinājās vēl vairāk, nekā spēja atsvērt efektivitātes radītie ieguvumi. Par to liecina negatīvā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendence, kas aprakstīta 144. apsvērumā. Kopumā būtiski samazinājās līdzīgā ražojuma (izņemot plāksnītes) vidējā pārdošanas cena un ražošanas izmaksas, kas graujoši ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
5.3.2. Darbaspēka izmaksas
(139)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
8.a tabula
Moduļi: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
Indekss (2009. gads = 100)
100
107
110
113
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
8.b tabula
Elementi: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
Indekss (2009. gads = 100)
100
99
99
99
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
8.c tabula
Plāksnītes: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
Indekss (2009. gads = 100)
100
104
100
117
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(140)
No 2009. gada līdz IP darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecībā uz moduļiem nepārtraukti palielinājās kopumā par 13 %. Attiecībā uz elementiem vidējās darbaspēka izmaksas saglabājās nemainīgas visā attiecīgajā periodā un nedaudz, par 1 %, samazinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet pēc tam līdz IP tās saglabājās nemainīgas. Attiecībā uz plāksnītēm vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto svārstījās - tās palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, samazinājās 2011. gadā, bet attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 17 %. Darbaspēka izmaksu vispārējo palielinājumu var daļēji izskaidrot ar to, ka vienlaicīgi palielinājās ražīgums (moduļi), pieauga inflācija un palielinājās dažu Savienības ražotāju (plāksnītes) sociālās izmaksas, kas saistītas ar ražošanas nozares samazināšanu no 2011. gada līdz IP.
5.3.3. Krājumi
(141)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
9.a tabula
Moduļi: krājumi
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
Indekss (2009. gads = 100)
100
141
260
229
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
9.b tabula
Elementi: krājumi
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
Indekss (2009. gads = 100)
100
140
452
402
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
9.c tabula
Plāksnītes: krājumi
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
Indekss (2009. gads = 100)
100
16
105
170
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(142)
Krājumi attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 129 %, elementiem par 302 % un plāksnītēm par 70 %. Moduļu krājumi palielinājās nepārtraukti, 2011. gadā sasniedzot ļoti augstu līmeni (palielinājums par 160 %), bet samazinājās IP, tomēr tie joprojām saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz elementiem krājumu dinamika bija vēl izteiktāka - no 2009. gada līdz 2011. gadam tie palielinājās vairāk nekā par 350 %. Krājumi samazinājās arī IP laikā, tomēr tie saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz plāksnītēm, lai gan no 2009. gada līdz 2010. gadam to krājumi Savienības ražošanas nozarē samazinājās vairāk nekā par 80 %, jo palielinājās to pārdošanas apjomi, krājumi perioda beigās strauji palielinājās, pārsniedzot 2009. gada līmeni, un tad IP laikā atkal palielinājās par 65 procentu punktiem.
(143)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, ņemot vērā nelabvēlīgo attiecīgā brīža situāciju, Savienības ražotājiem bija tendence turēt ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus, ražošanu veicot atkarībā no pasūtījumiem. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu palielināšanās attiecīgajā periodā ir būtisks faktors, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.
5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu
(144)
Rentabilitātes un naudas plūsmas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
10.a tabula
Moduļi: rentabilitāte un naudas plūsma
2009
2010
2011
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Naudas plūsma
13 %
10 %
12 %
3 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
10.b tabula
Elementi: rentabilitāte un naudas plūsma
2009
2010
2011
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Naudas plūsma
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
10.c tabula
Plāksnītes: rentabilitāte un naudas plūsma
2009
2010
2011
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Naudas plūsma
39 %
47 %
32 %
-19 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(145)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.
(146)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāte attiecīgajā periodā strauji samazinājās un izraisīja zaudējumus. Moduļu rentabilitāte samazinājās par 11 procentu punktiem, elementu rentabilitāte - par 49 procentu punktiem, un plāksnīšu rentabilitāte - par 63 procentu punktiem.
(147)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāte palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet tad būtiski samazinājās 2011. gadā, kad Savienības ražošanas nozarei radās zaudējumi, un turpināja būtiski samazināties arī IP laikā. Zaudējumi bija īpaši lieli attiecībā uz elementiem un plāksnītēm.
(148)
Līdzīgi arī naudas plūsma, kas ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, laikposmā no 2009. gada līdz IP pakāpeniski ieguva negatīvu tendenci. Tādējādi naudas plūsma, kas samazinājās par 10 procentu punktiem attiecībā uz moduļiem, tikai nedaudz palielinoties 2011. gadā, visvairāk samazinājās laikposmā no 2011. gada līdz IP. Naudas plūsmas samazināšanās attiecībā uz elementiem un plāksnītēm bija izteiktāka nekā attiecībā uz moduļiem un sasniedza īpaši negatīvu līmeni IP laikā. Tāpēc naudas plūsma attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās.
(149)
Turpmāk tabulā norādītie skaitļi parāda izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamiku attiecībā pret kopējo tirgu attiecīgajā periodā.
11.a tabula
Moduļi: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009
2010
2011
IP
Ieguldījumi (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
Indekss (2009. gads = 100)
100
415
535
271
Ienākums no ieguldījumiem
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
11.b tabula
Elementi: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009
2010
2011
IP
Ieguldījumi (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
Indekss (2009. gads = 100)
100
110
33
22
Ienākums no ieguldījumiem
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
11.c tabula
Plāksnītes: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009
2010
2011
IP
Ieguldījumi (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
Indekss (2009. gads = 100)
100
42
37
20
Ienākums no ieguldījumiem
10 %
8 %
0 %
-7 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(150)
Tabulā ir redzams, ka Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2009. gada līdz IP palielināja savus ieguldījumus moduļu ražošanā par 171 %. Tas bija saistīts galvenokārt ar ievērojamiem jaudas palielinājumiem. Tomēr tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare savus ieguldījumus elementu ražošanā samazināja par 78 % un plāksnīšu ražošanā par 80 %; veiktie ieguldījumi bija saistīti pārsvarā ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģijas un procesa uzlabošanu un saglabāšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Tā kā Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevarēja atļauties veikt papildu ieguldījumus elementu un plāksnīšu ražošanā, ieguldījumu līmenis IP laikā bija salīdzinoši zems. Ieguldījumi tika finansēti galvenokārt no naudas plūsmas un starpuzņēmumu aizdevumiem, tāpēc naudas plūsmas samazinājumam bija tūlītēja ietekme uz veikto ieguldījumu līmeni.
(151)
Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Līdzīgi arī ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā bija raksturīga negatīva tendence - tāpat kā pārējiem finanšu stāvokļa rādītāji laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz visiem trīs ražojuma veidiem. Ienākums no ieguldījumiem elementu un plāksnīšu ražošanā 2011. gadā būtiski samazinājās, sasniedzot negatīvu līmeni, kaut gan 2009. un 2010. gadā tas palielinājās. Attiecībā uz moduļiem ienākums no ieguldījumiem bija negatīvs visā attiecīgajā periodā, izņemot 2010. gadu, kad tas sasniedza 19 %. Kopumā tas attiecīgajā periodā samazinājās, IP laikā attiecībā uz elementiem sasniedzot -17 %, t. i., par 1 %, tomēr joprojām saglabājoties ievērojami negatīvā līmenī, t. i., -19 %. Ienākumam no ieguldījumiem plāksnīšu ražošanā pastāvīgi bija negatīva tendence, un IP laikā tas sasniedza -7 %. Kopējam ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā bija raksturīgas negatīvas tendences.
(152)
Spēja piesaistīt kapitālu tika analizēta attiecībā pret kopējo tirgu, un ir konstatēts, ka pastāvīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares spēja nodrošināt naudas ieņēmumus attiecībā uz līdzīgo ražojumu, attiecīgi pavājinoties arī Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklim.
5.3.5. Secinājums par kaitējumu
(153)
Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē tika pierādīta acīmredzama visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejoša tendence. Laikā, kad patēriņš pārsvarā palielinājās, kopējie moduļu un elementu ražošanas apjomi attiecīgajā periodā palielinājās. Lai gan pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās, jo bija vērojams lielāks patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu stāvokļa rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu.
(154)
Kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ļoti ievērojami samazinājās arī vidējā pārdošanas cena.
(155)
Attiecīgajā periodā ieinteresēto personu imports no ĶTR palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē. Tajā pašā laikā, importa cenām nepārtraukti samazinoties, tās kļuva būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena Savienības tirgū.
(156)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, darbības rādītāji bija labi. Tika apgalvots, ka konkrēti kaitējuma rādītāji, proti, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un nodarbinātība, un - dažiem izlasē iekļautajiem ražotājiem - arī rentabilitāte, uzlabojās un neliecināja par būtisku kaitējumu. Izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja minētos apgalvojumus; tie acīmredzami liecina, ka daudzi kaitējuma rādītāji, kas ir būtiski secinājuma izdarīšanā, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, samazinājās.
(157)
Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika konkrēti apstiprināts, ka pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām un tādējādi nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP laikā kļuva negatīva. Tiek secināts, ka tad, ja turpinātos imports par dempinga cenām uz Savienību, Savienības ražošanas nozares zaudējumu rezultātā līdzīgā ražojuma ražošana lielākā apjomā Savienībā tiktu izbeigta pavisam. To apliecina arī norises IP laikā un pēc tam, proti, tas, ka daži uzņēmumi ir pasludinājuši savu maksātnespēju un/vai uz laiku vai pastāvīgi izbeiguši ražošanu.
(158)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(159)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē importam par dempinga cenām, tika pārbaudīti citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(160)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc cēloņsakarības analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Dalībvalstu tirgu lielums zināmā mērā ir atkarīgs no valstu atbalsta shēmām. Tomēr izmeklēšanā ir arī atklāts, ka pieprasījums nav atkarīgs vienīgi no atbalsta shēmām. Atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas (saules iedarbība) un elektroenerģijas cenas konkrētā vietā, saules enerģijas paneļi bija sasnieguši vai vismaz sasnieguši tīkla paritāti, kas nozīmē, ka konkrēti ieguldījumi tiek veikti neatkarīgi no atbalsta shēmām. Attiecīgi nevarēja secināt, ka tirgus apstākļi ir atkarīgi vienīgi no atbalsta shēmām, un tāpēc šis arguments tika noraidīts.
2. Importa par dempinga cenām ietekmēm
(161)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā krasi palielinājās, moduļu importam būtiski palielinoties vairāk nekā par 300 %, elementu importam palielinoties par 482 % un plāksnīšu importam palielinoties par 648 %, savukārt moduļu tirgus daļai palielinoties par 17 procentu punktiem, elementu tirgus daļai - par 17 procentu punktiem, un plāksnīšu tirgus daļai - par 27 procentu punktiem. Tāpēc tiek apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Ir pilnīgi skaidrs, ka importa par dempinga cenām palielinājums un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana notika vienlaicīgi. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka IP laikā, kā minēts 117. apsvērumā, par dempinga cenām veiktā importa cenas bija zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(162)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka attiecībā uz importu par dempinga cenām attiecīgajā periodā moduļu cenas samazinājās par 64 %, elementu cenas samazinājās par 42 %, un plāksnīšu cenas samazinājās par 40 %, rezultātā cenu samazinājumu kļuva vēl izteiktāks. Izjūtot šo cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare īstenoja ievērojamus centienus samazināt savas ražošanas izmaksas. Tomēr par spīti šiem centieniem ārkārtīgi zemā Ķīnas importa cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā krasi samazinājās, un IP laikā jau radās zaudējumi.
(163)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas importa esamībai un tās tirgus daļas palielinājumam, ko veidoja imports no Ķīnas par dempinga cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir bijusi svarīga nozīme būtiskā kaitējuma nodarīšanā Savienības ražošanas nozarei, par ko īpaši liecina tās neapmierinošais finanšu stāvoklis un lielākās kaitējuma rādītāju daļas pasliktināšanās.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešām valstīm
(164)
Moduļu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, savukārt tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 18,4 % līdz 6,8 %. Taivāna ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR.
(165)
Elementu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 186 %, rezultātā tirgus daļa palielinājās no aptuveni 24 % 2009. gadā līdz aptuveni 36 % IP laikā. Taivāna ir otrā lielākā elementu eksportētājvalsts pēc ĶTR un daudzkārt pārsniedz no pārējām trešām valstīm importētos daudzumus un tirgus daļas, tomēr atpaliek no ĶTR importa rādītājiem.
(166)
Plāksnīšu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, un tirgus daļa samazinājās no 13,4 % 2009. gadā līdz 8,5 % IP laikā. Taivāna ir arī otrā lielākā plāksnīšu eksportētājvalsts pēc ĶTR. Tomēr Taivānas importa līmenis un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski nepalielinājās un saglabājās zemi.
(167)
Cenas moduļu, elementu un plāksnīšu importam no trešām valstīm kopumā bija augstākas nekā vidējā Ķīnas importa vienības cena. Pieejamā informācija par importu no Taivānas liecina, ka moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena bija augstāka nekā Ķīnas moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena, bet vidējā elementu importa cena bija tādā pašā diapazonā kā Ķīnas elementu importa vidējā cena. Tomēr sīkāka cenu informācija par katru ražojuma veidu nebija pieejama, tāpēc vidējo cenu salīdzinājumu var izmantot tikai kā norādi, bet ne lai izdarītu pārliecinošus secinājumus. Visā attiecīgajā periodā elementu importa apjoms no Taivānas nepārtraukti palielinājās, palielinot tirgus daļu aptuveni par 14 procentu punktiem. Tomēr kopumā attiecībā uz izmeklējamo ražojumu, lai gan tā tirgus daļa palielinājās, tā apjoms bija zemāks nekā ĶTR importa apjoms, un tā cenas pārsvarā bija augstākas, izņemot elementu cenas IP laikā. Pamatojoties uz minēto, jo īpaši ņemot vērā no pārējām trešām valstīm ievesto ražojumu apjomu un tirgus daļas, kā arī to cenu līmeni, kas kopumā ir līdzīgs Savienības ražošanas nozares importa cenu līmenim vai augstāks par to, var provizoriski secināt, ka imports no trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
12. tabula
Imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa
Moduļi
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
Indekss (2009. gads = 100)
100
169
138
119
Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Importa apjoms no Taivānas (MW)
49
144
140
135
Indekss (2009. gads = 100)
100
294
286
276
Importa no Taivānas tirgus daļa
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
Indekss (2009. gads = 100)
100
79
64
54
Importa apjoms no ASV (MW)
140
180
51
60
Indekss (2009. gads = 100)
100
129
36
43
Importa no ASV tirgus daļa
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Importa apjoms no pārējām Āzijas valstīm (MW)
720
1 140
1 029
879
Indekss (2009. gads = 100)
100
158
143
122
Importa no pārējām Āzijas valstīm tirgus daļa
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)
94
238
165
121
Indekss (2009. gads = 100)
100
253
176
129
Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Avots:
Europressedienst.
Elementi
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)
510
884
1 100
1 457
Indekss (2009. gads = 100)
100
173
216
286
Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
Indekss (2009. gads = 100)
100
92
64
47
Importa apjoms no Taivānas (MW)
235
400
540
997
Indekss (2009. gads = 100)
100
170
230
424
Importa no Taivānas tirgus daļa
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
Indekss (2009. gads = 100)
100
116
71
54
Importa apjoms no ASV (MW)
40
40
40
33
Indekss (2009. gads = 100)
100
100
100
83
Importa no ASV tirgus daļa
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
61
47
Importa apjoms no Japānas (MW)
60
154
170
145
Indekss (2009. gads = 100)
100
257
283
242
Importa no Japānas tirgus daļa
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
61
48
Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)
175
290
350
282
Indekss (2009. gads = 100)
100
166
200
161
Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
62
47
Avots:
Europressedienst.
Plāksnītes
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)
225
333
235
183
Indekss (2009. gads = 100)
100
148
104
81
Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
Indekss (2009. gads = 100)
100
74
55
52
Importa apjoms no Taivānas (MW)
20
50
50
36
Indekss (2009. gads = 100)
100
250
250
180
Importa no Taivānas tirgus daļa
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
55
52
Importa apjoms no ASV (MW)
50
55
40
28
Indekss (2009. gads = 100)
100
110
80
56
Importa no ASV tirgus daļa
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
56
54
Importa apjoms no Japānas (MW)
55
50
30
26
Indekss (2009. gads = 100)
100
91
55
47
Importa no Japānas tirgus daļa
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
54
53
Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)
100
178
115
93
Indekss (2009. gads = 100)
100
178
115
93
Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
Indekss (2009. gads = 100)
100
74
54
52
Avots:
Europressedienst.
(168)
Kā norādīts 108. apsvērumā, attiecīgajā periodā moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš palielinājās par 87 %, un plāksnīšu patēriņš palielinājās par 29 %. Patēriņš sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad samazinājās IP laikā, joprojām saglabājoties daudz augstākā līmenī nekā attiecīgā perioda sākumā 2009. gadā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šā patēriņa palielinājuma, jo tās moduļu tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās no 19 % līdz 13 %, elementu tirgus daļa samazinājās no 68 % līdz 38 %, un plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % līdz 59 %. Tajā pašā laikā ĶTR tirgus daļa strauji palielinājās līdz 2011. gadam un tad saglabājās nemainīga ievērojami augstā līmenī IP laikā, kad patēriņš samazinājās. Tāpēc, ņemot vērā to, ka, lai gan IP laikā Savienībā samazinājās patēriņš, imports par dempinga cenām no ĶTR saglabāja savu tirgus daļu (moduļi) vai palielināja to (elementi un plāksnītes), tādējādi kaitējot Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā, nevar secināt, ka minētais patēriņa samazinājums varēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(169)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir grūti noteikt, ciktāl pieprasījums ir atkarīgs no dalībvalstu atbalsta shēmām. Patiešām, kā norādīts 171. apsvērumā, pastāv dažādas atbalsta shēmas, un mijiedarbība starp tām un pieprasījumu ir ļoti sarežģīta, un tāpēc to precīzu ietekmi skaitliskā izteiksmē ir grūti noteikt. Tomēr arī pieejamie pierādījumi liecina, ka pat tad, ja nebūtu atbalsta shēmu, pieprasījums pēc saules enerģijas joprojām pastāvētu un laika gaitā pat palielinātos, lai gan zemākā līmenī nekā tad, ja būtu atbalsta shēmas. Šajā sakarā vairākas personas apgalvoja, ka “tīkla paritāte” (t. i., stāvoklis, kad saules enerģijas ražošanas izmaksas ir vienādas ar tradicionālās enerģijas ražošanas izmaksām) jau bija sasniegta vai gandrīz sasniegta dažos Savienības reģionos. Līdz šim izmeklēšanā šos apgalvojumus nevarēja apstiprināt, un tie tiks izvērtēti turpmāk.
3.2. Iepirkuma tarifi (“IT”) - galvenais atbalsta shēmu piemērs
(170)
Vairākas ieinteresētās personas ir apgalvojušas, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir saistīts ar dalībvalstu īstenotajiem iepirkuma tarifu samazinājumiem. Tika apgalvots, ka minēto samazinājumu dēļ ir samazinājusies saules energoiekārtu uzstādīšana un pieprasījums pēc izmeklējamā ražojuma Savienības tirgū, tādējādi izraisot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(171)
Lai atbalstītu enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis ieviesa IT, kvotu saistības un nodokļu iniciatīvas. Atsevišķās dalībvalstīs atbalsts tiek piešķirts arī no ES struktūrfondiem. Visbiežāk īstenotais atbalsta instruments attiecībā uz saules enerģiju bija IT. Šajā procesa posmā Komisijas analīze tika vērsta uz šā veida atbalsta shēmu.
(172)
IT ir finanšu atbalsta instruments, kura mērķis ir sasniegt obligātos valsts mērķus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (7) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. Atbalsta līmenis un IT darbības veids dalībvalstīs atšķiras. Izmantojot IT, tīkla operatoriem ir saistošs pienākums iepirkt saules enerģiju par cenām, kas nodrošina, ka saules enerģijas ražotāji (parasti saules energoiekārtu īpašnieki) atgūst savas izmaksas un gūst pamatotu peļņu. IT tāpat kā citām atbalsta shēmām vairākumā gadījumu piemēro arī valsts atbalsta kontroli atbilstoši LESD 107. un 108. pantam, tādējādi nodrošinot, ka nenotiek kompensāciju pārmaksa elektroenerģijas ražotājiem.
(173)
Neraugoties uz atšķirībām starp valstīm, attiecībā uz IT Savienībā varēja novērot trīs parādības: i) IT likmju samazināšanos, ii) visas IT shēmas apturēšanu (Spānija) un iii) jaudas robežvērtību (“maksimālo ierobežojumu”) ieviešanu iekārtām, par kurām var saņemt finansējumu, kā arī kopējo maksimālo ierobežojumu ieviešanu ikgadējai no jauna uzstādīto un atbalstīto iekārtu jaudai dalībvalsts līmenī. Attiecībā uz maksimālajiem ierobežojumiem jānorāda, ka tie tika ieviesti galvenokārt 2012. gadā un tāpēc, visticamāk, nav ietekmējuši patēriņu IP laikā. Attiecīgi analīze tika vērsta uz neseno IT apturēšanu Spānijā un IT likmju samazināšanu lielākajā daļā dalībvalstu. Tika analizēts, vai tas ir ietekmējis pieprasījumu Savienības tirgū un varētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šajā saistībā tika uzskatīts, ka IT attīstības ietekme uz moduļu pieprasījumu ir reprezentatīva arī attiecībā uz stāvokli elementu un plāksnīšu jomā. Tā kā elementi un plāksnītes ir vajadzīgas moduļu ražošanā un tos neizmanto citos ražošanas procesos, moduļu pieprasījuma samazinājums patiešām automātiski izraisa arī elementu un plāksnīšu pieprasījuma samazinājumu.
(174)
Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT attīstību un patēriņu, tajā tika arī konstatēts, ka patēriņa samazinājums no 2011. gada līdz IP nav bijis veicinošs faktors, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kā aprakstīts sīkāk 163. apsvērumā. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ražotāji eksportētāji spēja saglabāt savas moduļu tirgus daļas (80 %) un pat nedaudz palielināt elementu tirgus daļas (no 22 % 2011. gadā līdz 25 % IP laikā) un plāksnīšu tirgus daļas (no 32 % 2011. gadā līdz 33 % IP laikā), kaut arī stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās. Turklāt jāņem vērā, ka vidējā moduļu cena, ko noteica Savienības ražošanas nozare, attiecīgajā periodā samazinājās par 53 %, galvenokārt tāpēc, ka būtiski palielinājās imports par dempinga cenām, kas izraisīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitātes zaudēšanu nevar piedēvēt galvenokārt IT samazinājumiem.
(175)
Līdz ar to tiek atzīts, ka IT radīja pieprasījumu pēc saules enerģijas un ka nesenā IT apturēšana (piemēram, Spānijā), un samazināšana citās dalībvalstīs ir samazinājusi izmeklējamā ražojuma patēriņu IP laikā, tādējādi, iespējams, veicinot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr patēriņa samazinājums IP laikā nebija tāds, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(176)
Vairākas personas apgalvoja, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem un tādējādi samazināja pieprasījumu pēc attiecīgā ražojuma Savienībā.
(177)
Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT likmēm un ieguldījumu līmeni saules enerģijas ražošanas nozarē, tajā tika arī pierādīts, ka ieguldījumi saules enerģijas ražošanā ir mazāk atkarīgi reģionos, kuros ir daudz saules gaismas un kuros saules enerģijas ražošana ir efektīvāka, un reģionos, kuros ir augstas elektroenerģijas cenas. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ieguldījumi joprojām tiek veikti (piemēram, Spānijā), kaut arī IT shēma ir apturēta. Turklāt izmeklēšanā tika arī pierādīts, ka iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā joprojām bija pievilcīgas pat ar zemākām IT likmēm.
(178)
Pamatojoties uz minēto, nevarēja nepārprotami secināt, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem, tādējādi veicinot kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei.
(179)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IT samazinājuma dēļ Savienības ražotāji bija spiesti samazināt cenas, lai saglabātu ieguldītāju interesi par FE enerģiju un lai saglabātu pieprasījumu un izaugsmi.
(180)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas cenas galvenokārt importa par dempinga cenām radītā spiediena dēļ, nevis IT dēļ. Par to liecina fakts, ka visievērojamākais Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums notika 2010. un 2011. gadā, pirms notika lielākie IT samazinājumi. Faktiski, palielinoties ĶTR importam par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja arvien vairāk samazināt savas cenas.
(181)
Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(182)
Tāpēc, pamatojoties uz minēto, šis apgalvojums tika noraidīts. Kopumā IT ir bijuši būtisks faktors FE tirgus attīstībā Savienībā, un IT esamība ietekmēja izmeklējamā ražojuma patēriņa pieaugumu. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka patēriņš būtiski nepalielinājās, kaut arī notika nozīmīgi IT samazinājumi. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka ar IT saistītās norises nebija tādas, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
3.3. Cits finansiāls atbalsts, kas piešķirts Savienības ražošanas nozarei
(183)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka tika samazināts Savienības ražošanas nozarei piešķirtais finansiālais atbalsts. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika iesniegta informācija par subsīdijām, kas piešķirtas vienam no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda (laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam).
(184)
Iesniegtie pierādījumi neliecināja par jebkādu saistību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsīdijām, ko, kā tika apgalvots, saņēma viens no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda. Turklāt minētā informācija attiecas uz laikposmu pirms attiecīgā perioda, tāpēc tai šajā gadījumā nav nozīmes. Tāpēc nebija iespējams konstatēt jebkādu saistību starp iespējamo subsīdiju, ko saņēma Savienības ražošanas nozare, un nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc attiecīgais arguments tika noraidīts.
3.4. Jaudas pārpalikums
(185)
Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis jaudas pārpalikums Savienības tirgū un globālajā tirgū kopumā. Tika arī iebilsts, ka jaudas pārpalikums globālajā tirgū ir novedis pie pašlaik notiekošās Savienības ražošanas nozares konsolidācijas un ka viss nodarītais kaitējums ir radies tāpēc, ka nozarē ir pārāk daudz ražotņu. Turklāt vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir saistīts ar ES ražošanas nozares pašas izraisīto pārmērīgo jaudas palielinājumu. Savukārt citas ieinteresētās personas, gluži pretēji, apgalvoja, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare nav varējusi veikt vajadzīgos ieguldījumus jaudas palielināšanā.
(186)
Lai gan Savienības ražošanas nozare patiešām palielināja savu ražošanas jaudu, ar tās kopējo ražošanas apjomu nevarēja segt pieaugošo patēriņa līmeni Savienības tirgū attiecīgajā periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas palielinājums bija pamatots un notika atbilstīgi norisēm tirgū, t. i., patēriņa palielinājumam. Tāpēc to nevar uzskatīt par nodarītā kaitējuma cēloni.
(187)
Līdzīgi arī arguments, ka Savienības ražošanas nozare neieguldīja jaudas palielināšanā, izmeklēšanas laikā neapstiprinājās. Gluži pretēji - kā norādīts iepriekš, visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare pakāpeniski palielināja jaudu un tai bija pieejams jaudas pārpalikums visā attiecīgajā periodā, un tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare spēja apmierināt papildu pieprasījumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
(188)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka visi ekonomikas dalībnieki tirgū, tostarp tie, kas darbojās lejupējās un augšupējās nozarēs, bija sarežģītā situācijā globālajā tirgū vērojamā jaudas pārpalikuma un izrietošo tirgus pārmaiņu dēļ. Šajā saistībā tika apgalvots, ka izmeklējamais ražojums ir kļuvis par preci, kuras cenas vairs nevar noteikt individuāli ražotāji, jo tās ir kļuvušas atkarīgas no pieprasījuma un piedāvājuma pasaulē. Minētās personas norādīja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījusi tieši šī situācija, nevis imports par dempinga cenām.
(189)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka globālajā tirgū pastāvēja - galvenokārt ĶTR izcelsmes - jaudas pārpalikums. Attiecībā uz tirgus pārmaiņām, kuru dēļ, kā apgalvots, izmeklējamais ražojums kļuvis par preci, jānorāda, ka ar tām nevarētu pamatot netaisnīgu cenu režīmu un netaisnīgas tirdzniecības praksi. Šajā saistībā jānorāda arī, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod izmeklējamo ražojumu jau vairāk nekā 20 gadus, savukārt attiecīgā ražojuma nozare ĶTR izveidojusies tikai nesen (aptuveni desmitgades vidū), un tās interesi piesaistījuši galvenokārt iepirkuma tarifi un citas Savienībā notiekošas politikas iniciatīvas un vēlākais pieprasījuma palielinājums.
(190)
Tāpēc argumenti tika noraidīti.
3.5. Izejvielas cenu ietekme
(191)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums ir saistīts ar plāksnīšu ražošanā izmantotās galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenas pārmaiņām. Tās norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir noslēgusi ilgtermiņa līgumus, kas paredz piegādes par nemainīgām cenām, un tāpēc tā nevarēja gūt labumu no polisilīcija cenu samazinājuma attiecīgajā periodā.
(192)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka polisilīcija cenas palielinājās 2008. gadā, bet tad atkal samazinājās 2009. gadā, pēc tam tikai nedaudz palielinoties 2010. gadā un 2011. gada sākumā. Cenas būtiski samazinājās IP laikā.
(193)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, lai gan Savienības ražošanas nozare bija noslēgusi ilgtermiņa līgumus par polisilīcija piegādi, minēto līgumu nosacījumi lielākoties tika apspriesti atkārtoti, pamatojoties uz polisilīcija cenu izmaiņām, un līgumcenas sasniedza līmeni, kas bija līdzīgs cenu līmenim aktuāltirgū vai dažkārt pat zemāks par to.
(194)
Pamatojoties uz minēto, tiek secināts, ka pat tad, ja dažus konkrētus Savienības ražotājus var būt ietekmējuši ilgtermiņa līgumi par polisilīcija piegādi, Savienības ražošanas nozare kopumā necieta no minētajiem ilgtermiņa līgumiem un spēja gūt maksimālu labumu no polisilīcija cenu samazinājuma. Tāpēc tika secināts, ka minētie ilgtermiņa līgumi nav veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
3.6. Pašizraisīts kaitējums: automatizācijas, lieluma, apjomradītu ietaupījumu, konsolidācijas, inovācijas un izmaksu efektivitātes ietekme
(195)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies ražošanas procesa augstā automatizācijas līmeņa dēļ. Tika norādīts, ka mazie ražotāji bija neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar lielākiem, vertikāli integrētiem ražotājiem un ka tāpēc kaitējumu, kas radīts šādiem ražotājiem, nevar piedēvēt importam par dempinga cenām. Šajā saistībā tika arī apgalvots, ka jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozare kopumā bija neliela un tāpēc nespēja gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem.
(196)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka arī mazajiem ražotājiem, kas darbojās Savienības tirgū, bija augsts to ražošanas procesa automatizācijas līmenis, un tas labvēlīgi ietekmēja to ražošanas izmaksas. Lielākā daļa Savienības ražotāju ir specializējušies vienā ražošanas procesa daļā (plāksnīšu, elementu vai moduļu ražošanā), tāpēc to specializācija nodrošināja tiem lielāku konkurētspēju attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu, ko tie ražoja. Tāpēc arguments, ka augstā automatizācijas līmeņa ietekme ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bija jānoraida.
(197)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenu spiediens ir izraisījis Savienības ražošanas nozares konsolidāciju, kas savukārt ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka konsolidācija drīzāk ir importa par dempinga cenām sekas. Turklāt attiecīgā persona neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ciktāl konsolidācijas process varētu būt bijis nodarītā kaitējuma cēlonis.
(198)
Tāpat tika arī apgalvots, ka nodarītā kaitējuma cēlonis ir Savienības ražošanas nozares vertikālās integrācijas trūkums. Vertikāli integrētiem ražotājiem normālos tirgus apstākļos parasti vajadzētu būt lielākai drošībai par to piegādes ķēdi. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka priekšrocības, ko radīja vertikālā integrācija Savienības ražošanas nozares daļā, kura bija vertikāli integrēta, nebija iespējams pilnīgi izmantot, jo cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, bija ļoti augsts. Turklāt Savienības ražošanas nozare, pat vertikāli integrētie Savienības ražotāji, importa par dempinga cenām dēļ nevarēja gūt maksimālu labumu no augstā jaudas izmantojuma līmeņa, lai sasniegtu apjomradītus ietaupījumus. Papildus tam izmeklēšanā netika atklāta nekāda savstarpēja saikne starp vertikālo integrāciju un augstākiem rentabilitātes rādītājiem, jo šādu saikni ir mainījis augstais cenu spiediens.
(199)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē trūkst tehniskas inovācijas, kā arī ieguldījumu jaunā tehnoloģijā. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski pierādījumi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji - izmeklēšanā tika pierādīts, ka lielākā daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija paredzēta jaunām iekārtām un pētniecībai un izstrādei un ka pasaules mērogā starp ražojumiem nepastāv būtiskas tehnoloģijas atšķirības.
(200)
Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis ir neapmierinoša projektu izpilde (neīstenoti projekti). Šajā saistībā jānorāda, ka šis arguments netika pamatots. Turklāt jebkuru neīstenotu projektu drīzāk varētu uzskatīt par sekām, ko radījis imports par dempinga cenām. Tāpēc konkrētais arguments bija jānoraida.
(201)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēja savlaicīgi racionalizēt savas izmaksas, lai reaģētu uz norisēm pasaules tirgū. Citas personas apgalvoja, ka darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas Savienībā ir augstākas nekā ĶTR.
(202)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, izņemot attiecībā uz plāksnītēm - to ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā un vēl vairāk IP laikā līdz nedaudz augstākam līmenim nekā attiecīgā perioda sākumā (sk. 138. apsvērumu). Ražīgums moduļu un elementu jomā palielinājās, bet plāksnīšu jomā tas samazinājās. Kā minēts iepriekš, ĶTR importa par dempinga cenām pieplūduma dēļ un izrietošā būtiskā cenu spiediena dēļ Savienības tirgū Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no izmaksu samazinājuma.
(203)
Jāņem vērā, ka ražotājiem eksportētājiem ĶTR nav salīdzinošu priekšrocību attiecībā uz izejvielām (polisilīciju) un izmantotajām iekārtām, jo gan vienu, gan otru pārsvarā ieved no Savienības. Savukārt darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas IP laikā bija vidēji mazāk nekā 10 % no kopējām viena moduļa ražošanas izmaksām, un uzskata, ka tām nav bijusi būtiska loma.
(204)
Papildus tika apgalvots, ka daži Savienības ražotāji iepirka plāksnītes, elementus un/vai moduļus no attiecīgās valsts un pārdeva tos tālāk Savienības tirgū kā paši savus. Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgā ražojuma imports no Savienības ražošanas nozares pēc būtības bija papildinošs, kā arī apjoma ziņā ierobežots, salīdzinot ar Savienības ražošanas apjomu, un tāpēc tas nebūtu uzskatāms par tādu, kas pārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(205)
Tāpēc, lai pielāgotos ĶTR importa cenu samazinājuma tendencei, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojami jāpapūlas, lai racionalizētu savas ražošanas izmaksas. Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pūliņiem, minēto izmaksu racionalizāciju nevarēja atspoguļot pārdošanas cenās importa par dempinga cenām radītā ievērojamā cenu samazinājuma dēļ.
(206)
Pamatojoties uz minēto, visi minētie argumenti bija jānoraida.
3.7. Plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence
(207)
Vairākas ieinteresētās persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence, jo minētās tehnoloģijas bija savstarpēji aizstājamas un tām bija viens un tas pats galīgais izmantojums.
(208)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plānkārtiņu FE ražojumus izgatavo no citām izejvielām un ka to izgatavošanā neizmanto kristāliskā silīcija plāksnītes. Kopumā tiem ir daudz mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos nekā kristāliskā silīcija moduļiem. Tādējādi tos nevar izmantot ierobežotās vietās, piemēram, uz jumtiem, t. i., tie nav pilnīgi savstarpēji aizstājami ar attiecīgo ražojumu. Tāpēc, kaut arī varētu būt zināma konkurence starp plānkārtiņu ražojumiem un attiecīgo ražojumu, to tomēr izskata par nenozīmīgu.
(209)
Tāpēc izmeklēšanā netika konstatēta saistība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radīto konkurenci.
(210)
Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
3.8. Finanšu krīze un tās ietekme
(211)
Tika apgalvots, ka finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares piekļuvi finansējumam un tādējādi izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(212)
Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās. Tā kā saules enerģijas ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, spējai piesaistīt kapitālu ir izšķiroša nozīme. Ekonomikas lejupslīdei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tomēr izmeklēšanā tika parādīts, ka, lai gan laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam Savienības tirgū bija izaugsme, tomēr Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās ĶTR importa par dempinga cenām dēļ, jo tā cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc tika secināts, ka finanšu krīzes iespējamo ietekmi vēl vairāk palielināja Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājums un ka ierobežotā piekļuve finansējumam lielā mērā bija sekas, ko radīja nelabvēlīgie tirgus apstākļi un Savienības ražošanas nozares stāvoklis un izredzes importa par dempinga cenām dēļ. Tāpēc, kaut arī finanšu krīzei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tā nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
3.9. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(213)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms būtiski samazinājās attiecīgajā periodā, jo īpaši laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam, attiecībā uz moduļiem un no 2009. gada līdz 2012. gada pirmajam ceturksnim attiecībā uz elementiem un ka tas ir izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(214)
Tomēr, kā redzams turpmāk tabulā, moduļu eksporta apjomi joprojām ir ievērojami, lai gan tie nedaudz samazinājās IP laikā un vidējās cenas IP laikā bija augstākas nekā moduļu vidējās cenas visā attiecīgajā periodā. Tāpēc tas nebūtu varējis izraisīt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Savukārt elementu eksporta apjoma īpatsvars bija tikai aptuveni 12 % no kopējā elementu ražošanas apjoma. Tāpēc neatkarīgi no tā, ka IP laikā cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Visbeidzot, plāksnīšu eksporta īpatsvars bija aptuveni 24 % no kopējā ražošanas apjoma, un arī šajā ziņā neatkarīgi no tā, ka IP laikā eksporta cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc argumenti šajā sakarā bija jānoraida.
13.a tabula
Moduļi
2009
2010
2011
IP
Moduļu eksporta apjoms (MW)
989
1 279
1 157
1 148
Indekss (2009. gads = 100)
100
129
117
116
Eksporta vidējā cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
Indekss (2009. gads = 100)
100
76
59
49
Avots:
Europressedienst.
13.b tabula
Elementi
2009
2010
2011
IP
Elementu eksporta apjoms (MW)
62
320
315
238
Indekss (2009. gads = 100)
100
516
508
384
Eksporta vidējā cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
61
47
Avots:
Europressedienst.
13.c tabula
Plāksnītes
2009
2010
2011
IP
Plāksnīšu eksporta apjoms (MW)
93
916
750
486
Indekss (2009. gads = 100)
100
985
806
523
Eksporta vidējā cena (EUR/kW)
850
590
530
480
Indekss (2009. gads = 100)
100
70
63
57
Avots:
Europressedienst.
(215)
Pamatojoties uz minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekme nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc personu argumenti šajā sakarā bija jānoraida.
3.10. Slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā
(216)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja slānekļa gāzes atradņu atklāšana Savienībā un ka izredzes palielināt lētas slānekļa gāzes ražošanu ir mazinājušas publiskos un privātos ieguldījumus atjaunojamas enerģijas projektos.
(217)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš būtiski palielinājās visā attiecīgajā periodā, kā jau norādīts 108. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti faktiski pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
3.11. Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS)
(218)
Tā pati persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja nepietiekamie ieguldījumi saules enerģijas ražošanā Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas CO2 emisijas kredītu zemo tirgus cenu dēļ.
(219)
Tomēr netika iesniegti nekādi pierādījumi, un izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski apstākļi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji - izmeklēšanā tika pierādīts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
3.12. Vadības lēmumi
(220)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtisko kaitējumu, kas nodarīts vismaz vienam no Savienības ražotājiem, izraisīja kļūdaini vadības lēmumi. Šie apgalvojumi tika pamatoti ar gada pārskatiem un konkrētu informāciju, kas ietverta vēstulē, kuru kāds uzņēmuma akcionārs nosūtījis pārējiem akcionāriem.
(221)
Tomēr lietā iekļautā informācija neliecināja, ka kāds no attiecīgā uzņēmuma vadības lēmumiem būtu bijis neparasts vai pārsteidzīgs vai ir ietekmējis visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti.
3.13. Cita valdību politika
(222)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja cita valdību politika, piemēram, politika attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, politika, kuras mērķis bija veicināt inovāciju, birokrātijas apkarošanas politika, tirdzniecības veicināšanas politika un tīkla piekļuves noteikumi, jo šie politikas veidi ir izdevīgi ražotājiem eksportētājiem. Pat ja ir taisnība, ka daži no minētajiem politikas veidiem varēja veicināt importu no trešām valstīm un saules enerģijas ražošanas nozares vispārējo izaugsmi, tie tomēr arī nodrošināja ieguvumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt minētie politikas veidi nebūtu jāsaprot tā, ka šāds imports Savienībā jāveic par kaitējošām dempinga cenām. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti.
3.14. Secinājums par cēloņsakarību
(223)
Izmeklēšanā ir konstatēta cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Tik analizēti citi iespējami kaitējuma cēloņi, tādi kā imports no citām trešām valstīm, patēriņš, iepirkuma tarifi, cits Savienības ražošanas nozarei piešķirts finansiāls atbalsts, jaudas pārpalikums, izejvielas cenu ietekme, pašizraisīts kaitējums, plānkārtiņu ražojumu radītā konkurence, finanšu krīze un tās ietekme, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā, vadības lēmumi, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, cita valdību politika, un tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(224)
Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika provizoriski secināts, pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP laikā.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(225)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu pasākumu piemērošana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, FE enerģijas nozares augšupējos un lejupējos tirgos darbojošos uzņēmumu, attiecīgā ražojuma importētāju, lietotāju un patērētāju intereses.
(226)
Pēc izmeklēšanas sākšanas pieteicās aptuveni 150 ekonomikas dalībnieki. Tika nosūtītas īpašas anketas nesaistītiem importētājiem, augšupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp izejvielas ražotājam un izmeklējamā ražojuma ražošanas aprīkojuma piegādātājiem), lejupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp projektu izstrādātājiem un iekārtu uzstādītājiem) un patērētāju organizācijai BEUC. Informāciju iesniedza trīs apvienības, kas pārstāvēja dažādus ekonomikas dalībniekus (Savienības ražošanas nozari, augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus) FE enerģijas nozarē.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(227)
Savienības ražošanas nozare IP laikā līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 25 000 cilvēku.
(228)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Jāatgādina, ka vairākiem kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā bija raksturīga negatīva tendence. Īpaši pasliktinājās tādi ar Savienības ražotāju, kas sadarbojās, finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Savienības moduļu, elementu un plāksnīšu ražotāji faktiski darbojās ar zaudējumiem 2011. gadā un IP laikā. Attiecīgi daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.
(229)
Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tā tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt būtu jānodrošina Savienības ražošanas nozarei labāka piekļuve kapitālam un iespējas ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecībā un izstrādē un inovāciju veicināšanā FE tirgū. Visbeidzot, izmeklēšanā tika arī konstatētas norādes, kas liecina par iespēju atsākt to Savienības ražotāju uzņēmējdarbību, kuri bija spiesti apturēt ražošanu Ķīnas importa radītā spiediena dēļ. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabāti esošie 25 000 darba vietu Savienības ražošanas nozarē (IP laikā), bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību.
(230)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties īstermiņā un vidēji īsā termiņā. Līdz ar to papildus tiem daudzajiem Savienības ražotājiem, kas jau bija izspiesti no tirgus, kā aprakstīts 157. apsvērumā, arī citi ražotāji varētu kļūt maksātnespējīgi, un tas īstermiņā un vidējā termiņā varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares iespējamu izzušanu, tādējādi būtiski ietekmējot esošās darba vietas.
(231)
Tāpēc provizoriski tika secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Nesaistīto importētāju intereses
(232)
Kā minēts 12. apsvērumā, tikai vienam no trim izlasē iekļautajiem importētājiem galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība.
(233)
Tika izteikts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecībā uz attiecīgo ražojumu nelabvēlīgi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu izraisīt visa ĶTR importa likvidēšanu. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšanai var būt nelabvēlīga ietekme uz to importētāju finansiālo stāvokli, kuri importē tikai no ĶTR, ņemot vērā to, ka, visticamāk, palielināsies imports no pārējām trešām valstīm, importētājiem, kas iepērk no dažādām valstīm, vajadzētu būt spējīgiem novirzīt savus piegādes avotus.
(234)
Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana ierosinātajā līmenī var būt zināma nelabvēlīga ietekme uz nesaistīto attiecīgā ražojuma importētāju stāvokli.
4. Augšupējo ekonomikas dalībnieku intereses
(235)
Augšupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt izmeklējamā ražojuma izejvielu ražošanas un tā izgatavošanas aprīkojuma ražošanas un inženiertehniskās izstrādes jomā. No augšupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas astoņas atbildes uz anketu jautājumiem. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi izejvielu ražotāja un ražošanas aprīkojuma izgatavotāja uzņēmumā.
(236)
Kopumā IP laikā astoņiem augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar izmeklējamo ražojumu saistītās darbības īpatsvars pret to kopējo darbību bija dažāds, un tikai vienam uzņēmumam, kas sadarbojās, darbība bija simtprocentīgi saistīta ar attiecīgo ražojumu, savukārt citiem šis īpatsvars bija no 6 % līdz 80 %. Vidēji IP laikā augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar attiecīgo ražojumu saistītās darbības īpatsvars bija aptuveni 41 % no to kopējās darbības. Darba vietu izteiksmē astoņi augšupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 4 200 cilvēku. Rentabilitāte bija dažāda atkarībā no segmenta un konkrētā uzņēmuma - no augstas līdz nedaudz negatīvai. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka ekonomikas dalībniekus, kuru rentabilitāte bija negatīva, arī nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās, jo daži no to zaudētajiem klientiem bija izmeklējamā ražojuma ražotāji Savienībā, kā arī patēriņa samazinājums.
(237)
Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki pārdošanu veica Savienībā, ĶTR un citās trešās valstīs. IP laikā pārdevumu īpatsvars bija vidēji aptuveni 20 % no pārdevumu apjoma Savienībā, gandrīz 50 % no pārdevumu apjoma ĶTR un aptuveni 30 % no pārdevumu apjoma citās trešās valstīs.
(238)
Dažas augšupējo nozari pārstāvošas personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nelabvēlīgi ietekmēs to uzņēmējdarbību, jo ĶTR ir to galvenais eksporta tirgus. Tika apgalvots, ka maksājumi būtiski ierobežos attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienību, kā rezultātā ĶTR ierobežos polisilīcija un ražošanas aprīkojuma importu un Savienību. Galu galā Savienības augšupējiem ekonomikas dalībniekiem Savienībā nāksies samazināt savas uzņēmējdarbības apjomus un darba vietu skaitu.
(239)
Vispirms jānorāda, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt attiecīgā ražojuma importu no Ķīnas, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tādējādi Ķīnas importam būtu joprojām jānodrošina piedāvājums Savienības tirgū līdz noteiktam apjomam, bet par taisnīgām cenām. Turklāt izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki darbojas globālā mērogā dažādos valstu tirgos un tāpēc nav atkarīgi tikai no to eksporta uz ĶTR. Tāpēc ir pamatoti pieņemt, ka globālajā FE tirgū Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki, visticamāk, varētu kompensēt eksporta uz ĶTR samazinājumu ar eksportu uz pārējiem tirgiem, kas, kā liecina publiski pieejamie tirgus pētījumi, vēl paplašināsies. Jebkurā gadījumā Ķīnas FE tirgū jau tagad ir vērojams būtisks ražošanas jaudas pārpalikums, un tāpēc diezin vai Savienības iekārtu ražotāji varētu pārdot daudz vairāk ražošanas aprīkojuma īstermiņā un vidējā termiņā.
(240)
Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz iekārtu ražotājiem nebūtu būtiska, savukārt ietekme uz izejvielas piegādātāju varētu būt nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka varētu samazināties tā pārdošanas apjomi uz Ķīnu.
5. Lejupējo ekonomikas dalībnieku intereses
(241)
Lejupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt projektu izstrādes, tirgvedības un saziņas, kā arī FE iekārtu jomā. No lejupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas 13 atbildes uz lejupējo aptaujas anketu jautājumiem, bet tikai septiņas no tām bija pietiekami pilnīgas, lai varētu veikt jēgpilnu novērtējumu. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi, kas attiecās uz FE iekārtu projektu izstrādi un uzstādīšanu. Analizējot atbildes uz anketu jautājumiem, kas saņemtas no 36 nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās, tika konstatēts, ka vairāki no tiem faktiski varētu būt uzskatāmi par lejupējiem ekonomikas dalībniekiem, jo to darbības galvenais virziens ir iekārtu uzstādīšana. Šis jautājums tiks sīkāk izvērtēts turpmākajā izmeklēšanas gaitā.
(242)
Kopumā ar izmeklējamo ražojumu saistītās lejupējo ekonomikas dalībnieku darbības īpatsvars attiecībā pret to kopējo darbību ir atšķirīgs. IP laikā tas bija vidēji 41 %. Ekonomikas dalībnieku, kas sadarbojās, rentabilitāte saistībā ar izmeklējamo ražojumu IP laikā bija vidēji aptuveni 11 %. Darba vietu izteiksmē septiņi lejupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 550 cilvēku.
(243)
Tika izteikts arguments, ka antidempinga pasākumi nav Savienības interesēs, jo tie paaugstinās moduļu cenu, tādējādi atturot galalietotājus/patērētājus no iekārtu uzstādīšanas. Attiecīgi lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būs daudz mazāk pasūtījumu un nāksies samazināt savu uzņēmējdarbību. Šis novērtējums tika veikts, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā iesniegtu Prognos veiktu pētījumu par darba vietu iespējamu zaudēšanu. Pētījumā ir prognozēts, ka tad, ja maksājumi tiktu noteikti, vairākums darba vietu Savienības FE tirgū būtu apdraudētas. Pētījumā ir izmantota Eiropas Fotoelektriskās enerģijas nozares asociācijas (EPIA) aplēse, saskaņā ar kuru kopējais tiešo darba vietu skaits 2011. gadā visos Savienības FE tirgus posmos, ieskaitot Savienības ražotājus, importētājus un augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus, bija 265 000. Kā atskaites punktu izmantojot 2011. gada aplēsi par kopējām tiešajām darba vietām FE ražojumu tirgū, Prognos pētījumā bija secināts, ka trīs gados no 265 000 darba vietu tiks zaudēts līdz 242 000 darba vietu atkarībā no maksājumu līmeņa. Lielākā daļa minēto darba vietu tiktu zaudētas lejupējā tirgū, kurā, kā norādīja Prognos, 2011. gadā bija nodarbināti aptuveni 220 000 cilvēku.
(244)
Izmeklēšanā minētais scenārijs netika apstiprināts, un tā liecināja par daudz mazāku tiešo darba vietu skaitu Savienības FE tirgū 2011. gadā, IP laikā un 2012. gadā.
(245)
Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā radās šaubas, vai minētās Eiropas asociācijas aplēse par tiešo darba vietu kopējo skaitu FE ražojumu tirgū ir precīza. Proti, pārbaudes apmeklējumā EPIA uz vietas izrādījās, ka dati, pamatojoties uz kuriem izdarīts secinājums par 265 000 darba vietu, ir neprecīzi un ka tāpēc nav iemesla šādam secinājumam. Faktiski pārbaudes apmeklējuma laikā iegūtā informācija liecina, ka par 2011. gadu aprēķinātā FE ražojumu tirgus tiešo darba vietu skaita kļūdas robeža varētu būt līdz 20 %. Turklāt minētajā aplēsē ir ņemta vērā nodarbinātība citās Eiropas valstīs ārpus Eiropas Savienības, kā arī nodarbinātība saistībā ar plānkārtiņu ražojumiem, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana.
(246)
Par spīti šīm šaubām, pat ja ietekmes uz pasākumiem analīzei izmanto sākotnējo aplēsi par darba vietām, ir jānorāda šādas piezīmes. Aplēse attiecas uz darba vietu skaitu FE ražojumu nozarē 2011. gadā, proti, gadā, kad FE iekārtu skaits ES bija ļoti liels (aptuveni 20 GW). Ir pamatoti pieņemt, ka, ņemot vērā iekārtu samazinājumu līdz aptuveni 17,5 GW IP laikā un 15 GW 2012. gadā, attiecīgi samazinājās arī lejupējo darba vietu skaits, kas ir tieši saistīts ar iekārtu skaitu. Šajā saistībā publiski pieejamā specializētā prese liecināja, ka Vācijā, kas ir vislielākais valsts tirgus, no 2011. gada līdz 2012. gadam darba vietu skaits FE enerģijas nozarē samazinājās no 128 000 līdz 100 000, ieskaitot ražotāju nodrošinātās darba vietas. Turklāt izmeklēšanā radās nopietnas šaubas par to, vai attiecīgajā skaitā ir ietvertas tikai pilnlaika darba vietas, kas izveidotas tikai FE enerģijas nozares vajadzībām. Šajā sakarā izmeklēšanā tika atklāts, ka jo īpaši lejupējā tirgū (iekārtas) ar FE ražošanu saistītā darbība pārsvarā ir tikai daļa no plašākas uzņēmējdarbības un ka galvenais uzņēmējdarbības virziens ir apkures iekārtas un elektroiekārtas, santehnikas iekārtas u. c.
(247)
Ņemot vērā iepriekšminēto, lai ir iespējams, ka pasākumu noteikšana varētu izraisīt izmeklējamā ražojuma cenu paaugstināšanos Savienībā, tādējādi, iespējams, īstermiņā samazinot FE iekārtu skaitu. Tomēr, ņemot vērā turpmāk izklāstīto, darba vietas šajā tirgus daļā var tikt nelabvēlīgi ietekmētas tikai ierobežotā apjomā. Pirmkārt, vismaz dažiem no iekārtu uzstādītājiem ar FE ražojumiem saistītā darbība ir tikai daļa no to uzņēmējdarbības un ir arī sezonāla. Tāpēc uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības gadījumā, ja samazinās pieprasījums pēc FE iekārtām. Tā kā mērķi attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, kas saskaņoti ES līmenī, ir juridiski saistoši dalībvalstīm, paredzams, ka samazināts pieprasījums pēc saules energoiekārtām palielinās pieprasījumu pēc citu veidu atjaunojamiem elektroenerģijas avotiem un energoefektivitātes. Daudziem no darba devējiem, kas darbojas lejupējā tirgū, visticamāk, būtu prasmes, kas nepieciešamas, lai tie varētu savā labā izmantot pieprasījuma palielināšanos šajās blakusnozarēs. Otrkārt, ņemot vērā esošo peļņu lejupējā tirgū (sk. 242. apsvērumu), iekārtu uzstādītājiem vajadzētu spēt segt daļu no cenu palielinājuma, tādējādi ierobežojot ietekmi uz galīgajām cenām un uz pieprasījumu pēc FE iekārtām.
(248)
Neatkarīgi no maksājumu noteikšanas publiski pieejamās prognozes par pieprasījumu pēc FE iekārtām liecina par iespējamu pieprasījuma samazināšanos 2013. gadā, kad iekārtu jauda varētu būt no 9,8 GW līdz 16,5 GW, kas katrā ziņā, visticamāk, nelabvēlīgi ietekmētu darba vietu skaitu lejupējā tirgū.
(249)
Visbeidzot jānorāda, ka šāds FE ražojumu cenu palielinājums, visticamāk, rastos jebkurā gadījumā, jo ĶTR ražojumi, ar ko apgādā Savienības tirgu, lielā mērā nes zaudējumus, un šāda situācija nav ilgtspējīga.
(250)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būtu ierobežoti nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka iekārtu skaits samazinātos vairāk nekā hipotētiskajā scenārijā bez maksājumiem, ko prognozē lielākie pētījumu centri, un ciktāl šo maksājumu nevar uzņemties lejupējie ekonomikas dalībnieki. Neraugoties uz pieprasījuma pēc FE iekārtām iespējamo samazināšanos, iekārtu uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības neatkarīgi no tā, vai tās ir saistītas ar citiem videi nekaitīgiem enerģijas avotiem vai ar uzstādītāju darbības pamatveidu, kas minēts iepriekš.
6. Galalietotāju (patērētāju) intereses
(251)
Neviena no personām, kas tieši pārstāv galalietotāju intereses, piemēram, patērētāju apvienības, neiesniedza savus apsvērumus. Šajā gadījumā runa ir par divu veidu galalietotājiem, proti, patērētājiem (mājsaimniecībām) un citiem tiešajiem lietotājiem (piemēram, iestādēm, uzņēmumiem). Izmeklēšanā tika atklāts, ka tikai aptuveni ceturto daļu esošo FE iekārtu Savienībā (tā dēvētās jumta jeb mazākās iekārtas) ir pasūtījuši patērētāji. Pārējās iekārtas (uz zemes montējamās, rūpnieciskās un komerciālās iekārtas, kas ir daudz lielākas) pasūtījuši citi galalietotāji.
(252)
Vairākas personas apgalvoja, ka tad, ja tiktu noteikti antidempinga maksājumi, patērētājus ietekmētu FE moduļu cenu paaugstinājums. Kaut arī varētu gaidīt, ka maksājumu dēļ FE moduļu cenas ES tirgū nedaudz palielināsies, patērētāji un citi galalietotāji, visticamāk, tiktu ietekmēti tikai nedaudz, jo izmeklēšanā tika atklāts, ka viena moduļa cena veido līdz 50 % no vienas FE iekārtas kopējām izmaksām. Ņemot vērā projektu izstrādātāju un iekārtu uzstādītāju gūto peļņas procentu, ir pamatoti pieņemt, ka no patērētāja iekasētās moduļu galīgās cenas pieaugums var vismaz daļēji tikt kompensēts un tādējādi samazināts. Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, tiek provizoriski secināts, ka pasākumus ierosinātajā maksājuma līmenī vismaz daļēji pārņems piegādes ķēde un ka tāpēc tie ne vienmēr izraisīs augstākas cenas patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī.
(253)
Turklāt jānorāda, ka tad, ja maksājumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares iespējamās izzušanas dēļ patērētājiem nākotnē varētu būt pieejams vairs tikai viens moduļu piegādes avots. Šāda scenārija gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu vēl vairāk nostiprināt savu jau tā ļoti spēcīgo stāvokli tirgū, un tas varētu arī izraisīt cenu palielinājumu īstermiņā un vidējā termiņā, tādējādi kaitējot patērētājiem/galalietotājiem. Kā norādīts iepriekš, cenu palielinājums, visticamāk, notiks jebkurā gadījumā, ņemot vērā, ka ražošana ĶTR notiek ar zaudējumiem.
(254)
Pamatojoties uz minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā būs ierobežota ietekme uz patērētājiem un citiem galalietotājiem. Šajā ziņā nav svarīgi, kāda ir valsts atbalsta shēmu nozīme pieprasījuma pēc FE iekārtām veicināšanā, kā minēts 182. apsvērumā. Ja valstu atbalsta shēmas pielāgotu augstākām saules enerģijas paneļu cenām (paaugstinot IT), tad ietekmes uz patērētājiem varētu nebūt.
7. Citi argumenti
(255)
Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēj piegādāt ES tirgum vajadzīgos daudzumus un tāpēc, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, pastāv būtisks deficīta risks ES, kas varētu vēl vairāk paaugstināt attiecīgā ražojuma cenas.
(256)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis arguments ir nepamatots. Savienības ražošanas nozare jau kopš 2009. gada savu ražošanas jaudu neizmanto pilnībā. IP laikā Savienības moduļu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 41 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 5,7 GW; Savienības elementu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 63 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,2 GW, un Savienības plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 55 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,6 GW. Tāpēc, ņemot vērā neizmantoto jaudu, Savienības ražošanas nozare varēs konkurēt, lai īstermiņā iegūtu papildu daļu no tirgus. Tāpat ir pamatoti pieņemt, ka arī vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare palielinās savu ražošanas jaudu, lai gūtu lielākus apjomradītus ietaupījumus un varētu vēl vairāk samazināt cenas. Turklāt pasaulē ir arī citi piegādes avoti, kas atrodas Savienības tirgū un kas varēs konkurēt Savienības tirgū gadījumā, ja samazināsies Ķīnas ražojumu imports. Izmeklēšanā tika atklāts, ka ražošanā, kas nenotiek Ķīnā, neizmantotā jauda ārpus ES IP laikā moduļiem bija 5,6 GW, elementiem 6 GW un arī plāksnītēm 6 GW. Tāpēc tiek secināts, ka ES un trešo valstu ražotāju kopējā neizmantotā jauda ir pietiekama, lai īstermiņā kompensētu iespējamo Ķīnas importa samazinājumu, ņemot vērā pieprasījumu pēc FE iekārtām ES, ko lielākie pētījumu centri, piemēram, EPIA, prognozē 2013. gadam (no 9,8 GW līdz 16,5 GW) un 2014. gadam (no 9 GW līdz 17,1 GW).
(257)
Dažas personas arī apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecība uz attiecīgo ražojumu kaitēs FE tirgus attīstībai Eiropā, un tādējādi netiks sasniegti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES.
(258)
Vispirms jānorāda, ka stratēģijā 2020. gadam izvirzītie mērķi nav atkarīgi tikai no saules enerģijas. Vienlīdz svarīga nozīme ir arī citiem videi draudzīgiem enerģijas veidiem, piemēram, vēja, biomasas enerģijai, hiodroenerģijai u. c. Tā kā saules enerģijai attiecībā uz 2020. gada mērķiem nav noteikts konkrēts īpatsvars, paredzams, ka nedaudz mazāks FE iekārtu skaits nepaaugstinās 2020. gada stratēģijas kopējās izmaksas. Turklāt saules enerģijas paneļu cena ir tikai viens no daudziem faktoriem, kas ir svarīgi FE enerģijas nozares attīstībai Eiropā. Tikpat svarīga nozīme ir arī labvēlīgam tiesiskajam un finanšu regulējumam Eiropas un valstu līmenī, labākai finansējuma pieejamībai atjaunojamu energoresursu avotu projektu vajadzībām un ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē. Attiecībā uz saules enerģijas ražošanā veikto ieguldījumu finansēšanu jānorāda, ka maksājumu noteikšana uzlabos stāvokli Savienības ražošanas nozarē un FE enerģijas nozarē kopumā. Līdz ar to tā arī, visticamāk, uzlabos kapitāla pieejamību gan Savienības ražošanas nozarei, gan ieguldītājiem FE enerģijas nozarē. Visbeidzot, jāatgādina, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt Ķīnas importu, bet gan atjaunot taisnīgu konkurenci. Pierādījumi par peļņu, kas tiek gūta lejupējā tirgū, ļauj pieņemt, ka gadījumā, ja palielināsies attiecīgā ražojuma cena, šādu cenu palielinājumu daļēji kompensēs ekonomikas dalībnieki lejupējā tirgū. Tāpēc nevajadzētu notikt būtiskam moduļu cenu paaugstinājumam, ko izjutīs galalietotāji/patērētāji, un pieprasījums pēc saules energoiekārtām varētu tikt saglabāts prognozētajā diapazonā.
(259)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz citiem ES politikas veidiem.
8. Secinājums par Savienības interesēm
(260)
Kopējā labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozari atsver iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz citiem ekonomikas dalībniekiem FE ražojumu tirgū, arī uz patērētājiem/citiem galalietotājiem.
(261)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(262)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(263)
Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(264)
Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju, peļņas procentu 10 % apmērā no apgrozījuma varētu uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga.
(265)
Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, ražošanas izmaksām, kas radās IP laikā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto peļņas procentu 10 % apmērā.
(266)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem un pienācīgi koriģēta attiecībā uz importa izmaksām un muitas nodokļiem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju IP laikā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(267)
Ievērojot iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu kristāliskā silīcija moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu vai nu konstatētās dempinga starpības, vai arī kaitējuma apmēra līmenī atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.
(268)
Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms attiecīgi izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā.
(269)
Izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, pagaidu maksājuma likme tiek noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī.
(270)
Ierosinātās pagaidu antidempinga maksājumu likmes ir šādas:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma apmērs
Maksājuma likme
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Iepriekšminētie antidempinga pasākumi tiek provizoriski noteikti kā ad valorem maksājumi.
(272)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uz ražošanas vienībām, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(273)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (8), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(274)
Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamā maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neveica eksportu uz Savienību.
(275)
Kā norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļā, Komisija gatavojas noteikt, vai attiecīgā ražojuma importu no ĶTR var uzskatīt par Ķīnas izcelsmes importu. Tas ir jo īpaši svarīgi attiecībā uz moduļiem, kuros var būt iebūvēti komponenti un sastāvdaļas, kas ievestas no dažādām valstīm. Atbilstīgi antidempinga pamatregulas 1. panta 3. punktam par dempinga cenām pārdotā ražojuma eksportētājvalsts var būt starpniekvalsts. Jānorāda arī, ka sūdzība attiecas uz tādu importu no ĶTR, kura izcelsme nav norādīta. Visbeidzot, antidempinga un kompensācijas izmeklēšanā, ko veica ASV attiecībā uz to pašu no ĶTR importēto ražojumu, tika uzsvērts, ka ražošanas un montāžas darbības ir sarežģītas un to piešķirtā izcelsme nav viennozīmīga (9). Ņemot vērā šos apsvērumus un neskarot secinājumu, kas tiks izdarīts par šiem jautājumiem noslēguma posmā, tiek uzskatīts par lietderīgu provizoriskos pasākumus attiecināt uz izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir ĶTR vai kurš nosūtīts no ĶTR, ja vien attiecīgais ražojums nav ražojums tranzītā GATT V panta izpratnē.
(276)
Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 182/2013 noteica, ka ir jāreģistrē ĶTR izcelsmes un no ĶTR nosūtīta attiecīgā ražojuma imports. Tas tika darīts, ņemot vērā antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstīgi pamatregulas 10. panta 4. punktam un 16. panta 4. punktam Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (10) (“antisubsidēšanas pamatregula”).
(277)
Attiecībā uz pašreizējo antidempinga izmeklēšanu un ņemot vērā izklāstītos konstatējumus, importa reģistrācija antidempinga izmeklēšanas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu būtu jāpārtrauc.
(278)
Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu, ko Komisija sākusi atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 10. pantam, 2012. gada 8. novembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (11), importa reģistrācija atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jāturpina.
(279)
Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.
(280)
Ņemot vērā šīs procedūras ārkārtas apstākļus, proti, to, ka tā attiecas uz ražojumu, kas piederīgs tirgum, kam nepieciešama piegādes stabilitāte īsā laikā, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi ieviest antidempinga pagaidu pasākumus. Ņemot vērā, ka netaisnīgas tirdzniecības rezultātā, ko IP laikā veikusi attiecīgā valsts, Savienības ražošanas nozarei nodarīts kaitējums, Savienības ražotāji nevar tūlītēji piegādāt nepieciešamos daudzumus, gadījumā ja pasākumu dēļ importa apjomi krītas. Antidempinga maksājuma ieviešana ļaus Savienības ražošanas nozarei īsā laikā palielināt piegādes apjomus. Turklāt, atvēlot Savienības ražošanas nozarei pietiekami daudz laika, kurā palielināt ražošanas apjomus, attiecīgā ražojuma pieejamība saglabāsies apmēros, lai apmierinātu pieprasījumu. Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu maksājumu ieviest divos posmos.
I. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(281)
Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts regulā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi par maksājuma piemērošanu ir provizoriski un ka galīgā maksājuma noteikšanai tie, iespējams, būs jāpārskata,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu un plāksnīšu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos (elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus) un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (Taric kodi 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039), ja vien tie nav tranzītā GATT V panta izpratnē.
Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:
-
ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,
-
plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi,
-
kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:
i)
No šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2013. gada 5. augustam:
Uzņēmums
Maksājuma likme
Visi uzņēmumi
11,8 %
ii)
no 2013. gada 6. augusta:
Uzņēmums
Maksājuma likme
TARIC papildu kods
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
37,3 %
B797
Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
47,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
67,9 %
B999
3. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu sīkāku informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Regulu (ES) Nr. 182/2013 groza šādi:
1)
iekļauj jaunu G sadaļu un jaunu 22. apsvērumu:
“G. REĢISTRĀCIJAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ AIZSARDZĪBU PRET IMPORTU PAR DEMPINGA CENĀM
(22)
No 2013. gada 6. jūnija aizsardzību pret importu par dempinga cenām nodrošina pagaidu antidempinga maksājums. Tāpēc vairs nav jāreģistrē imports, lai nodrošinātu aizsardzību pret importu par dempinga cenām.”;
2)
regulas 1. panta 1. punktā vārdus “ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 14. panta 5. punktu un” svītro.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 4. jūnijā