РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 208/2013 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2013 година
относно изискванията за проследяване на кълновете и на семената, предназначени за производство на кълнове
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (1), и по-специално член 18, параграф 5 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 178/2002 са установени общите принципи в сферата на хранителната промишленост като цяло и в частност тяхната безопасност на равнището на Съюза и на национално равнище. Съгласно член 18 от посочения регламент на всички етапи на производството, преработката и разпространението се създава възможност за проследяване на храни, фуражи, животни, които се отглеждат за производство на храни, и на всякакви други вещества, които са предназначени за или се очаква да бъдат вложени в дадена храна или фураж.
(2)
В посочения член се предвижда също така, че стопанските субекти в сферата на хранителната промишленост трябва да могат да установяват всяко лице, което им е доставило храна, както и да разполагат със системи и процедури с цел установяване на другите предприятия, на които са доставени продуктите им. Тази информация трябва да се предоставя на компетентните органи при поискване от тяхна страна.
(3)
Като най-вероятен източник на избухналия в Съюза през май 2011 г. хранителен епидемичен взрив на шига токсин продуцираща Е. Coli (STEC) бяха посочени покълнали семена.
(4)
На 20 октомври 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните („ЕОБХ“) прие научно становище относно рисковете, които създава шига токсин продуциращата Escherichia coli (STEC) и други патогенни бактерии в семена и покълнали семена (2). В становището си ЕОБХ заключава, че замърсяването на сухи семена с бактериални патогени е най-вероятният първоизточник на свързаните с кълнове хранителни епидемични взривове. Освен това в становището се посочва, че поради високата влажност и благоприятната температура в процеса на покълване бактериалните патогени върху сухите семена могат да се умножат, в резултат на което да възникне риск за общественото здраве.
(5)
Проследяването е ефикасно средство, което гарантира безопасността на храните, тъй като позволява те да се проследяват на всички етапи на производството, преработката и разпространението и по този начин дава възможност за бърза реакция в случай на хранителни епидемични взривове. По-специално, чрез възможността за проследяване на някои храни от неживотински произход може да се подпомогне изтеглянето на представляващите опасност храни от пазара, с което се защитават потребителите.
(6)
С цел гарантиране на проследяването в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 178/2002 следва винаги да са посочени наименованията и адресите както на стопанския субект в сферата на хранителната промишленост, който доставя кълновете или семената, предназначени за производство на кълнове, така и на субекта, на когото се доставят тези семена или кълнове. Посоченото изискване се основава на подхода „стъпка назад - стъпка напред“, който предполага, че стопанските субекти в сферата на хранителната промишленост разполагат със система, която им дава възможност да установяват непосредствените си доставчици и непосредствените си клиенти, освен ако са крайни потребители.
(7)
Условията за производство на кълнове могат да представляват риск за общественото здраве, тъй като могат до доведат до значително умножаване на патогените в храната. В случай на хранителен взрив, свързан с потреблението на кълнове, бързото проследяване на засегнатите стоки е от ключово значение за ограничаване на въздействието на такъв взрив върху общественото здраве.
(8)
Освен това търговията със семена, предназначени за производство на кълнове, е широкоразпространена, което допълнително увеличава необходимостта от проследяване.
(9)
Следователно в настоящия регламент следва да се определят конкретни правила за проследяване на кълновете и на семената, предназначени за производство на кълнове.
(10)
По-специално е целесъобразно да се предвиди изискването стопанските субекти в сферата на хранителната промишленост да предоставят допълнителна информация за обема или количеството на такива семена или кълнове, датата на изпращане, както и номер за справка, чрез който да се идентифицира партидата, и подробно описание на семената или кълновете.
(11)
С цел намаляване на административната тежест върху стопанските субекти в сферата на хранителната промишленост е целесъобразно да се създадат гъвкави условия относно формата, в който те да съхраняват записите и да предават съответната информация като част от изискванията, свързани с проследяването.
(12)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват правила за проследяване на партиди от:
i)
кълнове;
ii)
семена, предназначени за производство на кълнове.
Настоящият регламент не се прилага за кълнове, които са преминали обработка, при която са предотвратени микробиологическите опасности и която е съвместима със законодателството на Европейския съюз.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кълнове“ е продуктът, получен при покълването на семена и развитието им във водна или друга среда, събран преди да се развият същинските листа и предназначен да бъде консумиран цял, включително семето;
б)
„партида“ е количество кълнове или семена, предназначени за производство на кълнове - с едно и също таксономично име, които са изпратени в един и същи ден от едно и също предприятие към едно и също местоназначение. Една пратка може да съдържа една или повече партиди. Семената с различни таксономични имена обаче, които са смесени в една опаковка и са предназначени за покълване заедно, както и кълновете, получени от тях, също се смятат за една партида.
Освен това за целите на настоящия регламент се прилага определението за „пратка“ в член 2 от Регламент (ЕС) № 211/2013 на Комисията (3).
Член 3
Изисквания относно възможността за проследяване
1. Стопанските субекти в сферата на хранителната промишленост гарантират, че на всички етапи на производството, преработката и разпространението посочената по-долу информация по отношение на партидите семена, предназначени за производството на кълнове, или на партидите кълнове се съхранява в записи. Също така стопанските субекти в сферата на хранителната промишленост гарантират, че информацията, необходима за целите на съответствието с настоящите разпоредби, е предадена на стопанския субект в сферата на хранителната промишленост, на когото се доставят семената или кълновете:
а)
точно описание на семената или кълновете, включително таксономичното име на растението;
б)
обемът или количеството на доставените семена или кълнове;
в)
в случаите, когато семената или кълновете са изпратени от друг стопански субект в сферата на хранителната промишленост - наименованието и адресът на:
i)
стопанския субект, от когото са изпратени семената или кълновете;
ii)
получателят (собственикът), ако последният е различен от стопанския субект в сферата на хранителната промишленост, от когото са изпратени семената или кълновете;
г)
наименованието и адресът на стопанския субект в сферата на хранителната промишленост, до когото се изпращат семената или кълновете;
д)
наименованието и адресът на получателя (собственика), ако последният е различен от стопанския субект в сферата на производството на храни, до когото се изпращат семената или кълновете;
е)
номер за справка, чрез който да се идентифицира партидата при възможност;
ж)
датата на изпращане.
2. Информацията, посочена в параграф 1, може да се съхранява под формата на записи и да се предава във всяка подходяща форма, при условие че е лесно откриваема от стопанския субект в сферата на хранителната промишленост, на когото са доставени семената или кълновете.
3. Стопанските субекти в сферата на хранителната промишленост трябва да изпращат всекидневно съответната информация, посочена в параграф 1. Записите, посочени в параграф 1, се актуализират всекидневно и се съхраняват за достатъчно дълъг период от време след предполагаемата дата на консумация на кълновете.
4. Стопанският субект в сферата на хранителната промишленост предоставя без излишно забавяне информацията, посочена в параграф 1, на компетентните органи при поискване от тяхна страна.
Член 4
Изисквания за проследяването при вносните семена и кълнове
1. Към пратките от семена, предназначени за производство на кълнове, и към пратките от кълнове - при внос в Съюза, трябва да има приложен сертификат, както е предвидено в член 3 от Регламент (ЕС) № 211/2013.
2. Стопанският субект в сферата на хранителната промишленост, който внася семена или кълнове, съхранява сертификата, посочен в параграф 1, за достатъчно дълъг период от време след предполагаемата дата на консумация на кълновете.
3. Всеки стопански субект в сферата на хранителната промишленост, който се занимава с вносни семена, предназначени за производство на кълнове, предоставя копия от сертификата, посочен в параграф 1, на всеки стопански субект в сферата на хранителната промишленост, до когото са изпратени семената, до получаването им от страна на производителя на кълнове.
Ако семената, предназначени за производство на кълнове, се опаковат и продават на дребно, всеки стопански субект в сферата на хранителната промишленост, който борави с вносните семена, предоставя копие от сертификата, посочен в параграф 1, на всеки стопански субект в сферата на хранителната промишленост, на когото са изпратени семената, преди те да бъдат опаковани за продажба на дребно.
Член 5
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юли 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2013 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 208/2013
(2013. gada 11. marts)
par izsekojamības prasībām attiecībā uz dīgstiem un sēklām, no kurām paredzēts ražot dīgstus
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 18. panta 5. punktu,
tā kā:
(1)
Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteikti vispārīgi principi, kas Savienības un valstu līmenī reglamentē pārtiku un barību kopumā un jo īpaši pārtikas un barības nekaitīgumu. Minētās regulas 18. pantā noteikts, ka visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos ir jānodrošina pārtikas, barības, produktīvo dzīvnieku un jebkuru citu vielu, ko paredzēts pievienot vai ko varētu pievienot pārtikai vai barībai, izsekojamība.
(2)
Minētajā pantā arī paredzēts, ka uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas apritē, jāspēj identificēt jebkuru personu, kas tiem piegādājusi pārtiku, un to rīcībā ir sistēmas un procedūras, ar ko identificē citus uzņēmumus, kam ir piegādāti minēto uzņēmēju produkti. Attiecīgā informācija pēc pieprasījuma jādara zināma kompetentajai iestādei.
(3)
Pēc Šigas toksīnu producējošās E. coli (STEC) uzliesmojuma Savienībā 2011. gada maijā konstatēja, ka, visticamāk, uzliesmojumu avots bija dīgstu patēriņš.
(4)
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2011. gada 20. oktobrī pieņēma zinātnisko atzinumu par risku, ko izraisa Šigas toksīnu producējošās Escherichia coli (STEC) baktērijas un citas patogēnās baktērijas sēklās un diedzētās sēklās (2). Minētajā atzinumā EFSA secina, ka ar dīgstiem saistīto uzliesmojumu izraisītājs, visticamāk, ir ar patogēnajām baktērijām piesārņotas sausas sēklas. Turklāt atzinumā teikts, ka diedzēšanas laikā valdošā lielā mitruma un labvēlīgās temperatūras ietekmē uz sausām sēklām esošās patogēnās baktērijas var savairoties un tādējādi radīt risku sabiedrības veselībai.
(5)
Izsekojamība ir efektīvs instruments, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu, jo tas ļauj izsekot līdzi visiem pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmiem, tādējādi darot iespējamu ātru reakciju pārtikas izraisītu uzliesmojumu gadījumā. Konkrēti, atsevišķas pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika, izsekojamība var palīdzēt izņemt nedrošus produktus no tirgus, tādējādi aizsargājot patērētājus.
(6)
Lai nodrošinātu izsekojamību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 18. pantu, vienmēr būtu jābūt pieejamiem gan pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kas piegādā dīgstus vai sēklas, no kurām paredzēts ražot dīgstus, gan arī pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kuram šādas sēklas vai dīgsti piegādāti, nosaukumiem un adresēm. Šī prasība pamatojas uz pieeju “viens posms pirms un viens posms pēc”, kas nozīmē, ka pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir sistēma, ar kuras palīdzību tie var identificēt tiešo(-os) piegādātāju(-us) un tiešo(-os) klientu(-us), ja vien tie nav galapatērētāji.
(7)
Dīgstu ražošanas apstākļi var radīt potenciāli augstu risku sabiedrības veselībai, jo to dēļ var būtiski savairoties patogēni pārtikā. Ja pārtikas izraisīts uzliesmojums saistīts ar dīgstu patēriņu, attiecīgo preču ātra izsekošana ir izšķiroši svarīga, lai ierobežotu šāda uzliesmojuma ietekmi uz sabiedrības veselību.
(8)
Turklāt sēklu, no kurām paredzēts ražot dīgstus, tirdzniecība ir plaši izplatīta, palielinot izsekojamības nepieciešamību.
(9)
Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka īpaši noteikumi par dīgstu un sēklu, no kurām paredzēts ražot dīgstus, izsekojamību.
(10)
Jo īpaši lietderīgi ir noteikt prasību, ka pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir jāsniedz papildu informācija par šādu sēklu vai dīgstu apjomu vai daudzumu, nosūtīšanas datumu, kam pievienota atsauce, kas identificē partiju, un sīks sēklu vai dīgstu apraksts.
(11)
Lai samazinātu pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju administratīvo slogu, ir lietderīgi pieļaut elastīgumu attiecībā uz formu, kādā pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji tur reģistrus un nosūta attiecīgo informāciju izsekojamības prasības ietvaros.
(12)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu paredz noteikumus par partijas izsekojamību:
i)
dīgstiem;
ii)
sēklām, no kurām paredzēts ražot dīgstus.
Šo regulu nepiemēro dīgstiem pēc tam, kad tie ir apstrādāti tā, lai novērstu mikrobioloģisko apdraudējumu, atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto turpmāk minētās definīcijas:
a)
“dīgsti” ir produkts, ko iegūst no sēklu diedzēšanas un to attīstības ūdenī vai citā līdzeklī, kas novākti pirms īsto lapu izveidošanās un ko paredzēts ēst veselā veidā, ar visu sēklu;
b)
“partija” ir noteikts daudzums dīgstu vai sēklu, no kurām paredzēts ražot dīgstus, ar vienu un to pašu taksonomisko nosaukumu, ko nosūta no viena uzņēmuma uz vienu un to pašu galamērķi tajā pašā dienā. Sūtījumu var veidot viena vai vairākas partijas. Tomēr sēklas ar atšķirīgu taksonomisko nosaukumu, kas sajauktas vienā iepakojumā un paredzētas diedzēšanai kopā, un no tām iegūtie dīgsti arī tiek uzskatīti par vienu partiju.
Turklāt šīs regulas vajadzībām piemēro Komisijas Regulas (ES) Nr. 211/2013 (3) 2. pantā iekļauto “sūtījuma” definīciju.
3. pants
Izsekojamības prasības
1. Uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos, nodrošina, ka uzskaitē tiek turēta šāda informācija par sēklu partiju, no kuras paredzēts ražot dīgstus, vai dīgstu partiju. Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs arī nodrošina, ka informācija, kas vajadzīga, lai izpildītu šos noteikumus, ir nosūtīta pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam, kuram piegādā sēklas vai dīgstus:
a)
precīzs sēklu vai dīgstu apraksts, tostarp auga taksonomiskais nosaukums;
b)
piegādāto sēklu vai dīgstu tilpums vai daudzums;
c)
ja sēklas vai dīgsti ir nosūtīti no cita pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, vārds vai nosaukums un adrese:
i)
pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam, no kura sēklas vai dīgsti ir nosūtīti;
ii)
nosūtītājam (īpašniekam), ja atšķiras no tā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, no kura sēklas vai dīgsti ir nosūtīti;
d)
pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kuram sēklas vai dīgsti ir nosūtīti, nosaukums un adrese;
e)
saņēmēja (īpašnieka) nosaukums un adrese, ja atšķiras no tā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kuram sēklas vai dīgsti nosūtīti;
f)
atbilstoša atsauce partijas identifikācijai;
g)
nosūtīšanas datums.
2. Šā panta 1. punktā minēto informāciju var turēt reģistrā un nosūtīt jebkādā atbilstīgā veidā ar nosacījumu, ka tā ir viegli iegūstama pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam, kuram piegādā sēklas vai dīgstus.
3. Pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem attiecīgā 1. punktā minētā informācija ir jānosūta katru dienu. Šā panta 1. punktā minēto dokumentāciju atjaunina katru dienu, un tā ir pieejama pietiekami ilgu laiku pēc tam, kad var uzskatīt, ka dīgsti ir patērēti.
4. Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs 1. punktā minēto informāciju pēc pieprasījuma sniedz kompetentajai iestādei bez liekas kavēšanās.
4. pants
Importētu sēklu un dīgstu izsekojamības prasības
1. Tādu sēklu sūtījumiem, no kurām paredzēts ražot dīgstus, un dīgstu sūtījumiem, tos importējot Savienībā, ir pievienots sertifikāts, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 211/2013 3. pantā.
2. Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs, kas importē sēklas vai dīgstus, glabā 1. punktā minēto sertifikātu pietiekami ilgu laiku pēc tam, kad var uzskatīt, ka dīgsti ir patērēti.
3. Visi pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji, kas manipulē importētās sēklas, no kurām paredzēts ražot dīgstus, iesniedz 1. punktā minētā sertifikāta kopijas visiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, kuriem sēklas nosūta, līdz šīs sēklas saņem dīgstu ražotājs.
Ja dīgstu ražošanai paredzētas sēklas pārdod iepakojumos mazumtirdzniecībā, visi pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji, kas manipulē importētās sēklas, iesniedz 1. punktā minētā sertifikāta kopijas visiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, kuriem sēklas nosūta, līdz tās ir iepakotas pārdošanai mazumtirdzniecībā.
5. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 11. martā