РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 390/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе („Рамков регламент“) (1), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009 на Европейския парламент и на Съвета (2), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 549/2004 се предвижда въвеждането на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции. Комисията следва да приеме правила за прилагане, за да определи подробно функционирането на схемата за ефективност.
(2)
Схемата за ефективност следва да допринася за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване в ключовите области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и ефективност на разходите, в съответствие с рамката за ефективност на Европейския генерален план за управление на въздушното движение (УВД), като същевременно надлежно се отчитат първостепенните цели, свързани с безопасността.
(3)
В Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряването на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе („Регламент за осигуряване на обслужване“) (3), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009, се предвижда създаването на схема за таксуване и съвместни проекти за изпълнението на Европейския генерален план за УВД. И двете мерки - схемата за таксуване и съвместните проекти, са от съществено значение за успешното прилагане на схемата за ефективност.
(4)
Съгласно член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент следва да се прилага към мрежовите функции за управлението на въздушното движение, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе („Регламент за въздушното пространство“) (4), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009.
(5)
Комисията може да бъде подпомагана в прилагането на схемата за ефективност от орган за преглед на ефективността. Този орган следва да е в състояние да дава независими съвети на Комисията във всички области, които влияят върху ефективността на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции.
(6)
С оглед на факта, че от националните надзорни органи се очаква да играят ключова роля в прилагането на схемата за ефективност, държавите членки следва да гарантират, че те са в състояние да изпълняват ефективно своите отговорности.
(7)
С оглед да се гарантират дългосрочни подобрения за постигането на обществените цели на високо равнище, както е отразено в Европейския генерален план за УВД, при прилагането на схемата за ефективност следва да се гледа в перспектива, превишаваща един референтен период.
(8)
Чрез подхода „от врата до врата“ схемата за ефективност следва да обхваща цялото аеронавигационно обслужване, включително по маршрута, т.е. при прелитане, и в терминалите, т.е. в зоните и районите на летищата, с оглед да се подобри цялостната ефективност на мрежата.
(9)
Схемата за ефективност следва да предоставя показатели и задължителни цели за всички ключови области за ефективността, като изискваните равнища на безопасност напълно се постигат и поддържат.
(10)
При приемането на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност за определен референтен период, Комисията следва надлежно да вземе предвид равнището на ефективност, постигнато през предходния(те) референтен(и) период(и).
(11)
Предвид силните връзки между различните ключови области за ефективността, при подготовката и наблюдението на схемата за ефективност следва надлежно да се отчитат взаимните зависимости между целите за ефективност, като се имат предвид първостепенните цели, свързани с безопасността.
(12)
Плановете за ефективност следва да бъдат установени на равнище функционални блокове въздушно пространство, като по съображения за прозрачност показват приноса на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на даден функционален блок въздушно пространство за постигането на целите, които са обект на мониторинг на най-подходящото равнище.
(13)
В плановете за ефективност следва да се описват мерките, като например схеми за стимулиране, насочени към подобряване на ефективността на участниците на всички равнища. Поради своя приоритетен характер безопасността не следва да е зависима от стимули.
(14)
С цел да се вземат предвид становищата на заинтересованите страни, следва да се проведат ефективни консултации на национално равнище, на равнище функционален блок въздушно пространство и на равнище Европейски съюз.
(15)
При обстоятелства, които не са могли да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и които са едновременно непреодолими и извън контрола на държавите членки и на субектите, за които се отнасят целите за ефективност, установяването на подходящи механизми за предупреждение следва да позволи изпълнението на подходящи действия, насочени към запазване на изискванията за безопасност, както и на непрекъснатостта на обслужване, като това може да включва преразглеждането на валидни за целия Европейски съюз или местни цели за ефективност.
(16)
Гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигане на целите на схемата за ефективност, като се отчита надлежно ефективността на военните мисии.
(17)
Схемата за ефективност не трябва да засяга разпоредбите на Регламент (ЕО) № 549/2004, насочени към защита на основни интереси от политиката за сигурност и защита.
(18)
Следва да бъдат подбрани специфични и измерими ключови показатели за ефективност, въз основа на които да може да се определи отговорността за постигането на целите за ефективност. Свързаните цели следва да бъдат постижими, реалистични и срочни и да са насочени към ефективно управление на устойчивата ефективност на аеронавигационното обслужване.
(19)
Изпълнението на задължителните цели за ефективност, подкрепено от финансови стимули, налага съответно обвързване с Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията от 3 май 2013 г. за установяване на обща схема за таксуване на аеронавигационното (5).
(20)
Ключовите показатели и цели за ефективност, трябва да бъдат установени и приложени в съответствие с целите, свързани с безопасността, и стандартите, определени в Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (6), и правилата за прилагането му заедно с мерките, предприети от Съюза за постигане и поддържане на тези цели.
(21)
Комисията следва да направи оценка на плановете и целите за ефективност и да установи тяхната съгласуваност с общите цели на ЕС и адекватният им принос към тях и за цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД. Ако тази съгласуваност и адекватният им принос не могат да бъдат установени, Комисията следва да поиска преработване на плана(овете) и целта(ите) за ефективност и/или предприемането на корективни мерки.
(22)
По време на референтните периоди следва да се въведе ефективен процес за наблюдение на ефективността, включително събиране и разпространение на данни, за да се гарантира, че развитието на ефективността позволява постигането на целите и въвеждането на корективни мерки при необходимост.
(23)
Когато въз основа на резултатите от наблюдението Комисията разполага със съществени доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, не са повече валидни, Комисията може да реши да преразгледа валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност или може да разреши, по искане на една държава членка, преразглеждането на местни цели.
(24)
За изпълнението на мрежовите функции следва да са определени цели за ефективност. Поради това настоящият регламент следва да се прилага към управителния орган на мрежата, установен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията от 7 юли 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 (7). Поради това Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията следва да бъде съответно изменен.
(25)
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (8), член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 от 24 ноември 2011 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции (9) следва да се отменят, считано от 1 януари 2015 г.
(26)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя мерките за подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции за общото въздушно движение в европейския (EUR) и в африканския (AFI) регион на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), където държавите членки са отговорни за осигуряването на аеронавигационно обслужване с оглед на изпълнение на изискванията на всички ползватели на въздушното пространство.
2. При определянето на цели и наблюдението на ефективността настоящият регламент се прилага към аеронавигационното обслужване, предоставяно от:
а)
доставчиците на обслужване на въздушното движение, определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
б)
доставчиците на метеорологично обслужване, ако са определени в съответствие с член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
управителния орган на мрежата, определен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011.
Той се прилага също така при определянето на цели и наблюдението на ефективността на разходите по отношение на органите или субектите, направените от които допустими разходи подлежат на възстановяване посредством такси за ползвателите, както е посочено в член 15, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 550/2004 и в член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 4, държавите членки могат да решат да не прилагат настоящия регламент към терминалното аеронавигационно обслужване, предоставяно на някои или на всички техни летища с по-малко от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори. Те информират Комисията за това.
4. Когато нито едно от летищата в дадена държава членка не достига прага от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори, настоящият регламент се прилага поне към летището с най-много движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори.
5. Задаването на цели за ефективност на разходите се прилага по отношение на установените разходи, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004.
6. Държавите членки могат също така да прилагат настоящия регламент:
а)
за въздушното пространство под тяхна отговорност в други региони на ИКАО, при условие че информират за това Комисията и другите държави членки и без да се засягат правата и задълженията на държавите членки по силата на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване от 1944 г. („Чикагската конвенция“);
б)
към доставчици на аеронавигационно обслужване, които са получили разрешение да предоставят аеронавигационно обслужване без сертифициране, в съответствие с член 7, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
7. Независимо от разпоредбите за защита на информацията, съдържащи се в Директива 2003/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10) и в регламентите за нейното изпълнение - Регламент (ЕО) № 1321/2007 на Комисията (11) и Регламент (ЕО) № 1330/2007 на Комисията (12), изискванията, свързани с предоставянето на данните, определени в глава V, се прилагат по отношение на националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
1)
„оператор на летище“ означава управляващият орган на дадено летище, който във връзка с други дейности или по друг начин има за задача, съгласно националните закони и разпоредби, да администрира и управлява летищните съоръжения и да координира и контролира дейностите на различните оператори, които се намират на летището или в съответната летищна система;
2)
„данни“ означава качествена, количествена и друга приложима информация, свързана с ефективността на аеронавигационното обслужване, която е събирана и систематично обработвана от Комисията или от нейно име за целите на прилагането на схемата за ефективност;
3)
„показатели за ефективност“ означава показателите, които се използват за целите на наблюдението на ефективността, сравнителния анализ и преразглеждането;
4)
„ключови показатели за ефективност“ означава показателите за ефективност, използвани при определянето на цели за ефективност;
5)
„движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори“ означава сумата от излитания и кацания, изпълнявани по правилата за полети по прибори, изчислена като средногодишна стойност за трите календарни години, предхождащи представянето на плановете за ефективност;
6)
„задължителна цел“ означава цел за ефективност, която е приета от държавите членки като част от план за ефективност и е зависима от схема за стимулиране и/или планове за корективни действия;
7)
„въздушен превозвач“ означава предприятие за въздушен превоз, което притежава валиден лиценз за работа, издаден от държава членка в съответствие с правото на Европейския съюз;
8)
„установени разходи“ означава разходите, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
9)
„национален орган“ означава регулаторният и/или надзорният орган на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, чиито разходи са допустими за възстановяване от ползватели на въздушното пространство, когато те са направени във връзка с предоставянето на аеронавигационно обслужване в приложение на член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013;
10)
„култура на справедливостта“ означава култура, в която операторите или друг персонал, действащ на предната линия, не се наказват за действия, пропуски или взети от тях решения, които съответстват на техния опит и обучение, но не се проявява търпимост към грубата небрежност, съзнателните нарушения и разрушителните действия;
11)
„координатор на летище“ означава физическо или юридическо лице, определено от държава членка да извършва координационни задачи на координираните летища, посочени в член 4 от Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (13);
12)
„наблюдение на ефективността“ означава непрекъснатият процес на събиране и анализиране на данни с оглед измерване на действителния резултат на дадена система спрямо съответните (ключови) цели и планове за ефективност, като се използват (ключовите) показатели за ефективност, посочени в член 9 и приложение I;
13)
„референтен период“ означава периодът на валидност и прилагане на общи за целия Европейски съюз цели за ефективност и на плановете за ефективност, както е посочено в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004;
14)
„навлизане в писта“ означава всяко събитие на летище, свързано с неправилното присъствие на въздухоплавателно средство, превозно средство или лице върху защитената зона на повърхността, определена за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
15)
„единица за обслужване на въздушното движение“ (единица за ОВД) означава гражданска или военна единица, отговорна за предоставянето на обслужване на въздушното движение;
16)
„КНО, МЕТ и АИО обслужване“ означава комуникационно, навигационно и обзорно обслужване, метеорологично обслужване за въздухоплаването и аеронавигационно информационно обслужване;
17)
„изключително събитие“ означава обстоятелства, при които капацитетът за УВД е необичайно намален, така че равнището на закъснения в управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е необичайно високо, в резултат на: планирано ограничение, причинено от оперативна или техническа промяна, силно неблагоприятни метеорологични обстоятелства, невъзможността да се използват големи части от въздушното пространство по естествени или по политически причини, или стачни действия и задействането на Европейското звено за координация при кризисни ситуации във въздухоплаването (EACCC) от управителния орган на мрежата вследствие на една или повече от тези причини;
18)
„разходи за преструктуриране“ означава значителни еднократни разходи, направени от доставчиците на аеронавигационно обслужване в процес на преструктуриране чрез въвеждането на нови технологии и процедури и свързани с тях бизнес модели, за да се стимулира предлагането на интегрирано обслужване, когато съответната държава членка желае възстановяване на разходите в хода на един или повече референтни периоди. Те могат да включват разходите, направени за компенсиране на служители, затваряне на центрове за контрол на въздушното движение, прехвърляне на дейности на нови места и отписване на активи и/или придобиване на стратегически дялови участия в други доставчици на аеронавигационно обслужване.
Член 3
Орган за преглед на ефективността
1. Когато Комисията реши да назначи орган за преглед на ефективността, който да я подпомага в прилагането на схемата за ефективност, това назначение е за определен срок, който е в съответствие с референтните периоди. Комисията назначава председателя и членовете на органа за преглед на ефективността.
2. Органът за преглед на ефективността трябва да притежава необходимата квалификация и безпристрастност, за да извършва по независим начин задачите, възложени му от Комисията, по-специално в ключовите области за ефективността, в които това е приложимо.
3. Органът за преглед на ефективността подпомага Комисията при прилагането на схемата за ефективност, по-специално по отношение на:
а)
събирането, проучването, потвърждаването и разпространяването на данни във връзка с ефективността;
б)
определянето или адаптацията на ключовите области за ефективността в съответствие с тези, определени в рамката за ефективност на Генералния план за УВД, както е посочено в член 9, параграф 1, и на съответните ключови показатели за ефективност;
в)
определянето на подходящи ключови показатели за ефективност, обхващащи във всички ключови области ефективността на мрежовите функции и на аеронавигационното обслужване както по маршрута, така и в терминалите;
г)
определянето и преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
д)
определянето на алармения(те) праг(ове), посочен(и) в член 10, параграф 4, за задействане на механизмите за предупреждение, предвидени в член 19;
е)
оценката на съгласуваността на приетите планове за ефективност, включително целите за ефективност, с целите, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
оценката при необходимост на съгласуваността на алармените прагове, приети в приложение на член 19, параграф 3, с валидните за целия Европейски съюз алармени прагове, посочени в член 10, параграф 4;
з)
оценката при необходимост на преразгледаните цели за ефективност или на корективните мерки, предприети от засегнатите държави членки;
и)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на аеронавигационно обслужване, включително инвестиционните и капиталови разходи, на местно и на съюзно равнище;
й)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на мрежовите функции;
к)
наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД, включително подготовката на годишни доклади до Комитета за единно небе;
л)
оценката на напредъка по целите за ефективност в края на всеки референтен период с оглед на подготовката на следващия период;
м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
н)
поддръжката и помощта при координирането на график за консултации със заинтересованите страни относно плановете за ефективност и задълженията за консултации, посочени в член 9, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
4. По искане на Комисията органът за преглед на ефективността предоставя ad hoc информация или доклади по въпроси, свързани с ефективността.
5. Органът за преглед на ефективността може да докладва и да препоръчва на Комисията мерки за подобряването на схемата.
6. По отношение на взаимоотношенията с националните надзорни органи:
а)
за целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността получава от националните надзорни органи необходимата информация във връзка с плановете за ефективност;
б)
органът за преглед на ефективността подпомага националните надзорни органи по тяхно искане, като предоставя независимо становище по въпроси на ефективността - например фактически сравнения между доставчиците на аеронавигационно обслужване, работещи при сходни условия (сравнителен анализ), анализи на промените в ефективността през последните пет години или анализи на прогнозите;
в)
националните надзорни органи могат да поискат от органа за преглед на ефективността помощ за определянето на диапазони от ориентировъчни стойности във връзка със задаването на цели, като се отчитат целите, валидни за целия Европейски съюз. Тези стойности се предоставят на разположение на националните надзорни органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища и ползвателите на въздушното пространство.
7. С оглед да се гарантира съгласуваност с целите и стандартите, които се определят и прилагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008, органът за преглед на ефективността си сътрудничи, когато е необходимо, с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) при изпълнението на задачите, посочени в параграф 3, когато те са свързани с безопасността.
8. За целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността разработва работни споразумения с доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 4
Национални надзорни органи
1. Националните надзорни органи отговарят за изготвянето на плановете за ефективност, надзора върху ефективността и наблюдението на плановете и целите за ефективност. При изпълнението на тези задачи те действат безпристрастно, независимо и прозрачно.
2. Държавите членки гарантират, че националните надзорни органи разполагат с необходимите ресурси и възможности или имат достъп до тях във всички ключови области за ефективността, за да изпълняват задачите, предвидени в настоящия регламент, включително правомощия за извършване на проверки в изпълнение на задачите, посочени в член 20.
3. Когато дадена държава членка има повече от един национален надзорен орган, тя информира Комисията кой национален надзорен орган отговаря за националната координация във връзка с прилагането на настоящия регламент.
Член 5
Функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите членки изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
2. За спазване на задължението си съгласно параграф 1 държавите членки:
а)
гарантират, че планът за ефективност е в съответствие с модела, определен в приложение II;
б)
уведомяват Комисията кой национален надзорен орган или организация отговаря за координацията в рамките на функционалния блок въздушно пространство и взаимоотношенията с Комисията при прилагането на плана за ефективност;
в)
вземат подходящи мерки, за да гарантират, че:
i)
при спазване на разпоредбите на буква д) и приложение I е определена отделна цел за всеки ключов показател за ефективност;
ii)
от съображения за прозрачност в плана за ефективност се посочва приносът на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на функционалния блок въздушно пространство, наблюдаван на най-подходящото равнище, за постигане на целите за ефективност, зададени за функционалния блок въздушно пространство;
iii)
мерките, посочени в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004, се определят и прилагат през референтния период, ако не бъдат изпълнени целите. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност;
г)
носят отговорността за определяне и постигане на целите за ефективност, зададени на местно равнище, а именно на равнище функционален блок въздушно пространство, на национално равнище, на равнище зона за събиране на такси и на равнище летище;
д)
когато не е установена обща зона за събиране на такси по маршрута по смисъла на член 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, и когато в резултат на това целите за ефективността на разходите по маршрута са зададени за повече от една зона за събиране на такси в рамките на функционалния блок въздушно пространство, консолидират тези цели до само една стойност на агрегирано равнище за аеронавигационното обслужване по маршрута и предоставят за информация една обща стойност, която е показателна за усилията за ефективност на разходите на равнище функционален блок въздушно пространство;
е)
доказват, когато дадена зона за събиране на такси е променена през референтния период, че въпреки тази промяна приетите за периода цели за ефективност могат да бъдат постигнати;
ж)
гарантират, че планът за ефективност отговаря на обхвата на настоящия регламент в съответствие с член 1, параграф 6 от настоящия регламент и член 7 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 6
Управителен орган на мрежата
Управителният орган на мрежата, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията, извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя съответна информация за нуждите на изготвянето на цели за ефективността, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение на постигането на целите за ефективността през референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 21, параграф 5 предоставя на Комисията достъп до всички данни, посочени в приложение V;
в)
оказва помощ за функционалните блокове въздушно пространство и техните доставчици на аеронавигационно обслужване за постигане на целите им за ефективност през референтните периоди, като осигурява съгласуваност между плановете за ефективност, стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
г)
изготвя план за ефективност на мрежата, в съответствие с член 5, параграф 1 и член 16, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 677/2011, който се представя на Комисията не по-късно от шест месеца преди началото на всеки референтен период и се приема от Комисията преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е обществено достъпен и:
i)
съдържа цели за ефективност за всички ключови области за ефективността и за всички показатели в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, като се използват годишни стойности с цел наблюдение;
ii)
съдържа описание на действията, насочени към постигане на целите;
iii)
съдържа, ако е необходимо или по решение на Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
Член 7
Координиране с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ)
В приложение на член 13а от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008 държавите членки и Комисията се координират при необходимост с ЕААБ, за да се гарантира, че надлежно са взети предвид следните аспекти:
а)
аспектите на безопасността в схемата за ефективност, включително определянето, преразглеждането и изпълнението на ключови показатели за ефективност по отношение на безопасността и целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и представянето на предложения за подходящи действия и мерки след задействането на механизъм за предупреждение;
б)
съгласуваността на ключовите показатели и цели за ефективност по отношение на безопасността с изпълнението на Европейската програма за авиационна безопасност.
Член 8
Продължителност на референтните периоди
1. Първият референтен период за схемата за ефективност обхваща календарните години от 2012 до 2014 включително. Вторият референтен период, обхваща календарните години от 2015 до 2019 включително. Следващите референтни периоди ще са с продължителност по пет календарни години, освен ако не е указано друго чрез изменение на настоящия регламент.
2. Същият референтен период се прилага за целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и за плановете и целите за ефективност.
Член 9
Ключови области за ефективността и показатели за ефективност
1. При определянето на цели решенията за евентуално допълване и адаптация на други ключови области за ефективността съгласно член 11, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 549/2004 се вземат от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в член 5, параграф 3 от същия регламент.
2. При определянето на цели за всяка ключова област за ефективността се задават един или ограничен брой ключови показатели за ефективност. Ефективността на аеронавигационното обслужване се оценява спрямо задължителни цели за всеки ключов показател за ефективност.
3. В раздел 1 от приложение 1 са посочени ключовите показатели за ефективност във връзка с определянето на цели и показателите за ефективност на равнище Европейски съюз, подбрани за всяка ключова област за ефективността.
4. В раздел 2 от приложение I са посочени местните ключови показатели за ефективност във връзка с определяне на местни цели и показателите за ефективност на местно равнище, използвани за установяването на цели за ефективност. Местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище, е определено в раздел 2 от приложение I.
5. Ключовите показатели за ефективност не се променят през референтния период. Промени се приемат чрез изменение на настоящия регламент най-късно шест месеца преди приемането на нови цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
6. В допълнение към ключовите области за ефективността и ключовите показатели за ефективност, посочени в настоящия член и определени в раздел 2 от приложение I, държавите членки могат да решат да установят показатели за ефективност и свързани с тях цели за свое собствено наблюдение на ефективността и/или като част от плана за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели следва да спомагат за постигане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и произтичащите от тях цели на местно равнище. Те биха могли например да интегрират и очертават гражданско-военното или метеорологичното измерение на плана за ефективност и могат да бъдат съпроводени от подходящи схеми за стимулиране.
7. С оглед да се улесни прилагането и оценяването на ключовите показатели за ефективност по отношение на безопасността, ЕААБ след консултации с органа за преглед на ефективността приема преди началото на втория референтен период подходящи средства за съответствие и насоки в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА II
ПОДГОТОВКА НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 10
Цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията приема цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, като взема предвид съответната информация от управителния орган на мрежата и националните надзорни органи, и след консултация със заинтересованите страни, както е посочено в член 10 от посочения регламент, с други свързани организации и с ЕААБ по аспектите на безопасността в схемата за ефективност.
2. При спазване на член 9, параграф 3, валидни за целия Европейски съюз цели се предлагат от Комисията най-късно петнадесет месеца преди започването на референтния период и се приемат най-късно дванадесет месеца преди започването на референтния период.
3. Определянето на валидни за целия Европейски съюз цели за ключовия показател за ефективност, посочен в точка 4.1, буква б) от раздел 1 от приложение I, започва от третата година на втория референтен период и е предмет на решение на Комисията, като се следва процедурата, посочена в параграф 1.
4. Заедно с приемането на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз Комисията определя алармените прагове, при чието превишаване могат да бъдат задействани механизмите за предупреждение, посочени в член 19.
5. Комисията обосновава всяка цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, като описва основните предположения и мотиви за определяне на тези цели - например въз основа на информация от управителния орган на мрежата и от национални надзорни органи, както и на други фактически данни, прогнозирано въздушно движение и състав на групите от доставчици на аеронавигационно обслужване или от функционални блокове въздушно пространство, за които са налице сходни експлоатационни и икономически условия.
Член 11
Изготвяне на планове за ефективност
1. Националните надзорни органи изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи цели, които са в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и с критериите за оценка, посочени в приложение IV.
Без да се засяга моделът, посочен в приложение II, планът за ефективност може да включва различни раздели, отнасящи се до местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище.
2. За подпомагане на подготовката на плановете за ефективност националните надзорни органи гарантират, че:
а)
доставчиците на аеронавигационно обслужване представят своите бизнеспланове на националните надзорни органи;
б)
със заинтересованите страни са проведени консултации относно плана и целите за ефективност в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004. На заинтересованите страни се предоставя адекватна информация най-малко три седмици преди консултативната среща.
3. Плановете за ефективност съдържат по-конкретно:
а)
прогнозата за въздушното движение, изразено в единици обслужване, която се предоставя за всяка година от референтния период на равнище функционален блок въздушно пространство и за всяка зона за събиране на такси във функционалния блок въздушно пространство, като се обосновават използваните стойности;
б)
установените разходи за аеронавигационно обслужване за всяка година от референтния период и за всяка зона за събиране на такси в съответствие с разпоредбите на член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
описание на инвестициите, включително тези, които са необходими за постигане на целите за ефективност, с подробности относно значението им във връзка с Европейския генерален план за УВД, стратегическия план за мрежата и съвместните проекти, посочени в член 15а, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 550/2004. В това описание се подчертават ползите и постигнатите синергии на равнище функционален блок въздушно пространство;
г)
цели за ефективност във всяка съответна ключова област за ефективността, които са определени по отношение на всеки ключов показател за ефективност за целия референтен период с годишни стойности, които да бъдат използвани с оглед на наблюдението и стимулирането;
д)
съображения за взаимните зависимости между ключови области за ефективността, включително оценка на въздействието на плана за ефективност върху безопасността с евентуално смекчаване, необходимо за поддържане на осигуряването на безопасността;
е)
описание на гражданско-военното измерение на плана и по-специално на ефективността при гъвкаво използване на въздушното пространство (FUA) с цел повишаване на капацитета, отчитайки надлежно ефективността на военните мисии и, ако бъде счетено за уместно, съответните показатели и цели за ефективност съгласувано с други показатели и цели на плана за ефективност;
ж)
описание и обосновка на начина, по който целите за ефективност, посочени в буква г), се съгласуват с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и допринасят за тях, както и за ефективността на Европейската мрежа за УВД;
з)
посочване на всички съответни доставчици на аеронавигационно обслужване и на техния конкретен принос за изпълнението на целите, наблюдавани от съображения за прозрачност на най-подходящото равнище съгласно член 5, параграф 2, буква в), подточка ii);
и)
описание на механизмите за стимулиране на съответните доставчици на аеронавигационни услуги, за да постигнат целите през референтния период;
й)
мерките, предприети от националните надзорни органи, за наблюдение на постигането на целите за ефективност;
к)
описание на резултатите от консултацията със заинтересованите страни, включително въпросите, повдигнати от участниците, както и действията, по които е постигнато съгласие.
4. Плановете за ефективност се основават на модела, посочен в приложение II, и могат да съдържат допълнителни показатели със съответни цели, ако държавите членки вземат решение за това в приложение на член 9, параграф 6.
5. Управителният орган на мрежата изготвя план за ефективност на мрежата, съдържащ цели за ефективност, съответстващи на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и, mutatis mutandis, критериите за оценка, посочени в приложение IV.
6. За подготовката на плана за ефективност на мрежата управителният орган на мрежата:
а)
осигурява консултация в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 677/2011;
б)
използване на модела, посочен в приложение III.
Член 12
Схеми за стимулиране
1. Схемите за стимулиране, прилагани от държавите членки като част от техните планове за ефективност, трябва да са в съответствие със следните общи принципи:
а)
да бъдат ефективни и пропорционални, както и да не се променят през референтния период;
б)
да бъдат прилагани по недискриминационен и прозрачен начин, така че да спомагат за повишаване на ефективността на предоставянето на обслужване;
в)
да бъдат част от регулаторната среда, предварително известна на всички заинтересовани страни, и да бъдат приложими през целия референтен период;
г)
да подтикват субектите, за които се отнасят целите за ефективност, да постигнат високо равнище на ефективност и изпълнение на съответните цели.
2. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до ефективността на разходите, да са от финансово естество и да се уреждат от съответните разпоредби, формулирани в членове 13 и 14 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те трябва да включват механизъм за споделяне на риска на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
3. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до капацитета, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
4. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до околната среда, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
5. Освен това държавите членки, на местно равнище, могат да променят такси за аеронавигационно обслужване, както е предвидено в член 16 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
ГЛАВА III
ПРИЕМАНЕ НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 13
Първоначално приемане на планове за ефективност
По предложение на националните надзорни органи държавите членки приемат планове за ефективност, съдържащи задължителни цели за ефективност, и ги представят на Комисията най-късно шест месеца преди началото на референтния период.
Член 14
Оценяване и преразглеждане на планове и цели за ефективност
1. Комисията оценява плановете за ефективност, техните цели и по-специално тяхното съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния им принос към последните, както и с критериите, предвидени в приложение IV, като взема предвид изменението на условията, което може да е настъпило между датата на приемане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и датата на оценка на плана за ефективност. Когато са определени цели на местно равнище без позоваване на цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, оценката се основава на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или не отговарят на един или повече от критериите, посочени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, издава препоръка към съответната(ите) държава(и) членк(и) да приеме(ат) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и). Тази препоръка се изготвя след консултация със съответната(ите) държава(и) членка(и), като в нея се посочва точно кои части от плана за ефективност и/или цел(и) трябва да бъдат преработени и се обосновава оценката на Комисията.
4. В такъв случай съответната(ите) държава(и) членка(и) приема(т) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и), като взема(т) предвид становището на Комисията, заедно с подходящи мерки за постигане на поставените цели и уведомява(т) Комисията за това в срок от четири месеца след уведомяването за препоръката.
Член 15
Оценяване на преработени планове и цели за ефективност и приемане на корективни мерки
1. Комисията оценява всеки преработен план за ефективност или част от него и неговите цели за ефективност въз основа на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на преработения план за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели за ефективност все още не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или все още не отговарят на един или повече от критериите, предвидени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, взема решение, че съответната(ите) държава(и) членка(и) трябва да предприеме(ат) корективни мерки.
4. В това решение точно се посочва по критериите, предвидени в приложение IV, коя част от плана и цел(и) трябва да бъдат преработени, както и обосновката за оценката на Комисията. То може да постановява очакваното равнище на ефективност за посочените цели, за да се даде възможност на съответната(ите) държава(и) членка(и) да предприеме(ат) подходящи корективни мерки, и/или да съдържа предложения за такива корективни мерки.
5. В срок от два месеца след решението на Комисията корективните мерки, приети от съответната(ите) държава(и) членка(и) се съобщават на Комисията заедно с елементите, които показват, че те са в съответствие с решението на Комисията.
Член 16
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период вследствие на прилагането на процедурите, посочени в членове 14 и 15, се прилагат с обратна сила, считано от първия ден на референтния период.
Член 17
Преразглеждане на целите
1. В съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, Комисията може да реши да преразгледа целите, валидни за целия Европейски съюз, и/или може, по искане на държава членка, да разреши преразглеждането на една или няколко местни цели:
а)
когато на основание на своя доклад, посочен в член 18, параграф 4, тя разполага със значителни доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, вече не са валидни; или
б)
в резултат на прилагането на механизъм за предупреждение, както е посочено в член 19; или
в)
вследствие на решение на Комисията съгласно член 10, параграф 3, по отношение на ключов показател за ефективност, посочен в раздел 1, точка 4.1, буква б) от приложение I.
2. Преразглеждането на целите, валидни за целия Европейски съюз, може да доведе до изменение на съществуващите планове за ефективност. В такъв случай Комисията може да вземе решение за подходящо коригиране на графика, определен в глави II и III от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
НАБЛЮДЕНИЕ НА ПОСТИГАНЕТО НА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 18
Текущо наблюдение и докладване
1. Националните надзорни органи и Комисията следва да наблюдават изпълнението на плановете за ефективност. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, съответната(ите) държава(и) членка(и) определя(т) и прилага(т) подходящи корективни мерки за преодоляването на това положение и ги съобщава(т) на Комисията. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
2. Когато Комисията наблюдава значителен и постоянен спад на ефективността на местно равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, който засяга други държави, които са страни по Единното европейско небе, и/или цялото европейско въздушно пространство, тя може да поиска от съответните държави членки да определят, приложат и съобщят на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в техния план за ефективност. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
3. Комисията наблюдава изпълнението на плана за ефективност на мрежата, изготвен от управителния орган на мрежата. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, Комисията изисква от управителния орган на мрежата да определи, приложи и съобщи на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в плана за ефективност на мрежата. Комисията информира националните надзорни органи или организации в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) за такива корективни мерки.
4. Не по-късно от 1 юни всяка година и винаги, когато съществува риск да не бъдат постигнати целите за ефективност, националните надзорни органи или организации съгласно определението в член 5, параграф 2, буква б), докладват на Комисията за наблюдението на плановете и целите за ефективност. Докладите се основават на препоръки, които ще бъдат изготвени от Комисията преди началото на референтния период. Комисията докладва на Комитета за единно небе за постигането на целите за ефективност поне веднъж годишно.
Член 19
Механизми за предупреждение
1. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на равнището на Европейския съюз за календарна година, Комисията прави преглед на положението, като се консултира с държавите членки чрез Комитета за единно небе, и в срок от четири месеца представя предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и преразглеждане вследствие на това на местни цели за ефективност.
2. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на местно равнище за календарна година, съответните национални надзорни органи правят преглед на положението, като поддържат връзка с Комисията, и в срок от четири месеца представят предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на местните цели за ефективност.
3. Държавите членки могат да решат да приемат алармени прагове, които да се различават от тези по член 10, параграф 4 с цел да бъдат взети предвид местните обстоятелства и особености. В такъв случай тези прагове се задават в плановете за ефективност като съвместими с праговете, приети съгласно член 10, параграф 4. За отклоненията се дава подробна обосновка. Когато тези прагове се задействат, се прилага процесът, определен в параграф 1.
4. Когато прилагането на даден механизъм за предупреждение налага преразглеждане на планове и цели за ефективност, Комисията улеснява това преразглеждане чрез подходящо коригиране на приложимия график в съответствие с процедурата, посочена в глави II и III.
Член 20
Улесняване на наблюдението за съответствие
1. Доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителният орган на мрежата следва да улесняват инспекциите и проучванията, включително посещения на място, извършвани от Комисията и съответния национален надзорен орган или от квалифициран орган, действащ от името на националния надзорен орган, или от ЕААБ, ако е целесъобразно. Без да се засягат правомощията за надзор, поверени на националните надзорни органи и ЕААБ, упълномощените лица имат право:
а)
да проучват по отношение на всички ключови области за ефективността съответните документи и всякакви други материали, използвани при изготвянето на планове и определянето на цели за ефективност;
б)
да правят копия на такива документи или извлечения от тях;
в)
да изискват устни обяснения на място.
2. Инспекциите и проучванията съгласно параграф 1 се извършват в съответствие с процедурите в сила в държавата членка, в която се предприемат.
3. Националните надзорни органи наблюдават прилагането на настоящия регламент по отношение на ефективността в областта на безопасността в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени с Регламент (ЕС) № 1034/2011 на Комисията (14).
4. В контекста на стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането на настоящия регламент от държавите членки в ключовата за ефективността област на безопасността в съответствие с работните методи, предвидени в член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА V
СЪБИРАНЕ, ПОТВЪРЖДАВАНЕ, ПРОУЧВАНЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И РАЗПРОСТРАНЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ, СВЪРЗАНА С ЕФЕКТИВНОСТТА НА АЕРОНАВИГАЦИОННОТО ОБСЛУЖВАНЕ ЗА ЕДИННОТО ЕВРОПЕЙСКО НЕБЕ
Член 21
Събиране и потвърждаване на данните за преглед на ефективността
1. В допълнение към вече събраните данни от Комисията чрез други инструменти на Съюза, които могат да бъдат използвани за преглед на ефективността, националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи гарантират, че на Комисията се предоставят данните, посочени в приложение V, в съответствие с изискванията, изложени в посоченото приложение.
2. Националните органи могат да възлагат или изцяло или частично да реорганизират задачата по предоставяне на данните между техните национални надзорни органи, доставчици на аеронавигационно обслужване, оператори на летища и координатори на летища с оглед на съобразяване с местните особености и съществуващите канали за отчитане.
3. Доставчиците на данни предприемат необходимите мерки, за да гарантират качеството, потвърждаването и навременното предаване на данните, включително предоставяне на фактите от техните проверки на качеството и процесите по потвърждаването, обяснения в отговор на конкретни запитвания на Европейската комисия, които се отнасят до качеството на данните, и когато е необходимо, планове за действие за подобряване на качеството на данните. Данните се предоставят безплатно, в електронна форма, когато е възможно, като се използва посоченият от Комисията формат.
4. Комисията оценява качеството и потвърждава данните, предадени съгласно параграф 1. Когато данните не позволяват целево използване за преглед на ефективността, Комисията може да предприеме подходящи мерки за оценка и подобряване на качеството на данните в сътрудничество с държавите членки и, по-специално, с техните национални надзорни органи.
5. За целите на настоящия регламент посочените в параграф 1 данни, които вече са предоставени на Евроконтрол, се считат за предоставени на Комисията. Комисията и Евроконтрол вземат необходимите мерки, за да гарантират, че данните, които досега не са предоставени на Евроконтрол, са на разположение на Комисията в съответствие с изискванията, посочени в параграф 3.
6. В случаите, когато бъдат определени значими нови изисквания относно данните или когато може да се очаква недостатъчно качество на данните, Комисията може да предвиди пилотни проучвания, които да се извършат на доброволен принцип от държавите членки или заинтересовани страни, преди въвеждането на нови изисквания относно данните чрез изменение на настоящия регламент. Тези пилотни проучвания се извършват с цел да се оцени осъществимостта на събирането на съответните данни, като се търси равновесие между ползите от наличието на данни спрямо разходите за събирането им и тежестта върху респондентите.
Член 22
Разпространение на информация
1. Комисията разпространява информация в изпълнение на целите, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (15), и по специално член 4 от него, и в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
2. Информацията по член 3, параграф 3, буква а) се предоставя на разположение на обществеността, по-специално чрез електронни средства. За тази цел Комисията взема решение относно политиката за обработка, защита, поверителност и разпространяване на данните за ефективността, събрани за целите на прилагането на член 21, и свързаните с тях права върху интелектуалната собственост.
3. Докладите на Комисията, посочени в член 18, параграф 4 се предоставят на разположение на обществеността и се оповестяват в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията може да реши редовно да предоставя на заинтересованите страни друга обща информация, по-специално чрез електронни средства.
4. Целите, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 10, и препратка към приетите планове за ефективност, посочени в глава III, се предоставят на разположение на обществеността и се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
5. На доставчика на данните, който е пряко свързан със съответната информация и дейности, се предоставя индивидуален достъп до конкретна информация като потвърдени данни и статистически данни.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 23
Освобождавания
Когато в съответствие с процедурите, предвидени в член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, е установено, че терминалното аеронавигационно обслужване и/или КНО, МЕТ и АИО обслужването в дадена държава членка отчасти или изцяло се осъществяват при пазарни условия и държавата членка е взела решение съгласно настоящия регламент да не изчислява установените разходи за тези услуги, да не изчислява и определя таксите за използване на летищата и да не прилага финансови стимули за въпросните услуги, за тези услуги не се прилагат цели относно ефективността на разходите.
Член 24
Обжалване
Държавите членки гарантират, че решенията, взети съгласно настоящия регламент, са надлежно обосновани и подлежат на ефективно преразглеждане и/или процедура на обжалване.
Член 25
Преглед на схемата
До края на всеки референтен период Комисията прави преглед на схемата за ефективност, и по-специално анализира нейното въздействие, ефективност и обхват, като вземат предвид извършената от ИКАО работа в тази област.
Член 26
Изменения в Регламент (ЕС) № 677/2011
Регламент (ЕС) № 677/2011 се изменя, както следва:
1)
Съображение 28 се заличава.
2)
В член 5 текстът на параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 8 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (16).
3)
В член 5 текстът на параграф 4 се заменя със следния текст:
„4. Стратегическият план за мрежата се актуализира редовно, най-малко 12 месеца преди началото на всеки референтен период.“
4)
В член 20 текстът на параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общото състояние на мрежата, като той е тясно обвързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата и плана за ефективност на мрежата, посочен в член 6, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията.“
5)
Текстът на приложение IV се заменя със следния текст:
„ПРИЛОЖЕНИЕ IV
МОДЕЛ ЗА СТРАТЕГИЧЕСКИ ПЛАН ЗА МРЕЖАТА
Стратегическият план за мрежата се основава на следната структура:
1. ВЪВЕДЕНИЕ
1.1.
Обхват (географски и по време) на стратегическия план за мрежата
1.2.
Изготвяне на плана и процес на потвърждаване
2. ОБЩ КОНТЕКСТ И ИЗИСКВАНИЯ
2.1.
Описание на сегашното и планираното състояние на мрежата, включително европейската трасова мрежа (ERND), УПВД, летищата и оскъдните ресурси
2.2.
Предизвикателства и възможности във връзка със срока на плана (включително прогноза за търсенето при въздушното движение и развитието в световен мащаб)
2.3.
Цели за ефективност и стопански изисквания, изразени от различните заинтересовани страни, и цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
3. СТРАТЕГИЧЕСКА ВИЗИЯ
3.1.
Описание на стратегическия начин, по който мрежата ще се развива и напредва, така че успешно да се постигнат целите за ефективност и се отговори на стопанските изисквания
3.2.
Съответствие със схемата за ефективност
3.3.
Съответствие с Европейския генерален план за УВД
4. СТРАТЕГИЧЕСКИ ЦЕЛИ
4.1.
Описание на стратегическите цели на мрежата:
а)
включване на аспектите на сътрудничество на участващите оперативни заинтересовани страни от гледна точка на роли и отговорности;
б)
посочване как стратегическите цели ще отговорят на изискванията;
в)
установяване как ще се измерва напредъкът към тези цели;
г)
посочване как стратегическите цели ще окажат въздействие върху сектора и други засегнати области.
5. СТРАТЕГИЧЕСКО ПЛАНИРАНЕ
5.1.
Описание на краткосрочното/средносрочното планиране:
а)
приоритетите за всяка стратегическа цел;
б)
изпълнението на всяка стратегическа цел от гледна точка на внедряването на необходимата технология, въздействието върху структурата, човешките аспекти, съответните разходи и ползи, както и необходимото ръководство, ресурси и регулиране;
в)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности;
г)
договореното равнище на участие на управителния орган на мрежата за подпомагане на изпълнението на всеки елемент от плана за всяка отделна функция.
5.2.
Описание на дългосрочното планиране:
а)
стремежът да се постигнат всички стратегически цели от гледна точка на необходимата технология и съответните аспекти на научноизследователската и развойна дейност, въздействието върху структурата, човешките аспекти, икономическото досие, необходимото ръководство и регулиране, както и съответната обосновка, икономическа и по отношение на безопасността, за тези инвестиции;
б)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности.
6. ОЦЕНКА НА РИСКА
6.1.
Описание на рисковете, свързани с изпълнението на плана
6.2.
Описание на процеса на наблюдение (включително евентуално отклонение от първоначалните цели)
7. ПРЕПОРЪКИ
7.1.
Установяване на действията, които следва да се предприемат от Съюза и държавите членки за подпомагане на изпълнението на плана.“
Член 27
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Настоящият регламент се прилага от втория референтен период, както е посочено в член 8, и по време на този период. По отношение на прилагането на схемата за ефективността, с цел да се позволи приемането на цели, валидни за целия Европейски съюз, в приложение на член 10, параграф 2 преди началото на втория референтен период и подготовката и приемането на планове за ефективност в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент, член 1, параграфи 3 и 4, член 3, параграф 3, букви и) и н), членове 5 и 6, член 9, параграфи 3 и 4, член 26, глави II и III и приложения I, II, III, IV и V, се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 28
Отмяна
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията, член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 на Комисията се отменят, считано от 1 януари 2015 г., без да се засяга задължението на държавите членки да прилагат схемата за ефективността през първия референтен период, както е определено в член 8.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 390/2013
(2013. gada 3. maijs),
ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2), un jo īpaši tās 11. pantu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 549/2004 nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmas izveidi. Darbības uzlabošanas sistēmas detalizētas funkcionēšanas vajadzībām Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas noteikumi.
(2)
Darbības uzlabošanas sistēmai būtu jāveicina aviotransporta sistēmas ilgtspējīga attīstība, uzlabojot aeronavigācijas pakalpojumu kopējo efektivitāti galvenajās darbības jomās, proti, attiecībā uz drošību, vidi, veiktspēju un izmaksu efektivitāti, saskaņā ar Eiropas gaisa satiksmes vadības (ATM) ģenerālplānu, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi.
(3)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (3), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1070/2009, nosaka tarifikācijas sistēmas un kopēju projektu izveidi, lai īstenotu Eiropas ATM ģenerālplānu. Gan tarifikācijas sistēma, gan kopējie projekti ir būtiski veiksmīgai darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanai.
(4)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 1. punktu šai regulai būtu jāattiecas uz gaisa satiksmes vadības tīklu, kas minēts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula) (4), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1070/2009.
(5)
Darbības izvērtēšanas iestāde var palīdzēt Komisijai īstenot minēto darbības uzlabošanas sistēmu. Šai iestādei būtu jāspēj sniegt Komisijai neatkarīgus ieteikumus visās jomās, kas ietekmē aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbību.
(6)
Ņemot vērā, ka valsts uzraudzības iestādēm ir galvenā loma darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tās spēj efektīvi pildīt savus pienākumus.
(7)
Lai nodrošinātu ilgtermiņa uzlabojumus, kuri vajadzīgi augsta līmeņa sociālo mērķu sasniegšanai, ko atspoguļo Eiropas ATM ģenerālplāns, darbības uzlabošanas sistēma būtu jāizmanto nolūkā aptvert vairāk nekā vienu pārskata periodu.
(8)
Darbības uzlabošanas sistēmai būtu jāietver aeronavigācijas pakalpojumi, izmantojot pieeju “no vārtiem līdz vārtiem”, tostarp maršrutā vai terminālī sniegti aeronavigācijas pakalpojumi ar mērķi uzlabot tīkla kopējo darbību.
(9)
Darbības uzlabošanas sistēmai būtu jānodrošina visu galveno darbības jomu rādītāji un saistošie mērķi, pilnībā sasniedzot un saglabājot pieprasīto drošības līmeni.
(10)
Pieņemot Savienības mēroga darbības mērķus pārskata periodam, Komisijai būtu jāņem vērā darbības līmenis, kas sasniegts iepriekšējā(-os) pārskata periodā(-os).
(11)
Tā kā pastāv spēcīgas saiknes starp dažādām galvenajām darbības jomām, tad, sagatavojot un pārraugot darbības uzlabošanas sistēmu, būtu pienācīgi jāņem vērā darbības uzlabošanas mērķu savstarpējo atkarību, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi.
(12)
Darbības uzlabošanas plāni būtu jāizveido funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī, pārredzamības nolūkā atspoguļojot katra aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja ieguldījumu funkcionālajā gaisa telpas blokā attiecībā uz mērķu sasniegšanu, ko pārrauga vispiemērotākajā līmenī.
(13)
Darbības uzlabošanas plānos būtu jāapraksta pasākumi, piemēram, veicināšanas pasākumu sistēmas, kas paredzētas ieinteresētājām personām, lai uzlabotu darbību visos līmeņos. Tā kā drošība ir primāra, tā nebūtu jāparedz kā veicināšanas pasākums.
(14)
Lai uzzinātu ieinteresēto personu viedokļus, būtu jānotiek rezultatīvām konsultācijām valsts, funkcionālā gaisa telpas bloka un Savienības līmenī.
(15)
Nosakot atbilstošus brīdinājuma mehānismus, apstākļos, kas nebija paredzami darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā un kas ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu un to struktūrvienību gribas, uz kurām attiecas darbības mērķi, būtu jāparedz iespēja īstenot atbilstošas darbības, kas vērstas uz drošības prasību saglabāšanu, kā arī pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību un kas var ietvert Savienības mēroga vai vietēju darbības uzlabošanas mērķu pārskatīšanu.
(16)
Civilajai un militārajai sadarbībai un koordinācijai ir ļoti liela nozīme darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanā, pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti.
(17)
Darbības uzlabošanas sistēmai nevajadzētu skart Regulas (EK) Nr. 549/2004 noteikumus, kas vērsti uz būtisku drošības un aizsardzības politikas interešu aizsardzību.
(18)
Būtu jāizvēlas specifiski un izmērāmi galvenie darbības rādītāji, pamatojoties uz to, kādu atbildību par darbības mērķu sasniegšanu var uzticēt. Saistītajiem mērķiem būtu jābūt sasniedzamiem, reāliem un ierobežotiem laikā, kā arī jābūt vērstiem uz aeronavigācijas pakalpojumu ilgtspējīgas darbības efektīvu vadību.
(19)
Saistošu darbības uzlabošanas mērķu īstenošanai, ko veicina finansiāli stimuli, jābūt atbilstoši saistītai ar Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (5).
(20)
Galvenie darbības uzlabošanas rādītāji un darbības mērķi jānosaka un jāīsteno saskaņā ar drošības mērķiem un standartiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 216/2008 (6) un tās īstenošanas noteikumos, kopā ar Savienības veiktajiem pasākumiem, kuri vērsti uz šo mērķu sasniegšanu un saglabāšanu.
(21)
Komisijai būtu jānovērtē darbības uzlabošanas plāni un mērķi un jānodrošina to atbilstība Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un atbilstīgs ieguldījums tajos un Eiropas ATM tīkla kopējās darbībās. Ja šo atbilstību un atbilstīgu ieguldījumu nevar nodrošināt, Komisijai būtu jālūdz pārskatīt darbības uzlabošanas plānu(-us) un mērķi(-us) un/vai veikt koriģējošus pasākumus.
(22)
Pārskata periodos būtu jāīsteno efektīvs darbības rezultātu kontroles process, tostarp datu apkopošana un izplatīšana, lai iegūtie rezultāti ļautu sasniegt mērķus un vajadzības gadījumā ieviest koriģējošus pasākumus.
(23)
Ja, pamatojoties uz pārraudzības rezultātiem, Komisijai ir būtiski pierādījumi tam, ka sākotnējie dati, pieņēmumi un pamatojumi, kas izmantoti, lai izvirzītu sākotnējos mērķus, vairs nav spēkā, Komisija var izlemt pārskatīt Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus vai pēc dalībvalsts pieprasījuma atļaut vietējo mērķu pārskatīšanu.
(24)
Darbības mērķiem būtu jāattiecas uz tīkla funkciju izpildi. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro tīkla vadītājam, kas izveidots saskaņā ar 3. pantu Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (7). Komisijas Regula (ES) Nr. 677/2011 būtu attiecīgi jāgroza.
(25)
Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (8), Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 26. pants un Komisijas 2011. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1216/2011, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (9), būtu jāatceļ ar 2015. gada 1. janvāri.
(26)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šī regula nosaka pasākumus, lai uzlabotu aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju kopējo darbību vispārējai gaisa satiksmei Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Eiropas (EUR) un Āfrikas (AFI) reģionos, kuros par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu atbild dalībvalstis, ievērojot visu gaisa telpas izmantotāju prasības.
2. Mērķa noteikšanai un darbības pārraudzībai šī regula attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumiem, kurus nodrošina:
a)
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 8. pantu izraudzītie gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji;
b)
meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji, ja tie izraudzīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 9. panta 1. punktu;
c)
saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 3. pantu izveidots tīkla vadītājs.
Lai noteiktu mērķi un uzraudzītu darbību attiecībā uz izmaksu efektivitāti, tā attiecas arī uz iestādēm vai subjektiem, kuri rada attaisnojamas izmaksas, ko atgūst ar lietotāja maksu starpniecību, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 6. panta 2. punktā.
3. Neskarot 4. punktu, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo regulu attiecībā uz termināla aeronavigācijas pakalpojumiem dažās vai visās lidostās, kurās gada laikā veic mazāk nekā 70 000 IFR aviotransporta kustību. Tās sniedz Komisijai attiecīgu informāciju.
4. Ja neviena kādas dalībvalsts lidosta nesasniedz 70 000IFR aviotransporta kustību slieksni gadā, šī regula obligāti attiecas uz lidostu ar augstāko IFR aviotransporta kustību skaitu.
5. Mērķu noteikšana saistībā ar izmaksu efektivitāti attiecas uz aprēķinātajām izmaksām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā.
6. Dalībvalstis var piemērot šo regulu arī:
a)
to atbildībā esošajā gaisa telpā citos ICAO reģionos ar nosacījumu, ka dalībvalstis par to informē Komisiju un atbilstīgi pārējās dalībvalstis un neierobežo dalībvalstu tiesības un pienākumus attiecībā uz 1944. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (turpmāk Čikāgas konvencija);
b)
aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 5. punktu ir saņēmuši atļauju sniegt aeronavigācijas pakalpojumus bez sertifikācijas.
7. Neskatoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK (10) un tās īstenošanas regulu - Komisijas Regulas (EK) Nr. 1321/2007 (11) un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1330/2007 (12) - noteikumiem par informācijas aizsardzību, prasības saistībā ar datu sniegšanu, kā noteikts V nodaļā, attiecas uz valsts iestādēm, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“lidostas operators” ir lidostas vadības dienests, kam saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem ir uzdevums, apvienojumā ar citām darbībām vai citādi, vadīt un pārvaldīt lidostas infrastruktūras, kā arī koordinēt un kontrolēt dažādo attiecīgajā lidostā vai lidostu sistēmā esošo operatoru darbību;
2)
“dati” ir kvalitatīva, kvantitatīva un cita atbilstoša informācija par aeronavigācijas darbību, ko apkopojusi un sistemātiski apstrādājusi Komisija vai kas ir apkopota un sistemātiski apstrādāta tās vārdā, lai īstenotu darbības uzlabošanas sistēmu;
3)
“darbības rādītāji” ir rādītāji, ko izmanto darbības uzraudzībai, salīdzināšanai un pārskatīšanai;
4)
“galvenie darbības rādītāji” ir darbības rādītāji, ko izmanto, lai noteiktu darbības mērķus;
5)
“IFR aviotransporta kustības” iegūst, saskaitot pacelšanās un nolaišanās saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, un aprēķina kā gada vidējo rādītāju trīs kalendāro gadu laikā pēc darbības uzlabošanas plānu iesniegšanas;
6)
“saistošs mērķis” ir darbības mērķis, kuru dalībvalstis pieņēmušas darbības uzlabošanas plānā un uz kuru attiecas veicināšanas pasākumu sistēma un/vai koriģējošo pasākumu plāni;
7)
“gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadājumu uzņēmums, kam ir derīga darbības licence, kuru dalībvalsts izsniegusi saskaņā ar Eiropas Savienības tiesībām;
8)
“aprēķinātās izmaksas” ir izmaksas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā;
9)
“valsts iestāde” ir regulatīvā un/vai uzraudzības iestāde valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, kuru izmaksas var segt gaisa telpas izmantotāji, ja tās radušās saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 6. panta 2. punktu;
10)
“taisnīguma kultūra” ir kultūra, kurā galvenos operatorus un pārējos operatorus nesoda par veiktajām darbībām, bezdarbību vai pieņemtajiem lēmumiem, kas ir atbilstoši viņu pieredzei un apmācībai, tomēr rupja nolaidība, tīši pārkāpumi un destruktīvas darbības netiek pieļautas;
11)
“lidostas koordinators” ir dalībvalsts iecelta fiziska vai juridiska persona, kas veic koordinēšanas pienākumus koordinētās lidostās, kā noteikts Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulas (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienu lidostās (13) 4. pantā.
12)
“darbības uzraudzība” ir nepārtraukts datu apkopošanas un analīzes process, lai novērtētu sistēmas faktiskos rezultātus attiecībā pret atbilstošiem (galvenajiem) darbības mērķiem un darbības plāniem, izmantojot (galvenos) darbības rādītājus, kas noteikti 9. pantā un I pielikumā;
13)
“pārskata periods” ir Savienības mēroga darbības mērķu un darbības plānu derīguma un piemērošanas ilgums, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā;
14)
“sadursmes uz skrejceļa” ir jebkurš negadījums lidostā, kas saistīts ar gaisa kuģa, transportlīdzekļa vai personas nepareizu atrašanās vietu aizsargājamā teritorijā, kas paredzēta, lai nodrošinātu gaisa kuģu nolaišanos un pacelšanos;
15)
“gaisa satiksmes pakalpojumu vienība" (ATS vienība) ir civila vai militāra vienība, kas ir atbildīga par gaisa satiksmes pakalpojumu nodrošināšanu;
16)
“CNS, MET un AIS pakalpojumi” ir komunikācijas, navigācijas un uzraudzības pakalpojumi, meteoroloģiskie pakalpojumi aeronavigācijai un aeronavigācijas informācijas pakalpojumi;
17)
“izņēmuma gadījums” ir apstākļi, kuros ATM kapacitāte ir ārkārtīgi samazināta, ārkārtīgi paaugstinot ATFM kavējumu līmeni, ko ir izraisījuši plānoti ierobežojumi darbības vai tehnisku pārmaiņu, nelabvēlīgu laikapstākļu, lielas gaisa telpas daļas nepieejamības (kas saistīta ar dabas vai politiskiem iemesliem), protesta akcijas dēļ un EACCC iesaistīšanās ar tīkla vadītāja starpniecību dēļ, kurai ir viens vai vairāki no minētajiem iemesliem;
18)
“pārstrukturēšanas izmaksas” ir būtiskas vienreizējas izmaksas, kas radušās aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem pārstrukturēšanas procesa laikā, ieviešot jaunas tehnoloģijas un procedūras un saistītus uzņēmējdarbības modeļus, lai veicinātu integrētu pakalpojumu sniegšanu, ja dalībvalsts vēlas atgūt izmaksas vienā vai vairākos pārskata periodos. Tās var ietvert izmaksas, kas radušās, izmaksājot kompensācijas darbiniekiem, slēdzot gaisa satiksmes vadības centrus, pārceļot darbību uz jaunām vietām un norakstot aktīvus un/vai iegūstot citu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu daļas ar stratēģisku nozīmi.
3. pants
Darbības izvērtēšanas iestāde
1. Ja Komisija nolemj izraudzīties darbības izvērtēšanas iestādi, kas sniegtu tai palīdzību darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, iestāde tiek izraudzīta tikai uz noteiktu laiku, kurš atbilst pārskata periodiem. Komisija ieceļ darbības izvērtēšanas iestādes priekšsēdētāju un locekļus.
2. Darbības izvērtēšanas iestādei ir atbilstoša kompetence, un tā ir pietiekami objektīva, lai neatkarīgi veiktu Komisijas uzticētos uzdevumus, jo īpaši galvenajās piemērojamās darbības jomās.
3. Darbības izvērtēšanas iestāde palīdz Komisijai īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, jo īpaši attiecībā uz:
a)
ar darbības rādītājiem saistītu datu vākšanu, pārbaudi, validēšanu un izplatīšanu;
b)
galveno darbības jomu pieņemšanu vai noteikšanu saskaņā ar jomām, kas noteiktas ATM ģenerālplāna darbībā, kā minēts 9. panta 1. punktā, un saistīto galveno darbības rādītāju pieņemšanu vai jaunu noteikšanu;
c)
atbilstošo galveno rādītāju noteikšanu, kas attiecas visās galvenajās darbības jomās uz tīkla funkciju un aeronavigācijas pakalpojumu darbību gan maršrutā, gan termināla pakalpojumos;
d)
Savienības darbības mērķu noteikšanu un pārskatīšanu;
e)
brīdinājuma robežvērtības(-u) noteikšanu, kas minēta 10. panta 4. punktā, brīdinājuma mehānismu iedarbināšanai, kā noteikts 19. pantā;
f)
pieņemto darbības plānu, tostarp darbības mērķu, atbilstības Savienības mērķiem novērtējumu;
g)
vajadzības gadījumā - novērtējumu par to brīdinājuma robežvērtību, kas pieņemtas, piemērojot 19. panta 3. punktu, atbilstību Eiropas Savienības brīdinājuma robežvērtībām, kuras minētas 10. panta 4. punktā;
h)
vajadzības gadījumā - pārskatīto darbības mērķu novērtējumu vai attiecīgo dalībvalstu koriģējošiem pasākumiem;
i)
aeronavigācijas pakalpojumu darbību, tostarp ieguldījumu un kapitālizdevumu, uzraudzību, salīdzināšanu un pārskatīšanu vietējā un Savienības līmenī;
j)
tīkla funkciju darbību uzraudzību, salīdzināšanu un pārskatīšanu;
k)
Eiropas ATM tīkla kopējās darbības uzraudzību, tostarp gada pārskatu sagatavošanu Vienotās gaisa telpas komitejai;
l)
darbības mērķu sasniegšanas novērtējumu katra pārskata perioda beigās nolūkā sagatavoties nākamajam periodam;
m)
tīkla vadītāja darbības plāna novērtējumu, ietverot šā plāna atbilstības Savienības darbības mērķiem novērtējumu;
n)
tehnisko apkopi un atbalstu, koordinējot apspriešanās ar ieinteresētajām personām kalendāru attiecībā uz darbības plāniem un apspriešanās pienākumiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 9. panta 1. punktā.
4. Pēc Komisijas pieprasījuma darbības izvērtēšanas iestāde sniedz ad hoc informāciju vai pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar darbību.
5. Darbības izvērtēšanas iestāde var ziņot un sniegt Komisijai ieteikumus par sistēmas uzlabošanu.
6. Attiecībā uz valstu uzraudzības iestādēm:
a)
lai uzraudzītu Eiropas ATM tīkla kopējo darbību, darbības izvērtēšanas iestāde iegūst no valstu uzraudzības iestādēm vajadzīgo informāciju saistībā ar darbības uzlabošanas plāniem;
b)
darbības izvērtēšanas iestāde palīdz valstu uzraudzības iestādēm, pēc to pieprasījuma sniedzot neatkarīgu skatījumu uz darbības jautājumiem, piemēram, faktu salīdzinājumu starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas strādā līdzīgos nosacījumos (salīdzināšana), darbības izmaiņu analīzi pēdējos piecos gados vai prognožu analīzi;
c)
valstu uzraudzības iestādes var pieprasīt darbības izvērtēšanas iestādes palīdzību, lai noteiktu indikatīvo vērtību diapazonu mērķu noteikšanai, ņemot vērā Savienības mēroga mērķus. Šīs vērtības ir pieejamas valstu uzraudzības iestādēm, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem un gaisa telpas izmantotājiem.
7. Nodrošinot atbilstību mērķiem un standartiem, kas noteikti un īstenoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, darbības izvērtēšanas iestāde vajadzības gadījumā sadarbojas ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA), lai veiktu uzdevumus, kuri minēti 3. punktā saistībā ar drošību.
8. Lai veiktu Eiropas ATM tīkla kopējās darbības nepārtrauktu uzraudzību, darbības izvērtēšanas iestāde izstrādā darba nosacījumus ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.
4. pants
Valstu uzraudzības iestādes
1. Valstu uzraudzības iestādes ir atbildīgas par darbības uzlabošanas plānu, darbības pārskatu izstrādi un darbības uzlabošanas plānu un mērķu uzraudzību. Lai veiktu šos uzdevumus, tās darbojas objektīvi, neatkarīgi un pārredzami.
2. Dalībvalstis nodrošina valstu uzraudzības iestādēm vajadzīgos resursus un iespējas vai pieeju resursiem un iespējām visās galvenajās darbības jomās, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā, tostarp pārbaudes pilnvaras, lai izpildītu 20. pantā minētos uzdevumus.
3. Ja dalībvalstij ir vairāk nekā viena valsts uzraudzības iestāde, tā paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde ir atbildīga par valsts koordināciju saistībā ar šīs regulas īstenošanu.
5. pants
Funkcionālie gaisa telpas bloki
1. Dalībvalstis nosaka darbības uzlabošanas plānus funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
2. Lai izpildītu 1. pantā noteikto pienākumu, dalībvalstis:
a)
nodrošina darbības uzlabošanas plāna atbilstību II pielikumā pievienotajam paraugam;
b)
paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde vai struktūra ir atbildīga par koordināciju funkcionālajā gaisa telpas blokā, un par attiecībām ar Komisiju saistībā ar darbības uzlabošanas plāna īstenošanu;
c)
izstrādā atbilstošus noteikumus, lai nodrošinātu, ka:
i)
attiecībā uz e) apakšpunkta un I pielikuma nosacījumiem katram galvenajam darbības rādītājam tiek noteikts vienots mērķis;
ii)
darbības uzlabošanas plānā pārredzamības nolūkā tiek norādīts katra aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja ieguldījums funkcionālajā gaisa telpas blokā (ko uzrauga visatbilstošākajā līmenī), lai sasniegtu darbības uzlabošanas mērķus, kuri noteikti funkcionālajam gaisa telpas blokam;
iii)
ja mērķus nesasniedz, pasākumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā, tiek noteikti un piemēroti pārskata periodā; šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības;
d)
ir atbildīgas par to darbības mērķu noteikšanu un sasniegšanu, kas izvirzīti vietējos līmeņos, piemēram, funkcionālā gaisa telpas bloka, valsts, tarifikācijas zonas un lidostas līmenī;
e)
ja nav noteikta kopējā maršruta tarifikācijas zona Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 4. panta nozīmē un ja tā rezultātā maršruta izmaksu efektivitātes mērķus izvirza attiecībā uz vairāk nekā vienu tarifikācijas zonu funkcionālajā gaisa telpas blokā, apkopo šos mērķus līdz vienai vērtībai apkopotā veidā par maršruta aeronavigācijas pakalpojumiem un informatīvā nolūkā nodrošina kopējus rādītājus, atspoguļojot izmaksu efektivitāti funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī;
f)
ja pārskata perioda laikā tarifikācijas zona ir mainīta, pierāda, ka šī tarifikācija vēl joprojām atļauj sasniegt darbības uzlabošanas mērķus, kas izvirzīti konkrētajam periodam;
g)
nodrošina, ka darbības uzlabošanas plāns atbilst šīs regulas darbības jomai saskaņā ar šīs regulas 1. panta 6. punktu un Regulas (EK) Nr. 549/2004 7. pantu.
6. pants
Tīkla vadītājs
Tīkla vadītājs, kas izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantu un Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 3. pantu, veic šādus uzdevumus saistībā ar darbības uzlabošanas sistēmu:
a)
atbalsta Komisiju, nodrošinot attiecīgu ieguldījumu Savienības mēroga darbības mērķu sagatavošanai pirms pārskata periodiem un darbības mērķu sasniegšanas uzraudzībai pārskata perioda laikā; tīkla vadītājs vērš Komisijas uzmanību uz jebkuriem būtiskiem un pastāvīgiem darbības apjoma samazinājumiem;
b)
saskaņā ar 21. panta 5. punktu nodrošina Komisijai piekļuvi visiem datiem, kas minēti V pielikumā;
c)
atbalsta funkcionālos gaisa telpas blokus un to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanai pārskata periodu laikā, nodrošinot konsekvenci starp darbības uzlabošanas plāniem - tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu;
d)
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 677/2011 5. panta 1. punktu un 16. panta 1. punktu izstrādā darbības uzlabošanas plānu - tīkla darbības uzlabošanas plānu -, ko iesniedz Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms katra pārskata perioda sākuma un ko Komisija pieņem pirms katra pārskata perioda sākuma; šis darbības uzlabošanas plāns ir publisks, un tajā iekļauj:
i)
darbības mērķus visās galvenajās darbības jomās un visos rādītājos, kas atbilst Savienības mēroga darbības mērķiem visam pārskata periodam, uzraudzības nolūkā izmantojot gada vērtības;
ii)
to darbību aprakstu, kuras paredzētas mērķu sasniegšanai;
iii)
ja nepieciešams vai ja tā nolemj Komisija, papildu galvenos darbības rādītājus un mērķus.
7. pants
Koordinācija ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA)
Piemērojot Regulas (EK) Nr. 549/2004 13.a pantu un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 dalībvalstis un Komisija vajadzības gadījumā savu darbu saskaņo ar EASA, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu:
a)
darbības uzlabošanas sistēmas drošības aspekti, tostarp galveno drošības darbības rādītāju un Savienības darbības uzlabošanas mērķu noteikšana, pārskatīšana un īstenošana, kā arī priekšlikumu sniegšana par atbilstošajām darbībām un pasākumiem pēc brīdinājuma mehānisma iedarbināšanas;
b)
galveno drošības darbības rādītāju un mērķu saskaņotība ar Eiropas Aviācijas drošības programmas īstenošanu.
8. pants
Pārskata periodu ilgums
1. Darbības uzlabošanas sistēmas pirmais pārskata periods ilgst no 2012. kalendārā gada līdz 2014. kalendārā gada beigām. Otrais pārskata periods ilgst no 2015. kalendārā gada līdz 2019. kalendārā gada beigām. Turpmākie pārskata periodi ilgst piecus kalendāros gadus, ja vien netiek noteikts citādi, izdarot grozījumus šajā regulā.
2. Tāds pats pārskata periods attiecas uz Savienības mēroga darbības mērķiem un darbības uzlabošanas plāniem un mērķiem.
9. pants
Galvenās darbības jomas un darbības rādītāji
1. Lai noteiktu mērķus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par citu galveno darbības jomu iespējamu pievienošanu un pieņemšanu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 4. punkta b) apakšpunktu.
2. Lai izvirzītu mērķus, uz katru galveno darbības jomu attiecina vienu vai noteiktu skaitu galveno darbības rādītāju. Aeronavigācijas pakalpojumu darbību novērtē pēc katra galvenā darbības rādītāja saistošajiem mērķiem.
3. Regulas I pielikuma 1. iedaļā izklāstīti galvenie darbības rādītāji mērķu izvirzīšanai un darbības rādītāji Savienības līmenī, kas izraudzīti katrā galvenajā darbības jomā.
4. Regulas I pielikuma 2. iedaļā izklāstīti galvenie vietējie darbības rādītāji vietēju mērķu izvirzīšanai un darbības rādītāji vietējā līmenī darbības mērķu izvirzīšanai. Vietējais līmenis, piemēram, funkcionālā gaisa telpas bloka, valsts, tarifikācijas zonas un lidostas līmenis, ir norādīts I pielikuma 2. iedaļā.
5. Pārskata perioda gaitā nemaina galvenos darbības rādītājus. Izmaiņas pieņem, veicot grozījumus šajā regulā vismaz sešus mēnešus pirms jaunu Savienības mēroga darbības mērķu pieņemšanas.
6. Darbības uzraudzībai un/vai darbības uzlabošanas plāna ietvaros dalībvalsts var lemt par darbības rādītāju un saistīto mērķu noteikšanu papildus galvenajām darbības jomām un galvenajiem darbības rādītājiem, kas minēti šajā pantā un I pielikuma 2. iedaļā. Šie papildu rādītāji un mērķi atbalsta Savienības mēroga mērķu un izrietošo vietēja līmeņa mērķu sasniegšanu. Tie, piemēram, var ietvert un aprakstīt darbības plāna civilo un militāro vai meteoroloģisko dimensiju, un tiem var pievienot atbilstošas veicināšanas pasākumu sistēmas.
7. Lai veicinātu drošības (galveno) darbības rādītāju īstenošanu un noteikšanu, EASA, apspriežoties ar darbības izvērtēšanas iestādi, pieņem attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai un norādes saskaņā ar procedūru, kas noteikta atbilstoši Regulas (EK) Nr. 216/2008 52. pantam, pirms otrā pārskata perioda sākuma.
II NODAĻA
DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU SAGATAVOŠANA
10. pants
Savienības mēroga darbības mērķi
1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija pieņem Savienības mēroga darbības mērķus, ņemot vērā tīkla vadītāja un valstu uzraudzības iestāžu attiecīgo ieguldījumu un pēc apspriedēm par darbības drošības aspektiem ar ieinteresētajām personām, kā minēts šīs regulas 10. pantā, ar citām atbilstošajām organizācijām un EASA.
2. Ņemot vērā 9. panta 3. punktu, Komisija izvirza Savienības mēroga darbības mērķus ne vēlāk kā piecpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda sākuma un pieņem ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda sākuma.
3. Savienības mēroga darbības mērķu izvirzīšana galvenajam darbības rādītājam, kas norādīts I pielikuma 1. iedaļas 4.1. punkta b) apakšpunktā, sākas otrā pārskata perioda trešajā gadā, uz kuru attiecas Komisijas lēmums, ievērojot 1. punktā minēto procedūru.
4. Pieņemot Savienības mēroga darbības mērķus, Komisija nosaka brīdinājuma robežvērtību(-as), pēc kuras(-u) sasniegšanas var iedarbināt 19. pantā minētos brīdinājuma mehānismus.
5. Komisija pamato katru Savienības mēroga darbības mērķi ar to pamatā esošu pieņēmumu aprakstu un pamatojumu, kas izmantots, nosakot šos mērķus, piemēram, tīkla vadītāja, valstu uzraudzības iestāžu ieguldījuma praktiskais rezultāts un citi fakti, prognozes par satiksmi, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju vai funkcionālo gaisa telpas bloku ar līdzīgiem darbības un ekonomiskiem nosacījumiem grupu sastāvs.
11. pants
Darbības uzlabošanas plānu izstrāde
1. Valsts uzraudzības iestādes funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī izstrādā darbības uzlabošanas plānus, kuros ietverti Savienības mēroga darbības mērķiem un IV pielikumā minētajiem vērtēšanas kritērijiem atbilstoši mērķi.
Neskarot II pielikumā pievienoto paraugu, darbības uzlabošanas plāns var ietvert dažādas iedaļas attiecībā uz vietējo līmeni, piemēram, funkcionālā gaisa telpas bloka, valsts, tarifikācijas zonas un lidostas līmeni.
2. Lai atbalstītu darbības uzlabošanas plānu sagatavošanu, valsts uzraudzības iestādes nodrošina, ka:
a)
aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji valsts uzraudzības iestādēm iesniedz savus uzņēmējdarbības plānus;
b)
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 10. pantu ieinteresētās personas apspriežas par darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķiem. Vismaz trīs nedēļas pirms apspriedes ieinteresētajām personām nodrošina pietiekamu informāciju.
3. Darbības plānos jo īpaši ietver:
a)
satiksmes prognozi, kura izteikta katrā pārskata perioda gadā apkalpotās pakalpojumu vienībās funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī un par katru tarifikācijas zonu funkcionālajā gaisa telpas blokā, nodrošinot izmantoto rādītāju pamatojumu;
b)
aeronavigācijas pakalpojumu aprēķinātās izmaksas par pārskata perioda katru gadu un par katru tarifikācijas zonu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta noteikumiem;
c)
ieguldījumu aprakstu, tostarp to, kas nepieciešami, lai sasniegtu darbības uzlabošanas mērķus, norādot to piemērojamību saistībā ar Eiropas ATM ģenerālplānu, tīkla stratēģijas plānu un kopējiem projektiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a panta 3. punktā; šis apraksts uzsver ieguvumus un sinerģijas, kas sasniegtas funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī;
d)
darbības mērķus katrā atbilstošajā galvenajā darbības jomā, kuri noteikti, atsaucoties uz katru galveno darbības rādītāju visam pārskata periodam, uzraudzības un veicināšanas nolūkā izmantojot gada vērtības;
e)
apsvērumus par galveno darbības jomu savstarpējo atkarību, tostarp novērtējumu par darbības uzlabošanas plāna ietekmi uz drošību ar jebkāda veida nepieciešamiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas vajadzīgi lai saglabātu drošības garantiju;
f)
plāna civilās un militārās dimensijas aprakstu, ietverot darbību aprakstu gaisa telpas elastīgai izmantošanai (turpmāk FUA), lai palielinātu kapacitāti, pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti, un vajadzības gadījumā attiecīgo darbības rādītāju un mērķu aprakstu saskaņā ar citiem darbības uzlabošanas plāna rādītājiem un mērķiem;
g)
aprakstu un pamatojumu tam, kā d) apakšpunktā minētie darbības mērķi saskaņojas ar Savienības mēroga darbības mērķiem un veicina tos un Eiropas ATM tīkla darbību;
h)
katra attiecīgā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja un tā konkrētā ieguldījuma mērķu sasniegšanā noteikšanu, ko pārredzamības nolūkā uzrauga visatbilstošākajā līmenī, kā norādīts 5. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļā;
i)
veicināšanas pasākumu aprakstu, kas piemērojami attiecīgajiem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lai veicinātu mērķu sasniegšanu pārskata perioda laikā;
j)
valsts uzraudzības iestāžu veiktos pasākumus, lai uzraudzītu darbības mērķu sasniegšanu;
k)
aprakstu apspriežu rezultātiem ar ieinteresētajām personām, tostarp dalībnieku uzdotos jautājumus un darbības, par kurām panākta vienošanās.
4. Darbības uzlabošanas plānus balsta uz II pielikumā pievienoto paraugu, un tajos var, ja dalībvalstis, piemērojot 9. panta 6. punktu, attiecīgi izlemj, ietvert papildu rādītājus un saistītos mērķus.
5. Tīkla vadītājs izstrādā tīkla darbības uzlabošanas plānu, kurā ietverti Savienības mēroga darbības mērķi un mutatis mutandis IV pielikumā minētie vērtēšanas kritēriji.
6. Lai sagatavotu tīkla darbības uzlabošanas plānu, tīkla vadītājs:
a)
nodrošina apspriešanos saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 14. pantu;
b)
izmanto III pielikumā pievienoto paraugu.
12. pants
Veicināšanas pasākumu sistēmas
1. Veicināšanas pasākumu sistēmas, ko darbības uzlabošanas plānos piemēro dalībvalstis, atbilst šiem vispārējiem principiem:
a)
tās ir efektīvas un samērīgas un netiek mainītas pārskata perioda laikā;
b)
tās īsteno nediskriminējoši un pārredzami, lai atbalstītu uzlabojumus pakalpojumu sniegšanā;
c)
tās ir daļa no normatīvās vides, kas ex ante zināma visām ieinteresētajām pusēm un piemērojama visā pārskata perioda laikā;
d)
tās mudina struktūras, uz kurām attiecas mērķu noteikšana, sasniegt augstu darbības līmeni un saistītos mērķus.
2. Izmaksu efektivitātes mērķu stimuli ir finansiāli, un tos regulē attiecīgi noteikumi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 13. un 14. punktā. Tie jāietver riska dalīšanas mehānismā valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
3. Kapacitātes mērķu stimuli ir finansiāli, un tos regulē Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 15. panta noteikumi. Tos var papildināt ar cita veida stimuliem, piemēram, korektīviem rīcības plāniem ar termiņiem un saistītajiem pasākumiem, par kuriem lemj valsts uzraudzības iestādes, ņemot vērā vietējos apstākļus.
4. Vides mērķu stimuli var būt finansiāli, un tos regulē Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 15. panta noteikumi. Tos var papildināt ar cita veida stimuliem, piemēram, koriģējošiem rīcības plāniem ar termiņiem un saistītajiem pasākumiem, par kuriem lemj valsts uzraudzības iestādes, ņemot vērā vietējos apstākļus.
5. Turklāt dalībvalstis var vietējā līmenī pielāgot aeronavigācijas maksājumus, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 16. pantā.
III NODAĻA
DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU PIEŅEMŠANA
13. pants
Darbības uzlabošanas plānu sākotnējā pieņemšana
Pēc valsts uzraudzības iestāžu priekšlikuma dalībvalstis pieņem darbības uzlabošanas plānus, kuros ietverti saistošie darbības mērķi, un tos iesniedz Komisijai ne mazāk kā sešus mēnešus pirms pārskata perioda sākuma.
14. pants
Darbības uzlabošanas plānu un mērķu novērtējums un pārskatīšana
1. Komisija novērtē darbības uzlabošanas plānus, to mērķus un jo īpaši to atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, kā arī IV pielikumā minētajiem kritērijiem un atbilstīgo ieguldījumu tajos, ņemot vērā tās situācijas novērtējumu, kas var būt mainījusies laikā no Savienības mēroga mērķu pieņemšanas datuma līdz darbības uzlabošanas plāna novērtējuma datumam. Ja mērķus izvirza vietējā līmenī neatkarīgi no Savienības mēroga darbības mērķiem, novērtējumu pamato ar IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem.
2. Ja Komisija uzskata, ka darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un tā mērķi ir atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un sniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un ka tie ir atbilstoši visiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc darbības uzlabošanas plāna saņemšanas par to paziņo attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm).
3. Ja Komisija uzskata, ka darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un daži vai visi tā mērķi nav atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un nesniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un/vai ka tie nav atbilstoši vienam vai vairākiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc darbības uzlabošanas plāna saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru sniedz attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) ieteikumus par pārskatīta(-u) darbības uzlabošanas plāna(-u) pieņemšanu. Šo ieteikumu sniedz pēc apspriedes ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm) un precīzi nosaka, kuras darbības uzlabošanas plāna daļas un/vai kurš(-i) mērķis(-i) ir jāpārskata, un izskaidro Komisijas novērtējuma apsvērumus.
4. Šādā gadījumā attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) pieņem pārskatīto darbības uzlabošanas plānu vai tā daļu un/vai mērķi(-us), ņemot vērā Komisijas viedokli, un atbilstošus pasākumus šo mērķu sasniegšanai un attiecīgi paziņo Komisijai četru mēnešu laikā pēc ieteikuma sniegšanas.
15. pants
Pārskatīto darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķu novērtējums un koriģējošo pasākumu pieņemšana
1. Komisija novērtē katru pārskatīto darbības uzlabošanas plānu vai tā daļu un tā darbības mērķus, pamatojoties uz IV pielikumā minētajiem kritērijiem.
2. Ja Komisija uzskata, ka pārskatītais darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un tā darbības mērķi ir atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un sniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un ka tie ir atbilstoši visiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc pārskatītā darbības uzlabošanas plāna saņemšanas par to paziņo attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm).
3. Ja Komisija uzskata, ka pārskatītais darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un daži vai visi tā darbības mērķi vēl joprojām nav atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un nesniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un/vai ka tie nav atbilstoši vienam vai vairākiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc pārskatītā darbības uzlabošanas plāna vai tā daļas saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru nolemj, ka attiecīgai(-ajām) dalībvalstij(-īm) jāveic koriģējoši pasākumi.
4. Šādā lēmumā, izvērtējot IV pielikumā minētos kritērijus, precīzi noteikts, kura plāna vai mērķa(-u) daļa ir jāpārskata, un izklāstīti Komisijas novērtējuma apsvērumi. Tas var paredzēt šo mērķu darbības rezultātu līmeni, lai ļautu attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) veikt atbilstošus koriģējošus pasākumus, un/vai ietvert priekšlikumus par šādiem koriģējošiem pasākumiem.
5. Divu mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) paziņo Komisijai par pieņemtajiem koriģējošajiem pasākumiem un elementiem, kas demonstrē to atbilstību Komisijas lēmumam.
16. pants
Darbības plāni vai koriģējošie pasākumi, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma
Darbības uzlabošanas plānus vai koriģējošos pasākumus, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma, īstenojot 14. un 15. pantā izklāstītās procedūras, piemēro ar atpakaļejošu spēku no pārskata perioda pirmās dienas.
17. pants
Mērķu pārskatīšana
1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija var izlemt pārskatīt Savienības mēroga mērķus un/vai pēc dalībvalsts pieprasījuma atļaut viena vai vairāku vietējo mērķu pārskatīšanu:
a)
ja, pamatojoties uz tās ziņojumu, kas minēts 18. panta 4. punktā, tai ir būtiski pierādījumi tam, ka sākotnējie dati, pieņēmumi un pamatojumi, kas izmantoti, lai izvirzītu sākotnējos mērķus, vairs nav spēkā; vai
b)
piemērojot 19. pantā minēto brīdinājuma mehānismu; vai
c)
pēc Komisijas lēmuma saskaņā ar 10. panta 3. punktu saistībā ar galvenajiem darbības rādītājiem, kas izklāstīti I pielikuma 1. iedaļas 4.1. punkta b) apakšpunktā.
2. Ja pārskata Savienības mēroga mērķus, var būt jāveic grozījumi pastāvošajos darbības uzlabošanas plānos. Šādā gadījumā Komisija var izlemt veikt šīs regulas II un III nodaļā noteiktos atbilstošos grafika regulējumus.
IV NODAĻA
DARBĪBAS MĒRĶU IZPILDES UZRAUDZĪBA
18. pants
Nepārtraukta uzraudzība un ziņošana
1. Darbības uzlabošanas plānu īstenošanu uzrauga Komisija un valsts uzraudzības iestādes. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības. Ja pārskata periodā mērķus nesasniedz, attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) nosaka un piemēro koriģējošus pasākumus, kuru mērķis ir labot situāciju, un paziņo par tiem Komisijai. Ja Komisija uzskata, ka šādi koriģējošie pasākumi nav pietiekami, lai labotu situāciju, tā piecu mēnešu laikā pēc pasākumu saņemšanas un saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru informē par to attiecīgo(-ās) dalībvalsti(-is), kā arī sniedz priekšlikumus par koriģējošiem pasākumiem.
2. Ja Komisija konstatē būtisku un pastāvīgu darbības apjoma samazinājumu vietējā vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, kas ietekmē citas vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanas valstis un/vai visu Eiropas gaisa telpu, tā var attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) pieprasīt noteikt un piemērot koriģējošos pasākumus, ko izstrādā, lai sasniegtu darbības uzlabošanas plāna mērķus, un paziņot par tiem Komisijai., Ja Komisija uzskata, ka šādi pasākumi nav pietiekami, lai labotu situāciju, tā piecu mēnešu laikā pēc pasākumu saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru informē par to attiecīgo(-ās) dalībvalsti(-is), kā arī sniedz priekšlikumus par koriģējošiem pasākumiem.
3. Komisija uzrauga tīkla vadītāja tīkla darbības uzlabošanas plāna īstenošanu. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības. Ja pārskata periodā mērķus nesasniedz, Komisija pieprasa tīkla vadītājam noteikt un piemērot koriģējošos pasākumus, ko izstrādā, lai sasniegtu tīkla darbības uzlabošanas plānā izvirzītos mērķus, un paziņot par tiem Komisijai. Komisija informē valsts uzraudzības iestādes vai struktūras par šādiem koriģējošiem mērķiem, kā noteikts 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā.
4. Ik gadu ne vēlāk kā 1. jūnijā un tad, ja pastāv risks nesasniegt darbības mērķus, valsts uzraudzības iestādes vai struktūras paziņo Komisijai par darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķu uzraudzību, kā noteikts 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Ziņojumus pamato uz ieteikumiem, ko pirms pārskata perioda sākuma izstrādā Komisija. Komisija vismaz reizi gadā ziņo Vienotās gaisa telpas komitejai par darbības mērķu izpildi.
19. pants
Brīdinājuma mehānismi
1. Ja darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā neparedzamu apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju un tīkla vadītāja gribas, Savienības līmenī kalendārā gada laikā ir sasniegta(-as) 10. panta 4. punktā minētā robežvērtība(-as), Komisija pārskata situāciju, ar Vienotās gaisa telpas komitejas starpniecību apspriežoties ar dalībvalstīm, un četru mēnešu laikā sniedz priekšlikumus par atbilstošām darbībām. Tie var ietvert Savienības mēroga darbības mērķu pārskatīšanu un tādēļ arī vietējo darbības mērķu pārskatīšanu.
2. Ja darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā neparedzamo apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju un tīkla vadītāja gribas, vietējā līmenī kalendārā gada laikā ir sasniegta(-as) 10. panta 4. punktā minētā robežvērtība(-as), attiecīgās valstu uzraudzības iestādes pārskata situāciju, sazinoties ar Komisiju, un četru mēnešu laikā sniedz priekšlikumus par atbilstošām darbībām. Tās var ietvert vietējo darbības mērķu pārskatīšanu.
3. Lai ņemtu vērā vietējos apstākļus un specifiku, dalībvalstis var pieņemt brīdinājuma robežvērtības, kas atšķiras no tām, kuras minētas 10. panta 4. punktā. Šādā gadījumā šīs robežvērtības nosaka darbības uzlabošanas plānā un atbilstoši robežvērtībām, kas pieņemtas saskaņā ar 10. panta 4. punktu. Novirzēm vajadzīgs detalizēts pamatojums. Piemērojot šīs robežvērtības, izmanto 1. punktā noteikto procesu.
4. Ja brīdinājuma mehānisma īstenošanas rezultātā pārskata darbības uzlabošanas plānus un mērķus, Komisija veicina šādu pārskatīšanu, atbilstoši pielāgojot grafiku, kas piemērojams saskaņā ar II un III nodaļā minēto procedūru.
20. pants
Atbilstības uzraudzības veicināšana
1. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un tīkla vadītājs sekmē pārbaudes un apsekojumus, tostarp objektu apmeklējumus, ko veic Komisija un attiecīgā valsts uzraudzības iestāde vai kvalificēta struktūra, kura rīkojas šīs valsts uzraudzības iestādes vārdā, vai attiecīgā gadījumā EASA. Neskarot uzraudzības pilnvaras, kas uzticētas valsts uzraudzības iestādēm un EASA, pilnvarotajām personām ir tiesības:
a)
saistībā ar galvenajām darbības jomām pārbaudīt dokumentus un jebkurus citus materiālus, kas attiecas uz darbības uzlabošanas plānu un mērķu noteikšanu;
b)
kopēt pilnībā vai daļēji šādus dokumentus;
c)
lūgt mutiskus paskaidrojumus uz vietas.
2. Pārbaudes un apsekojumus, kas minēti 1. punktā, veic atbilstoši tās dalībvalsts spēkā esošajām procedūrām, kurā šādus pasākumus veic.
3. Šīs regulas īstenošanu attiecībā uz drošību uzrauga valsts uzraudzības iestādes saskaņā ar procedūrām drošības uzraudzībai, ko paredz Komisijas Regula (ES) Nr. 1034/2011 (14).
4. Saistībā ar standartizācijas pārbaudēm EASA uzrauga to, kā dalībvalstis īsteno šo regulu attiecībā uz drošību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 24. panta 5. punktā minētajām darba metodēm.
V NODAĻA
AR AERONAVIGĀCIJAS DARBĪBAS RĀDĪTĀJIEM EIROPAS VIENOTAJĀ GAISA TELPĀ SAISTĪTĀS INFORMĀCIJAS APKOPOŠANA, VALIDĒŠANA, PĀRBAUDE UN IZPLATĪŠANA
21. pants
Datu apkopošana un validēšana darbības pārskatīšanai
1. Papildus datiem, ko Komisija jau apkopojusi, izmantojot citus Savienības instrumentus, un ko var lietot arī darbības pārskatīšanai, valsts iestādes, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, lidostu operatori, lidostu koordinatori un gaisa pārvadātāji nodrošina Komisijai V pielikumā minētos datus saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām prasībām.
2. Valsts iestādes var pilnībā vai daļēji deleģēt vai reorganizēt datu sniegšanas pienākumu valsts uzraudzības iestāžu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, lidostu operatoru un lidostu koordinatoru vidū nolūkā ņemt vērā vietējo specifiku un pastāvošos ziņošanas kanālus.
3. Datu sniedzēji veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu datu kvalitāti, validēšanu un laicīgu nodošanu, tostarp sniedz pierādījumus kvalitātes pārbaužu un validēšanas procesu veikšanai, skaidrojumus konkrētiem Komisijas pieprasījumiem attiecībā uz datu kvalitāti un vajadzības gadījumā rīcības plāniem, lai uzlabotu datu kvalitāti. Datus sniedz bez maksas, vajadzības gadījumā elektroniski, Komisijas norādītā formātā.
4. Komisija novērtē kvalitāti un validē datus, kas nosūtīti saskaņā ar 1. punktu. Ja datus nevar pienācīgi izmantot darbības pārskatā, Komisija var veikt atbilstošus pasākumus, lai novērtētu un uzlabotu datu kvalitāti, sadarbībā ar dalībvalstīm un jo īpaši ar to valsts uzraudzības iestādēm.
5. Šajā regulā dati, kas minēti 1. punktā un kas jau nodrošināti Eurocontrol, uzskatāmi par nodrošinātiem arī Komisijai. Ja dati nav jau nodrošināti Eurocontrol, Komisija un Eurocontrol veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi dati Komisijai pieejami saskaņā ar 3. punktā minētajām prasībām.
6. Ja noteiktas būtiskas jaunu datu prasības vai sagaidāmi nepietiekamas kvalitātes dati, Komisija var veikt eksperimentālus pētījumus, kuri dalībvalstīm vai ieinteresētajām personām jāveic brīvprātīgi, pirms ieviestas prasības attiecībā uz jauniem datiem, izdarot grozījumus šajā regulā. Šādus eksperimentālus pētījumus veic, lai novērtētu attiecīgo datu apkopošanas iespējamību, salīdzinot priekšrocības, ko nodrošina datu pieejamība, ar datu apkopošanas izmaksām un respondentu slogu.
22. pants
Informācijas izplatīšana
1. Komisija izplata informāciju, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (15), jo īpaši tās 4. pantu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 18. pantu.
2. Regulas 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā informācija ir publiski pieejama, jo īpaši elektroniskā veidā. Šim nolūkam Komisija pieņem lēmumu par politiku attiecībā uz to datu apstrādi, aizsardzību, konfidencialitāti un izplatīšanu, kas apkopoti darbības uzlabošanas mērķiem, piemērojot 21. pantu, un attiecīgajām intelektuālā īpašuma tiesībām.
3. Komisijas ziņojumi, kas minēti 18. panta 4. punktā, ir publiski pieejami, un atsauci uz tiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija var izlemt regulāri sniegt citu vispārēju informāciju attiecīgajām pusēm, jo īpaši elektroniskā veidā.
4. Regulas 10. pantā minētie Savienības mēroga mērķi un atsauce uz pieņemtajiem III nodaļā minētajiem darbības plāniem ir publiski pieejama un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
5. Individuālu pieeju konkrētai informācijai, piemēram, apstiprinātajiem datiem un statistikai, piešķir datu sniedzējam, uz kuru šī informācija un darbības attiecas tieši.
VI NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
23. pants
Atbrīvojumi
Ja saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 3. pantā minētajām procedūrām ir noteikts, ka uz dažiem vai visiem dalībvalsts terminālī sniegtajiem aeronavigācijas pakalpojumiem un/vai CNS, MET un AIS pakalpojumiem attiecas tirgus nosacījumi, un ja saskaņā ar šo regulu dalībvalsts ir nolēmusi šiem pakalpojumiem neaprēķināt šo pakalpojumu noteiktās izmaksas, neaprēķināt un nenoteikt termināla izmaksas un nepiemērot finanšu stimulus, šiem pakalpojumiem nepiemēro izmaksu efektivitātes mērķus.
24. pants
Pārsūdzība
Dalībvalstīm jānodrošina, lai saskaņā ar šo regulu pieņemtie lēmumi ir pienācīgi paskaidroti un uz tiem attiecas efektīva pārskatīšanas un/vai pārsūdzības procedūra.
25. pants
Sistēmas pārskats
Līdz katra pārskata perioda beigām Komisija pārskata darbības uzlabošanas sistēmu un jo īpaši analizē tās ietekmi, efektivitāti un darbības jomu, ņemot vērā ICAO veikto darbu šajā jomā.
26. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 677/2011
Regulu (ES) Nr. 677/2011 groza šādi:
1.
regulas 28. apsvērumu svītro;
2.
regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
“1. Lai tīklu vadītu ilgtermiņa perspektīvā, tīkla vadītājs izstrādā, uztur un īsteno tīkla stratēģijas plānu, kas ir saskaņots ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 (16) 8. pantā noteikto pārskata periodu.
3.
regulas 5. panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
“4. Tīkla stratēģijas plānu regulāri atjaunina vismaz 12 mēnešus pirms katra pārskata perioda sākuma.”;
4.
regulas 20. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
“3. Tīkla vadītājs ik gadu iesniedz ziņojumu Komisijai un Aģentūrai par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu savus uzdevumus. Ziņojumā aplūko atsevišķas tīkla daļas, kā arī tīkla situāciju kopumā, un tas ir cieši saistīts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 6. panta d) apakšpunktā minētā tīkla stratēģijas plāna, tīkla darbības plāna un tīkla darbības uzlabošanas plāna saturu. Komisija informē Vienotās gaisa telpas komiteju.”;
5.
IV pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:
“IV PIELIKUMS
TĪKLA STRATĒĢIJAS PLĀNA PARAUGS
Tīkla stratēģijas plāna pamatā ir turpmāk izklāstītā struktūra.
1. IEVADS
1.1.
Tīkla stratēģijas plāna darbības joma (ģeogrāfiskais apgabals un laikposms).
1.2.
Plāna sagatavošana un apstiprināšanas process.
2. VISPĀRĒJAIS KONTEKSTS UN PRASĪBAS
2.1.
Pašreizējā un plānotā tīkla stāvokļa apraksts, aptverot ERND, ATFM, lidostas un nepietiekamos resursus.
2.2.
Problēmas un iespējas, kas saistītas ar plāna laikposmu (tostarp satiksmes pieprasījuma prognoze un attīstība pasaules mērogā).
2.3.
Darbības mērķi un uzņēmējdarbības prasības, ko paudušas dažādas ieinteresētās personas, un Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi.
3. STRATĒĢISKAIS REDZĒJUMS
3.1.
Darbības uzlabošanas mērķu un uzņēmējdarbības prasību sekmīgai īstenošanai izstrādātās tīkla pilnveides un attīstības stratēģijas apraksts.
3.2.
Atbilstība darbības uzlabošanas sistēmai.
3.3.
Atbilstība Eiropas ATM ģenerālplānam.
4. STRATĒĢISKIE MĒRĶI
4.1.
Tīkla stratēģisko mērķu apraksts:
a)
ietverot iesaistīto ieinteresēto personu sadarbības aspektus lomu un pienākumu izteiksmē;
b)
norādot, kā stratēģiskie mērķi saskanēs ar prasībām;
c)
nosakot, kā tiks mērīti panākumi šo mērķu sasniegšanā;
d)
norādot, kā stratēģiskie mērķi ietekmēs nozari un citas attiecīgā jomas.
5. STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA
5.1.
Īstermiņa / vidēja termiņa plānošanas apraksts:
a)
katra stratēģiskā mērķa prioritātes;
b)
katra stratēģiskā mērķa īstenošana vajadzīgās tehnoloģiju ieviešanas, arhitektoniskās ietekmes, cilvēcisko aspektu, attiecīgo izmaksu, ieguvumu, kā arī nepieciešamās pārvaldības, resursu un regulējuma izteiksmē;
c)
iesaistīto ieinteresēto personu nepieciešamā dalība katra plāna elementa aspektā, tostarp to lomas un pienākumi;
d)
tīkla vadītāja iesaistīšanās saskaņotais līmenis katra plāna elementa īstenošanas atbalstam katrai atsevišķai funkcijai.
5.2.
Ilgtermiņa plānošanas apraksts:
a)
nodoms īstenot katru stratēģisko mērķi vajadzīgo tehnoloģiju un atbilstošo pētniecības un izstrādes aspektu, arhitektoniskās ietekmes, cilvēcisko aspektu, ekonomiskā pamatojuma, nepieciešamās pārvaldības un regulējuma, kā arī šo ieguldījumu attiecīgā drošības un ekonomiskā pamatojuma izteiksmē;
b)
iesaistīto ieinteresēto personu nepieciešamā dalība katra plāna elementa aspektā, tostarp to lomas un pienākumi.
6. RISKA NOVĒRTĒJUMS
6.1.
Ar plāna īstenošanu saistīto risku apraksts.
6.2.
Uzraudzības procesa apraksts (ietverot iespējamo novirzi no sākotnējiem mērķiem).
7. IETEIKUMI
3.4.
Tādu pasākumu apzināšana, kas Savienībai un dalībvalstīm jāveic plāna īstenošanas atbalstam.”
27. pants
Stāšanās spēkā
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. Šo regulu piemēro, sākot ar otro pārskata periodu, kā noteikts 8. pantā, un tā laikā. Attiecībā uz darbības uzlabošanas sistēmas piemērošanu, lai varētu pieņemt Savienības mēroga mērķus, piemērojot 10. panta 2. punktu pirms otrā pārskata perioda sākuma, un darbības uzlabošanas plānu sagatavošanu un pieņemšanu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, 1. panta 3. un 4. punktu, 3. panta 3. punkta i) un n) apakšpunktu, 5. pantu, 6. pantu, 9. panta 3. punktu un 4. punktu, 26. pantu, II nodaļu, III nodaļu, kā arī I, II, III, IV un V pielikumu piemēro, sākot no šīs regulas stāšanās spēkā datuma.
28. pants
Atcelšana
Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010, Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 26. pantu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1216/2011 atceļ, sākot no 2015. gada 1. janvāra, neskarot dalībvalstu pienākumu īstenot darbības uzlabošanas sistēmu pirmā pārskata perioda laikā, kā noteikts 8. pantā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 3. maijā