РЕГЛАМЕНТ (EС) 2015/104 НА СЪВЕТА
от 19 януари 2015 година
за определяне за 2015 г. на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, приложими във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза, за изменение на Регламент (EС) № 43/2014 и за отмяна на Регламент (ЕС) № 779/2014
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
В Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) се съдържа изискване за приемане на мерки за опазване, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, включително докладите на Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) и други консултативни органи, както и с оглед на становищата, получени от консултативните съвети, когато това е целесъобразно.
(3)
Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително - при необходимост - на някои функционално свързани с това условия. В съответствие с член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, възможностите за риболов следва да се определят в съответствие с целите на общата политика в областта на рибарството, установени в член 2, параграф 2 от посочения регламент. В съответствие с член 16, параграф 1 от същия регламент възможностите за риболов следва да бъдат разпределение между държавите членки по такъв начин, че да осигурят на всяка от тях относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или вид риболов.
(4)
Поради това, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013, общият допустим улов (ОДУ) следва да се определи въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите фактори и се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултациите със заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните консултативни съвети.
(5)
Задължението за разтоварване, посочено в член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, се въвежда конкретно за отделните видове риболов. Когато в района, обхванат от настоящия регламент, даден вид риболов попада в обхвата на задължението за разтоварване, всички включени в този риболов видове, спрямо които се прилагат ограничения на улова, следва да се разтоварят. От 1 януари 2015 г. задължението за разтоварване се прилага по отношение на риболова на дребни пелагични видове (т.е. скумрия, херинга, сафрид, син меджид, капрова риба, хамсия, атлантическа аргентина, сардина и цаца), риболова на едри пелагични видове (т.е. червен тон, риба меч, бял тон, големоок тон, бял и син марлин), риболова за промишлени цели (напр. мойва, пясъчница и норвежки паут). В член 16, параграф 2 от Регламент (EС) № 1380/2013 се предвижда, че когато се въвежда задължението за разтоварване по отношение на даден рибен запас, възможностите за риболов се определят, като се отчита промяната от определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват разтоварванията, към определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват улова.
(6)
В продължение на няколко години някои ОДУ за запасите от подклас Пластинчатохрили (акули и скатове) се определят на нулеви равнища, като в съпътстваща разпоредба се предвижда задължение за незабавно освобождаване при случаен улов. Тази специална мярка е наложена поради лошото природозащитно състояние на посочените запаси, като - предвид високия им процент на оцеляване - се счита, че изхвърлянето на улов няма да увеличи процента смъртност от риболов и ще подпомогне тяхното опазване. Независимо от това от 1 януари 2015 г. количествата от посочените видове, които са уловени при пелагичен риболов, ще трябва да бъдат разтоварвани, освен ако за тях не се прилага някое от изключенията от задължението за разтоварване, предвидени в член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. В член 15, параграф 4, буква а) от същия регламент се предвижда възможност за такива дерогации по отношение на видовете, за които риболовът е забранен и които са посочени като такива в правен акт на Съюза в сферата на общата политика в областта на рибарството. Поради това е целесъобразно да се забрани риболовът на тези видове в съответните зони.
(7)
През последните години ОДУ за запаса от хамсия в Бискайския залив се определя в отделен регламент относно възможностите за риболов, който се прилага от 1 юли на дадената година до 30 юни на следващата година. През 2014 г. НТИКР посочи, че ако периодът на управление се промени така, че да съвпада с календарната година (януари-декември), това значително ще намали рисковете за опазването на този запас. След консултации с Испания, Франция и Регионалния консултативен съвет за югозападните води (SWW-RAC) предложената от НТИКР промяна бе оценена като положителна. Въз основа на това е целесъобразно да се отмени Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета (2) и да се въведе нов ОДУ с настоящия регламент за запаса от хамсия в Бискайския залив за 2015 г.
(8)
Освен това, съгласно член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, ОДУ за запасите от обхвата на специалните многогодишни планове следва да се определя в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Поради това ОДУ за запасите от южен хек и норвежки омар, от морски език в западната част на Ламанша, от писия и морски език в Северно море, от херинга във водите на запад от Шотландия, от атлантическа треска в Категат до водите на запад от Шотландия, Ирландско море, Северно море, Скагерак и източната част на Ламанша и от червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определя в съответствие с правилата, установени в регламенти (ЕО) № 2166/2005 (3), (ЕО) № 509/2007 (4), (ЕО) № 676/2007 (5), (ЕО) № 1300/2008 (6), (ЕО) № 1342/2008 (7) („план за атлантическата треска“) и (ЕО) № 302/2009 (8).
(9)
По отношение на запасите от северна мерлуза (Регламент (EО) № 811/2004 на Съвета (9)) и морски език в Бискайския залив (Регламент (EО) № 388/2006 на Съвета (10)) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати и, поради това е целесъобразно да се следват научните становища, така че - в зависимост от случая - ОДУ да бъде изравнен с равнищата на максималния устойчив улов или запазен на тези равнища.
(10)
За запасите, за които няма достатъчни или надеждни данни, позволяващи изготвянето на приблизителни оценки на размера, мерките за управление и равнищата на ОДУ следва да се придържат към подхода на предпазливост при управлението на рибарството, определен в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като се вземат предвид специфичните за запасите фактори и по-конкретно наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
С Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета (11) бяха въведени допълнителни условия за годишното управление на ОДУ, включително разпоредбите за гъвкавост съгласно членове 3 и 4 за запасите, по отношение на които се прилагат съответно предпазни и аналитични ОДУ. Съгласно член 2 от посочения регламент при определяне на ОДУ Съветът решава за кои запаси не се прилагат членове 3 и 4, по-специално въз основа на биологичното състояние на запасите. Неотдавна бе въведен механизъм за гъвкавост за целия улов, спрямо който се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Поради това, с цел да се избегне прекомерната гъвкавост, която би компрометирала постигането на определените в общата политика в областта на рибарството природозащитни цели, и да се предотврати отрицателното въздействие върху биологичното състояние на запасите, членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 могат да се прилагат за ОДУ само когато държавите членки не използват възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
(12)
В съответствие с резултата от консултациите между Съюза и Норвегия, Съюзът може да разреши увеличение на риболова на северна скарида в зона IIIа за кораби на Съюза до 10 % от предоставената на Съюза квота, при условие че всички използвани количества над предоставената на Съюза квота бъдат приспаднати от квотата му за 2015 г. Уместно е да се даде възможност за такава гъвкавост при определянето на тези риболовни възможности, за да се осигурят равнопоставени условия за корабите на Съюза като се разреши на заинтересованите държави членки да изберат използването на гъвкава квота. Поради това Регламент (ЕС) № 43/2014 следва да бъде съответно изменен.
(13)
Когато даден ОДУ, свързан с определен запас, е предоставен само на една държава членка, е целесъобразно - в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора - тя да бъде оправомощена да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, гарантиращи, че при определяне на равнището на ОДУ въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(14)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2015 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като се вземе предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета (12).
(15)
Предвид най-новите научни становища на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболов в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(16)
При определени видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности биха довели до сериозна опасност за тяхното опазване. Поради това възможностите за риболов за такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за техния риболов.
(17)
На 11-ото заседание на Конференцията на страните по Конвенцията за опазване на мигриращите видове диви животни, проведено в Кито от 3 до 9 ноември 2014 г., редица видове бяха добавени в списъците на защитените видове от Допълнения I и II към Конвенцията, с действие от 8 февруари 2015 г. Поради това е целесъобразно да се предвиди защита за тези видове във връзка с кораби на Съюза, които извършват риболов във всички води, и кораби, които не са на Съюза, но извършват риболов във води на Съюза.
(18)
Използването на определените в настоящия регламент възможности за риболов, предоставени на корабите на Съюза, е уредено с Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета (13) и по-специално с членове 33 и 34 от него, които се отнасят до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Във връзка с това е необходимо да се определят кодовете, които да бъдат използвани от държавите членки, когато изпращат до Комисията данни, свързани с разтоварването на запаси, от обхвата на настоящия регламент.
(19)
За определени равнища на ОДУ следва да се позволи на държавите членки да разпределят допълнителни количества за корабите, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов при някои видове риболов, спрямо които все още не се прилага задължението за разтоварване съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013, т.е. система, при която целият улов следва да се разтовари и приспадне от квотите с цел да се избегне изхвърлянето на улов и свързаното с него разхищение на иначе годни рибни ресурси. Неконтролираното изхвърляне на риба е заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо, а оттам - и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, по своята същност системите за квоти за улов представляват стимул за рибарите да оптимизират селективния характер на улова при извършваните от тях дейности. С цел наблюдение на спазването на условията, на които подлежат опитите за напълно документиран риболов, държавите членки следва да осигурят подробна и точна документация за всички риболовни рейсове и подходящ капацитет и средства, като например наблюдатели, вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) и други. При това държавите-членки следва да спазват принципа на ефективност и пропорционалност. При използването на CCTV системи следва да се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(20)
За да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат да доведат до реална оценка на потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително тези с размер под минималния за разтоварване, да се приспаднат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят, след като въпросният кораб изчерпи напълно това общо разпределено количество. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърлянето на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърленият улов от неучастващите кораби не се увеличава.
(21)
Съгласно становището на ICES е целесъобразно да се запази специалната система за управление на запасите от пясъчница във водите на Съюза от участъци IIa и IIIа на ICES и подзона IV на ICES. Тъй като научното становище на ICES се очаква едва през февруари 2015 г., е уместно ОДУ и квотите временно да се определят на нулево равнище до публикуването на това становище.
(22)
За да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов, е уместно да се позволи прилагането на гъвкав режим между някои зони на ОДУ, когато става дума за един и същи биологичен запас.
(23)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията в областта на рибарството с Норвегия (15) и Фарьорските острови (16), Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола в областта на рибарството с Гренландия (17), Съвместният комитет определи равнището на риболовните възможности, налични за Съюза във водите на Гренландия за 2015 г. Необходимо е следователно тези риболовни възможности да бъдат включени в настоящия регламент.
(24)
На годишното си заседание през 2014 г. NEAFC прие мярка за опазване по отношение на запаса от морски костур в морето Ирмингер, като определи ОДУ и квотите за 2015 г. за договарящите страни, включително за Съюза. Освен това консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC, ще продължат и през 2015 г. относно възможностите за риболов на атлантическо-скандинавска херинга за същата година. Поради това е уместно да се определят временни ограничения на улова на атлантическо-скандинавска херинга, като процент от квотата на Съюза за 2014 г., в очакване на преразглеждане вследствие на резултата от консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC.
(25)
На годишното си заседание през 2014 г. NEAFC не прие мярка за опазване по отношение на запаса от морски костур в международни води от подзони I и II на ICES, като определи ОДУ и квотите за договарящите страни. Консултациите относно риболовните възможности за запаса от морски костур ще продължат през 2015 г. Тъй като риболовът се извършва през втората половина на годината, ограниченията на улова за този запас ще бъдат определени през 2015 г., като се вземе предвид резултатът от консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC.
(26)
На годишното си заседание през 2014 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие увеличение на ОДУ и квотите за червен тон за период от три години и потвърди ОДУ и квотите за северноатлантическа риба меч, южноатлантическа риба меч, южноатлантически бял тон и северноатлатнтически бял тон на сегашните равнища за периода 2015-2016 г. Освен това, какъвто е вече случаят със запасите от червен тон, уместно е уловът от любителски и спортен риболов на всички останали запаси по ICCAT, включени в Приложение ID, също да бъде подложен на ограничения на улова, приети от тази организация с цел да се гарантира, че Съюзът не надхвърля своите квоти. Всички тези мерки следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(27)
На годишното си заседание през 2014 г. страните по Комисията за опазване на антарктическите живи морски ресурси (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова, включително квота за прилова за периода 2015-2016 г. за някои видове проучвателен риболов в подзона 88.2. Оползотворяването на тази квота за 2015 г. следва да бъде взето предвид при определянето на възможностите за риболов за 2016 г.
(28)
На годишното си заседание през 2014 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени въведените мерки за опазване и управление. Необходимо е обаче да се определят ограничения на капацитета в Приложение VI към настоящия регламент, като се вземе предвид включването на Майот като най-отдалечен регион в Приложение II към Регламент (ЕС) № 1380/2013, изменен с Регламент (ЕС) № 1385/2013 (18) на Съвета.
(29)
Третото годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPFO) ще се проведе през февруари 2015 г. До провеждането на такова годишно заседание е уместно настоящите мерки в зоната на Конвенцията SPFO да останат временно в сила. Независимо от това не следва да може да се извършва целеви риболов на запаса от сафрид преди определянето на ОДУ в резултат от посоченото годишно заседание.
(30)
На своето 87-о годишно заседание през 2014 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) запази мерките за опазване на албакора, големоокия тон и ивичестия тон. Също така IATTC запази резолюцията си относно опазването на дългокрилата акула. Въвеждането на тези мерки в правото на Съюза следва да продължава.
(31)
На годишното си заседание през 2014 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие препоръка за нов двугодишен ОДУ за запасите от берикс, атлантически големоглав и пелагична лъчеперка от вида Histiopterus typus, като съществуващите ОДУ за патагонски кликач и западноафрикански джерион останаха в сила. Приложимите понастоящем мерки относно разпределянето на риболовни възможности, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза.
(32)
На 9-ото си годишно заседание Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) прие мярка за опазване и управление за защита на китовата акула от риболовни операции на оборудвани с мрежи гъргър кораби. На 10-ото си годишно заседание WCPFC прие ограничения на улова за риболов с парагади на големоок тон. На 11-ото си годишно заседание през 2014 г. WCPFC не промени мерките си по отношение на риболовните възможности, приети през 2013 г. Всички тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(33)
На годишното си заседание през 2013 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(34)
На своето 36-о годишно заседание през 2014 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2015 г. за някои запаси в подзони 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие мораториум върху улова на скариди в участък 3L, увеличи ОДУ за морски костур в участък 3M (с цел да обхване прилова на някои видове) и възобнови риболова на червена писия в участък 3NO.
(35)
В края на годината съответните регионални организации за управление на рибарството (РОУР) приемат определени международни мерки, които създават или ограничават възможностите за риболов за Съюза и които стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Поради това е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR продължава от 1 декември до 30 ноември - поради което някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период, започващ на 1 декември 2014 г. - е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение.
(36)
В съответствие с декларацията на Съюза, отправена към Боливарската република Венецуела, относно предоставянето на възможности за риболов във водите на Съюза на риболовни кораби, плаващи под знамето на Боливарска република Венецуела в изключителната икономическа зона край брега на Френска Гвиана (19), е необходимо да се определят възможностите за улов на снапери във води на Съюза, които се предоставят на Венецуела.
(37)
За да се осигурят еднакви условия за разрешаване на отделните държави членки да се ползват от системата за управление на разпределеното им риболовното усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия.
(38)
За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с разпределянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информацията, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под знамето на дадена държава членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (20) на Европейския парламент и на Съвета.
(39)
За да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в ЕС, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2015 г. с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2015 г., и някои разпоредби в определени региони, за които следва да се предвиди специална дата на прилагане. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(40)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията на улова за 2015 г. и - в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент - за 2016 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2015 г. до 31 януари 2016 г., с изключение на случаите, когато в членове 9, 29 и 31 са установени други периоди на ограничение на риболовното усилие;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2014 г. до 30 ноември 2015 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR;
г)
възможностите за риболов за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC, посочени в член 32, за периодите през 2015 г. и 2016 г., посочени в същата разпоредба.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за следните кораби:
а)
кораби на Съюза;
б)
кораби на трети държави във водите на Съюза.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на Съюза“ означава риболовен кораб на Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 5 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в нея;
в)
„води на Съюза“ означава водите на Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
г)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
д)
„запас“ означава запасът съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 14 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
е)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава:
i)
при видовете риболов, спрямо които се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 - количеството от всеки запас, което може да се улови всяка година;
ii)
при всички други видове риболов - количеството от всеки запас, което може да се разтовари всяка година;
ж)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава членка или на трета държава;
з)
„аналитична оценка“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е посочил, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище относно вариантите за бъдещ улов;
и)
„подход на предпазливост при управлението на рибарството“ означава подходът за предпазливост при управлението на рибарството съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
й)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 на Комисията (21);
к)
„регистър на риболовния флот на Съюза“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 24, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
л)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (22);
б)
„Скагерак“ означава географската зона, която на запад е ограничена от линията, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, на юг - от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, а от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат“ означава географската зона, която на север е ограничена от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, а на юг - от линията, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.
д)
„функционална единица 26 на подзона IХа на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
43° 00′ с.ш. 8° 00′ з.д.,
-
43° 00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
42° 00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
42° 00′ с.ш. 8° 00′ з.д.;
е)
„функционална единица 27 на подзона IХа на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
42°00′ с.ш. 8° 00′ з.д.,
-
42°00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
38°30′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
38°30′ с.ш. 9° 00′ з.д.,
-
40°00′ с.ш. 9° 00′ з.д.,
-
40°00′ с.ш. 8° 00′ з.д.;
ж)
„залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
з)
„зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета (23);
и)
„зони на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета (24);
й)
„зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (25);
к)
„зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ означава географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (26);
л)
„зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на антарктическите живи морски ресурси)“ означава географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (27);
м)
„зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. („Конвенцията от Антигуа“) (28);
н)
„зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ означава географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (29);
о)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (30) и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
п)
„зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (31);
р)
„открити води на Берингово море“ означава географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море;
с)
„зона на припокриване между IATTC и WCPFC“ означава географската зона, определена от следните граници:
-
150° з.д.,
-
130° з.д.,
-
4° ю.ш.,
-
50° ю.ш.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА СЪЮЗА
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределение
1. ОДУ за корабите на Съюза във водите на Съюза или в определени води извън Съюза и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с него, според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на Съюза се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия относно риболовните дейности и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 19 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (32) и разпоредбите за прилагането му.
3. За целите на специалното условие, предвидено в приложение IA за запасите от пясъчница във водите на ЕС от зони IIa, IIIa и IV, се прилагат зоните за управление, определени в приложение IIГ.
Член 6
ОДУ, определян от държавите членки
1. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. За ОДУ, определян от дадена държава членка, се прилагат следните условия:
а)
той отговаря на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството и по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; и
б)
води до:
i)
експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, ако са налице аналитични оценки с възможно най-висока степен на вероятност;
ii)
експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на рибарството, ако аналитичните оценки не са налице или са непълни.
3. До 15 март 2015 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация:
а)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ;
в)
данни за това, до каква степен приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
1. Задължението за разтоварване на сушата съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 („задължение за разтоварване“) се прилага спрямо рибата от запасите, за които е определен ОДУ, уловена при посочените в член 15, параграф 1, буква а) от същия регламент видове риболов.
2. Рибата от други запаси, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби под знамето на държава членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на Съюза, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана.
3. Запасите от нецелеви видове в рамките на безопасните биологични граници, посочени в член 15, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, са изброени в приложение I с оглед на дерогацията от задължението за отчитане на улова спрямо съответните квоти, предвидено в същия член.
Член 8
Ограничения на риболовното усилие
За посочените в член 1, параграф 2, буква б) периоди се прилагат следните мерки, свързани с риболовното усилие:
а)
приложение IIA по отношение на управлението на някои запаси от атлантическа треска, морски език и морска писия в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV на ICES, участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на Съюза от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ по отношение на възстановяването на запасите от мерлуза и норвежки омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ по отношение на управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 9
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. По отношение на черната писия се прилага член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (33), с който се установява изискване за притежаване на разрешение за дълбоководен риболов. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на черна писия се прилагат условията, посочени в същия член.
2. Държавите членки гарантират, че равнищата на риболовно усилие за 2015 г., измерени в киловатдни отсъствие от пристанището на кораби с разрешение за дълбоководен риболов съгласно член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешения за дълбоководен риболов или са ловили дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към същия регламент. Настоящият параграф се прилага само за риболовни рейсове, при които са били уловени над 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределянето на възможностите за риболов
1. Установеното с настоящия регламент разпределяне на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените съгласно член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
приспаданията и преразпределенията съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
в)
преразпределенията съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
г)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 и член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
д)
удържаните количества съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 и член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
е)
приспаданията съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
ж)
прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 19 от настоящия регламент;
з)
разпределянето на допълнителни количества съгласно член 14 от настоящия регламент.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които е предвиден предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от същия регламент - за запасите, по отношение на които е предвиден аналитичен ОДУ. Членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилагат когато държава членка използва възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
Член 11
Закрити риболовни сезони
1. В периода от 1 май до 31 май 2015 г. се забранява риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, морска писия, сребриста сайда, сайда, морски лисици, обикновен морски език, менек, синя молва, молва и черноморска бодлива акула.
За целите на настоящия параграф Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
Чрез дерогация от първа алинея се разрешава транзитното преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. В периодите от 1 януари до 31 март 2015 г. и от 1 август до 31 декември 2015 г. се забранява стопанският риболов на пясъчница с дънен трал, гриб или сходни теглени уреди с размер на окото под 16 mm в участъци IIa и IIIa на ICES и в подзона IV на ICES.
Забраната, посочена в първа алинея, се прилага и за кораби на трети държави, притежаващи разрешение за риболов на пясъчница във водите на Съюза от подзона IV на ICES.
Член 12
Забрани
1. На корабите на Съюза се забранява да ловят, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват следните видове:
а)
бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES;
б)
следните видове риба трион във всички води:
i)
риба трион от вида Anoxypristis cuspidatа;
ii)
риба трион от вида Pristis clavata;
iii)
дребнозъба риба трион (Pristis pectinata);
iv)
риба трион (Pristis pristis);
v)
риба трион от вида Pristis zijsron;
в)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видовете Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
австралийска акула (Galeorhinus galeus), при улов с парагади във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
е)
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
ж)
черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I и XIV на ICES;
з)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води;
и)
манта от вида Мanta alfredi във всички води;
й)
манта (морски дявол) (Мanta birostris) във всички води;
к)
следните видове манта (Mobula rays) във всички води:
i)
манта (Mobula mobular);
ii)
манта от вида Mobula rochebrunei;
iii)
манта от вида Mobula japanica;
iv)
манта от вида Mobula thurstoni;
v)
манта от вида Mobula eregoodootenkee;
vi)
манта от вида Mobula munkiana;
vii)
манта от вида Mobula tarapacana;
viii)
манта от вида Mobula kuhlii;
ix)
манта от вида Mobula hypostoma;
л)
морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES;
м)
норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES;
н)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
о)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
п)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварването на количествата уловени запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разпределение на допълнителни количества за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
Член 14
Разпределяне на допълнителни количества
1. Дадена държава членка може да разпредели допълнителни количества от определени запаси за плаващите под нейното знаме кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Запасите са посочени в приложение I.
2. Разпределянето на допълнителни количества по параграф 1 не може да надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава членка.
Член 15
Условия за разпределяне на допълнителни количества
1. По отношение на разпределянето на допълнителни количества, посочено в член 14, се прилагат следните условия:
а)
държавите членки осигуряват подробна и точна документация за всички риболовни рейсове и подходящ капацитет и средства, като например наблюдатели, вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) и други. При това държавите членки спазват принципа на ефективност и пропорционалност;
б)
разпределянето на допълнителни количества за отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не превишава никое от следните ограничения:
i)
75 % от изхвърлянето на улов от запаса, по приблизителна оценка на съответната държава членка за вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, получил допълнителни количества;
ii)
30 % от индивидуално разпределеното количество, което корабът е получил преди участието си в опитите;
в)
целият извършен от кораба улов на запаса, от който са разпределени допълнителни количества - включително рибата, която е под определения в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98 (34) минимален размер за разтоварване на сушата- се приспада от индивидуално разпределеното количество на кораба, получено от всяко разпределяне на допълнителни количества по член 14 от настоящия Регламент;
г)
щом корабът напълно изчерпи индивидуално разпределеното количество от всеки запас, за който са му предоставени допълнително разпределени квоти, той е длъжен да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ;
д)
за запасите, за които може да се приложи настоящият член, държавите членки могат да позволят прехвърляне на индивидуално разпределени количества или на част от тях от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в такива опити, ако може да се докаже, че изхвърлянето на улов от неучастващите кораби не се увеличава.
2. Независимо от параграф 1, буква б), подточка i) дадена държава членка може по изключение да предостави на кораб под нейното знаме допълнително количество, превишаващо 75 % от очакваното изхвърляне на улов от запаса, извършвано от вида кораби, към които спада отделният кораб, получил допълнителното количество, при условие че:
а)
степента на очакваното изхвърляне на улов за съответния вид кораби е по-малка от 10 %;
б)
включването на този вид кораби е важно, за да се оцени потенциалът на средствата за наблюдение, използвани в съответствие с член 15, параграф 1, буква а);
в)
не е надвишено общото ограничение от 75 % от очакваното изхвърляне на улов от запаса, извършено от всички кораби, участващи в опитите.
3. Преди да разпредели допълнителните количества по член 14, съответната държава членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списък на корабите под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от корабите;
г)
приблизителна оценка на количествата изхвърлен улов за всеки вид кораби, участващи в опитите;
д)
количеството на извършения през 2014 г. улов на запаса, за който се прилага съответният ОДУ, от участващите в опитите кораби.
Член 16
Обработване на лични данни
Доколкото записите, получени в съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от настоящия Регламент, включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, при обработването на тези данни се прилага посочената директива.
Член 17
Оттегляне на допълнително разпределено количество
Когато държава членка установи, че участващ в опити за напълно документиран риболов кораб, не спазва определените в параграф 15 условия, тя оттегля допълнително разпределеното количество, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за оставащата част от 2015 г.
Член 18
Научен преглед на оценките относно изхвърлянето на улов
Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящата глава, да представи своята оценка относно изхвърлянето на улов по видове кораби за преглед от научен консултативен орган, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в член 15, параграф 1, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща наличието на такова изхвърляне на улов, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на посоченото изискване, и уведомява Комисията за това.
ГЛАВА III
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 19
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на Съюза, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато въз основа на член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III към настоящия регламент, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Независимо от това общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в същото приложение, не може да бъде надвишен.
ГЛАВА IV
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството
Член 20
Прехвърляне и размяна на квоти
1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството (РОУР), се разрешава прехвърляне или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, дадена държава членка („засегнатата държава членка“) може да проведе обсъждане с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти.
2. След получаване на уведомление от засегнатата държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила със съответната договаряща страна по РОУР. След това Комисията и съответната договаряща страна по РОУР своевременно се уведомяват взаимно за съгласието си да се обвържат с такова прехвърляне или размяна на квоти. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация.
3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти.
4. Получените или прехвърлените на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределяне, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, в зависимост от случая. Това разпределение не променя съществуващия механизъм за разпределяне на квотите за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителна стабилност на риболовните дейности.
Раздел 1
Зона на конвенцията ICCAT
Член 21
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на Съюза с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на Съюза за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на Съюза, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на сушата на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределено за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 22
Любителски и спортен риболов
Когато е целесъобразно, държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов.
Член 23
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) при всеки вид риболов.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видовете акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на акули чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на вида Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) при всеки вид риболов.
Раздел 2
Зона на конвенцията CCAMLR
Член 24
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и през периодите, определени пак там.
2. ОДУ и ограниченията на прилова, посочени в приложение V, част Б, се прилагат за целите на проучвателния риболов в подзоните, определени пак там.
Член 25
Проучвателен риболов
1. През 2015 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на кликач (Dissostichus spp.) в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да участва в проучвателен риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2015 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на всяка подзона или участък, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като съответната SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голямата концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочина, по-малка от 550 m.
Член 26
Улов на крил през риболовен сезон 2015-2016 г.
1. Единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да извършват улов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовния сезон 2015-2016 г. Ако такава държава членка възнамерява да извършва улов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, в срок до 1 май 2015 г. тя уведомява Комисията за това свое намерение, като използва образеца, посочен приложение V, част В към настоящия регламент. Въз основа на предоставената от държавите членки информация Комисията представя уведомленията на секретариата на CCAMLR не по-късно от 30 май 2015 г.
2. Уведомлението, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в улова на крил.
3. Държава членка, която възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомява относно намерението си за такъв риболов единствено по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под нейно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност да плават под знамето на тази държава членка.
4. Държавите членки имат право да разрешат участие в улов на крил на кораб, различен от тези, за които е уведомен секретариатът на CCAMLR в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако някой кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради основателни причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения за заместване кораб (или кораби), включително информацията, посочена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи заместването, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в улова на крил.
Раздел 3
Зона на конвенцията IOTC
Член 27
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на риба меч (Xiphias gladius) и бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за улов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов, на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, представени пред IOTC, държавите членки могат да увеличават риболовния си капацитет над ограниченията по параграфи 1 и 2 единствено в границите, определени в тези планове.
Член 28
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae при всеки вид риболов.
2. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов, с изключение на кораби с обща дължина под 24 m, които участват единствено в риболовни дейности в изключителни икономически зони (ИИЗ) на държавата членка, под чието знаме плават, и при условие че техният улов е предназначен само за местно потребление.
3. Когато са уловени случайно, видовете по параграфи 1 и 2 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 4
Зона на конвенцията SPRFMO
Член 29
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото равнище на брутен тонаж на корабите, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2015 г., до общото за Съюза равнище от 78 600 брутен тонаж в посочената зона.
Член 30
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно посоченото в член 29, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Възможностите за риболов, определени в приложение IЙ, може да се използват само при условие че най-късно до петия ден на следващия месец държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до секретариата на SPRFMO, списък на корабите, които активно участват в риболов или трансбордиране в района на действие на Конвенцията SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и данни за престой в пристанища, когато такива данни са налични.
Член 31
Дънни риболовни дейности
Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават през 2015 г. своето дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията до онези части от зоната на конвенцията, в които през посочения период е бил извършван дънен риболов, и до равнище, което не надвишава средните годишни равнища на улова или параметри на усилието през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г.
Раздел 5
Зона на конвенцията IATTC
Член 32
Риболовна дейност с мрежа гъргър
1. Риболовът на албакор (Thunnus albacares), големоок тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2015 г. или от 18 ноември 2015 г. до 18 януари 2016 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
географска дължина 150° з.д.,
-
географска ширина 40° с.ш.,
-
географска ширина 40° ю.ш.;
б)
от 29 септември до 29 октомври 2015 г. в зоната, определена от следните граници:
-
географска дължина 96° з.д.,
-
географска дължина 110° з.д.,
-
географска ширина 4° с.ш.,
-
географска ширина 3° ю.ш.
2. Преди 1 април 2015 г. засегнатите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1. През избрания период всички кораби с мрежи гъргър на засегнатите държави членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните, посочени в параграф 1.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи улов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен албакор, големоок тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място за цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
Член 33
Забрана за риболов на дългокрила акула
1. В зоната на Конвенцията IATTC се забранява риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus), както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. В срок до 31 януари 2015 г., държавите членки предават на Комисията информацията, събрана през предходната година.
Раздел 6
Зона на конвенцията SEAFO
Член 34
Забрана за риболов на дълбоководни акули
В зоната на Конвенцията SEAFO се забранява целевият риболов на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
дълбоководни акули от над-разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на конвенцията WCPFC
Член 35
Изисквания относно риболовните дейности, насочени към запасите от големоок тон, албакор, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон
1. Държавите членки гарантират, че броят риболовни дни, отпуснати на кораби, оборудвани с мрежи гъргър и извършващи риболов на големоок тон (Thunnus obesus), албакор (Thunnus albacares) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) в частта от зоната на Конвенцията WCPFC в открито море, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., не надвишава 403 дни. При този вид риболов се забранява използването на мрежа гъргър за пасаж от тон, смесен с китова акула (Rhincodon typus), ако китовата акула е забелязана преди да започне поставянето на мрежата.
2. Корабите на Съюза не извършват целеви риболов на южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC на юг от 20° ю.ш.
3. Държавите членки правят необходимото уловът на големоок тон (Thunnus obesus) с парагади да не надхвърля 2 000 тона през 2015 г.
Член 36
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., риболовните дейности на кораби, използващи устройства за събиране на риба (УСР) и оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00,00 ч. на 1 юли 2015 г. и 24,00 ч. на 31 октомври 2015 г. През посочения период кораб, оборудван с мрежи гъргър, може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на Конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на сушата или трансбордират цялото уловено количество големоок тон, албакор и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място за цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 37
Зона на припокриване между IATTC и WCPFC
1. Корабите, включени само в регистъра на WCPFC, прилагат мерките, определени в членове 35-38, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква с).
2. Корабите, включени едновременно в регистъра на WCPFC и на IATTC, и корабите, включени само в регистъра на IATTC, прилагат мерките, предвидени в член 32, параграф 1, буква а) и параграфи 2-4, както и член 33, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква с).
Член 38
Ограничения за броя на корабите на Съюза с разрешения за улов на риба меч
Максималният брой кораби на Съюза с разрешения за улов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посочен в приложение VII.
Член 39
Копринена акула и дългокрила акула
1. В зоната на Конвенцията WCPFC се забранява задържането на борда, трансбордирането, съхраняването или разтоварването на сушата на части или цели трупове на следните видове:
а)
копринена акула (Carcharhinus falciformis),
б)
дългокрила акула (Carcharhinus longimanus).
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 8
Берингово море
Член 40
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА СЪЮЗА
Член 41
ОДУ
На риболовните кораби под знамето на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на Съюза в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 42
Разрешения за риболов
Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на Съюза, е определен в приложение VIII.
Член 43
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Условията, посочени в член 7, се прилагат по отношение на улова и прилова от страна на кораби на трети държави, осъществяващи риболов в рамките на разрешенията по член 42.
Член 44
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата, когато са намерени във води на Съюза, следните видове:
а)
бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES;
б)
следните видове риба трион във водите на Съюза:
i)
риба трион от вида Anoxypristis cuspidatа;
ii)
риба трион от вида Pristis clavata;
iii)
дребнозъба риба трион (Pristis pectinata);
iv)
риба трион (Pristis pristis);
v)
риба трион от вида Pristis zijsron;
в)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на Съюза;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видовете скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
австралийска акула (Galeorhinus galeus), при улов с парагади във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
е)
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
ж)
черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV и XIV на ICES;
з)
селдова акула (Lamna nasus) във водите на Съюза;
и)
манта от вида Мanta alfredi във водите на Съюза;
й)
манта от вида Мanta birostris във водите на Съюза;
к)
следните видове манта (Mobula rays) във водите на Съюза:
i)
манта (Mobula mobular);
ii)
манта от вида Mobula rochebrunei;
iii)
манта от вида Mobula japanica;
iv)
манта от вида Mobula thurstoni;
v)
манта от вида Mobula eregoodootenkee;
vi)
манта от вида Mobula munkiana;
vii)
манта от вида Mobula tarapacana;
viii)
манта от вида Mobula kuhlii;
ix)
манта от вида Mobula hypostoma;
л)
морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES;
м)
норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES;
н)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
о)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
п)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 45
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 46
Изменение на Регламент (ЕС) № 43/2014
В член 18а, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 43/2014 се добавя следната буква о):
„о)
северна скарида в зона IIIа.“
Член 47
Отмяна
Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета се отменя, считано от 1 януари 2015 г.
Член 48
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Независимо от това член 8 се прилага от 1 февруари 2015 г.
Член 12, букви б), и) и к), както и член 44, букви б), и) и к) се прилагат от 8 февруари 2015 г.
Член 46 се прилага от 1 януари 2014 г.
Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR, посочени в членове 23, 24 и 25 и в приложения IД и V, се прилагат от посочените в тях дати.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 януари 2015 година.
PADOMES REGULA (ES) 2015/104
(2015. gada 19. janvāris),
ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un - attiecībā uz Savienības kuģiem - konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzēts (1), ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī ieteikumus, ko sniegušas konsultatīvās padomes.
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti.
(4)
Tādēļ kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs.
(5)
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums tiek ieviests katrā zvejniecībā atsevišķi. Ja uz zvejniecību reģionā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāizkrauj visas minētajā zvejniecībā iegūtās sugas, kurām ir noteikti nozvejas limiti. No 2015. gada 1. janvāra izkraušanas pienākumu piemēro mazo pelaģisko sugu zvejniecībām (t. i., makreles, siļķes, stavridu, putasu, kaproīdu, Eiropas anšova, argentīnas, sardīnes un brētliņas zvejai), lielo pelaģisko sugu zvejniecībām (t. i., zilās tunzivs, zobenzivs, garspuru tunzivs, lielacu tunzivs, Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna zvejai) un rūpnieciskajām zvejniecībām (piemēram, moivas, tūbīšu un Esmarka mencas zvejai). Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu tiek ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas.
(6)
Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir noteiktas 0 apjomā un saistītas ar noteikumu, kurš paredz pienākumu nekavējoties atlaist ūdenī nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls ir minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis, un tā kā sugas izdzīvošanas spēja ir augsta, izmetumu dēļ zvejas izraisītā zivju mirstība nepalielināsies; uzskata, ka izmetumi labvēlīgi ietekmē šo sugu saglabāšanos. Tomēr no 2015. gada 1. janvāra šo sugu nozvejas, kas gūtas pelaģiskajās zvejniecībās, būs jāizkrauj, ja vien uz tām neattieksies kāda no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma. Minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā šādas atkāpes ir atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kas kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts kopējās zivsaimniecības politikas jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt šo sugu zveju attiecīgajos apgabalos.
(7)
Pēdējos gados KPN Eiropas anšovam Biskajas līcī ir noteikta atsevišķā zvejas iespēju regulā, ko piemēro no konkrētā gada 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. ZZTEK 2014. gadā secināja, ka, nomainot pašreizējo pārvaldības periodu uz parastu kalendāra gadu (no janvāra līdz decembrim), tiek ievērojami samazināti draudi šā krājuma saglabāšanai. Pēc apspriešanās ar Spāniju, Franciju un Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi (DRŪ KP) ZZTEK ierosinātās izmaiņas tika novērtētas pozitīvi. Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014 (2) un šajā regulā ieviest jaunu KPN Eiropas anšova krājumam Biskajas līcī 2015. gadam.
(8)
Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu krājumam un Norvēģijas omāra krājumam, jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulās (EK) Nr. 2166/2005 (3), (EK) Nr. 509/2007 (4), (EK) Nr. 676/2007 (5), (EK) Nr. 1300/2008 (6), (EK) Nr. 1342/2008 (7) (“mencu plāns”) un (EK) Nr. 302/2009 (8).
(9)
Tomēr saistībā ar heka ziemeļu krājumu (Padomes Regula (EK) Nr. 811/2004 (9)) un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Padomes Regula (EK) Nr. 388/2006 (10)) attiecīgo atjaunošanas un pārvaldības plānu minimālie mērķi ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstīgu KPN.
(10)
Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu dažādu sugu zveju.
(11)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (11) ir ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par krājumiem, kuriem noteikta attiecīgi piesardzīga un analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padomei, nosakot KPN, ir jānolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Pavisam nesen ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu ir ieviests elastības mehānisms visām nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu kopējā zivsaimniecības politikā izvirzīto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, un lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz krājumu bioloģisko stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu KPN var piemērot tikai tad, ja dalībvalstis neizmanto ikgadējo elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.
(12)
Saskaņā ar gūto iznākumu apspriedēs starp Savienību un Norvēģiju Savienība var Savienības kuģiem IIIa zonā atļaut ziemeļu garneles nozveju līdz 10 % vairāk, nekā paredzēts Savienībai pieejamajā kvotā, ar noteikumu, ka viss izmantotais daudzums, kas pārsniedz Savienībai pieejamo kvotu, tiks atskaitīts no Savienības 2015. gada kvotas. Ir lietderīgi dot iespēju izmantot šādu elastīgumu minēto zvejas iespēju noteikšanā, lai Savienības kuģiem nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus, ļaujot attiecīgajām dalībvalstīm izvēlēties iespēju izmantot elastīguma kvotu. Tāpēc Regula (ES) Nr. 43/2014 būtu attiecīgi jāgroza.
(13)
Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem.
(14)
Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2015. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (12).
(15)
Ņemot vērā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunāko zinātnisko ieteikumu un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle.
(16)
Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu.
(17)
Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu 11. konferencē, kas 2014. gada 3.-9. novembrī notika Kito, Konvencijas I un II pielikumā iekļautajiem aizsargājamo sugu sarakstiem tika pievienotas vairākas sugas, attiecībā uz kurām to piemēro no 2015. gada 8. februāra. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos.
(18)
Uz šajā regulā noteikto Savienības kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (13) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(19)
Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir zvejniecībās, uz kurām pagaidām neattiecas Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzētais izkraušanas pienākums, pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma ilgtspēju ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai uzraudzītu atbilstību nosacījumiem, kurus piemēro pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina detalizēta un precīza dokumentācija par visiem zvejas reisiem, kā arī pietiekamas spējas un līdzekļi, piemēram, novērotāji, slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) u. c. To darot, dalībvalstīm būtu jāievēro efektivitātes un proporcionalitātes princips. CCTV sistēmu izmantošanā būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (14) prasības.
(20)
Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, tostarp minimālo izkraušanas izmēru nesasnieguši īpatņi, ir jāatskaita no kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas izmēģinājumos nepiedalās.
(21)
Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu krājumu pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. Tā kā ir sagaidāms, ka ICES zinātniskie ieteikumi kļūs pieejami tikai 2015. gada februārī, ir lietderīgi KPN un kvotas provizoriski noteikt nulles apjomā, kamēr šādi ieteikumi nav publicēti.
(22)
Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir atbilstīgi ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažām no KPN zonām, kad tas attiecas uz vieniem un tiem pašiem bioloģiskiem krājumiem.
(23)
Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (15) un Fēru salām (16), Savienība ar minētajiem partneriem ir rīkojusi apspriedes par zvejas tiesībām. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi (17), Apvienotā komiteja ir noteikusi konkrētu zvejas iespēju apjomu, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos 2015. gadā. Tādēļ ir nepieciešams šajā regulā iekļaut minētās zvejas iespējas.
(24)
Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma saglabāšanas pasākumu attiecībā uz sarkanasaru krājumu Irmingera jūrā, līgumslēdzējām pusēm, tostarp Savienībai, nosakot KPN un kvotas 2015. gadam. Turklāt 2015. gadā turpināsies NEAFC piekrastes valstu apspriedes par to, kādas minētajā gadā ir zvejas iespējas attiecībā uz Ziemeļatlantijas siļķi. Tādēļ, gaidot pārskatīšanu, kurā ņemtu vērā NEAFC piekrastes valstu apspriežu rezultātus, ir lietderīgi noteikt provizoriskus nozvejas limitus Ziemeļatlantijas siļķei, kas izteikti kā procentuālā daļa no Savienības 2014. gada kvotas.
(25)
NEAFC 2014. gada gadskārtējā sanāksmē nepieņēma saglabāšanas pasākumu attiecībā uz sarkanasaru krājumu ICES starptautiskajos ūdeņos I un II zonā, nosakot KPN un kvotas līgumslēdzējām pusēm. 2015. gadā turpināsies apspriedes par to, kādas ir zvejas iespējas attiecībā uz šo sarkanasaru krājumu. Tā kā zveja notiek gada otrajā pusē, nozvejas limitus šiem krājumiem noteiks 2015. gada laikā, ņemot vērā NEAFC piekrastes valstu apspriežu rezultātus.
(26)
Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma KPN un kvotu palielinājumu trīs gadu laikposmam attiecībā uz zilo tunzivi un pašreizējā līmenī apstiprināja KPN un kvotas, ko 2015.- 2016. gadā piemēro zobenzivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, zobenzivij Atlantijas okeāna dienvidu daļā, garspuru tunzivij Atlantijas okeāna dienvidu daļā un garspuru tunzivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā. Turklāt, kā tas jau ir zilo tunzivju krājuma gadījumā, ir lietderīgi, ka nozvejai saistībā ar zveju atpūtas un sporta nolūkā, ko veic attiecībā uz visiem citiem ICCAT krājumiem, kuri iekļauti ID pielikumā, arī tiktu piemēroti minētās organizācijas pieņemtie nozvejas limiti, lai nodrošinātu, ka Savienība nepārsniedz tās kvotas. Visi šie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(27)
Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma nozvejas limitus gan mērķsugām, gan piezvejas sugām, tostarp piezvejas kvotu 2015. un 2016. gadam attiecībā uz konkrētu izpētes zveju 88.2. apakšapgabalā. Nosakot zvejas iespējas 2016. gadam, būtu jāņem vērā šādas kvotas izmantošana 2015. gadā.
(28)
Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā negrozīja spēkā esošos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Tomēr šīs regulas VI pielikumā ir nepieciešams noteikt kapacitātes limitus, ņemot vērā Majotas kā tālākā reģiona iekļaušanu II pielikumā Regulā (ES) Nr. 1380/2013, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1385/2013 (18).
(29)
Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) trešā gadskārtējā sanāksme notiks 2015. gada februārī. Kamēr šāda gadskārtējā sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi provizoriski saglabāt pašreizējos pasākumus SPRFMO konvencijas apgabalā. Tomēr Čīles stavridas krājumā nevajadzētu zvejot, pirms gadskārtējās sanāksmes rezultātā ir noteikta KPN.
(30)
Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 87. gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā paturēja spēkā dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC paturēja spēkā arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētajiem pasākumiem būtu jāpaliek iestrādātiem Savienības tiesību aktos.
(31)
Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma ieteikumu beriksas, Atlantijas lielgalvja un pelaģiskā bruņgalvja jaunai divgadīgajai KPN, tajā pašā laikā spēkā palika esošā Patagonijas ilkņzivs un sarkano dziļūdens krabju KPN. Patlaban piemērojamie pasākumi attiecībā uz zvejas iespēju sadalījumu, kurus pieņēmusi SEAFO, būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos.
(32)
Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 9. gadskārtējā sanāksmē pieņēma saglabāšanas un pārvaldības pasākumu vaļu haizivju aizsardzībai no zvejas ar riņķvadiem. WCPFC 10. gadskārtējā sanāksmē pieņēma nozvejas limitus āķu jedu zvejas kuģiem, kuri zvejo lielacu tunzivis. 11. gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā WCPFC nemainīja 2013. gadā pašas pieņemtos pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Visi šie pasākumi būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos.
(33)
Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos.
(34)
Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 36. gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2015. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.4. apakšapgabalā. Šajā sakarībā NAFO pieņēma moratoriju attiecībā uz garneļu zveju 3L rajonā, palielināja sarkanasaru KPN 3M rajonā, lai ietvertu konkrētas piezvejas, un atļāva atkal zvejot sarkanās plekstes 3NO rajonā.
(35)
Attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) gada beigās vienojas par konkrētiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2014. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.
(36)
Saskaņā ar Savienības deklarāciju Venecuēlas Bolivāra Republikai par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (19), ir jānosaka Venecuēlai pieejamās lutjānzivju zvejas iespējas Savienības ūdeņos.
(37)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķām dalībvalstīm izmantot sistēmu, kurā iedalīto zvejas piepūli tās pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(38)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadītu dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (20).
(39)
Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(40)
Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.
2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:
a)
nozvejas limitus 2015. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2016. gadam;
b)
zvejas piepūles limitus laikposmam no 2015. gada 1. februāra līdz 2016. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 9., 29. un 31. pantā ir noteikti citi laikposmi;
c)
dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2014. gada 1. decembra līdz 2015. gada 30. novembrim;
d)
dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 32. pantā noteiktas tajā pašā pantā norādītajiem 2015. un 2016. gada laikposmiem.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:
a)
Savienības kuģiem;
b)
trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos;
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“Savienības kuģis” ir Savienības zvejas kuģis, kas atbilst definīcijai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 5. apakšpunktā;
b)
“trešās valsts kuģis” ir zvejas kuģis, kas atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 4. apakšpunktā ir trešās valsts karoga kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;
c)
“Savienības ūdeņi” ir Savienības ūdeņi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;
d)
“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;
e)
“krājums” ir krājums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā;
f)
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:
i)
zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums, - daudzums, ko katru gadu var nozvejot no katra krājuma,
ii)
visās citās zvejniecībās - daudzums, ko katru gadu var izkraut no katra krājuma;
g)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;
h)
“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;
i)
“piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā” ir piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā;
j)
“linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 (21);
k)
“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;
l)
“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā (22);
b)
“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)
“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
d)
“ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W.
e)
“ICES IXa rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
-
43° 00′ N 8° 00′ W,
-
43° 00′ N 10° 00′ W,
-
42° 00′ N 10° 00′ W,
-
42° 00′ N 8° 00′ W;
f)
“ICES IXa rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
-
42° 00′ N 8° 00′ W,
-
42° 00′ N 10° 00′ W,
-
38° 30′ N 10° 00′ W,
-
38° 30′ N 9° 00′ W,
-
40° 00′ N 9° 00′ W,
-
40° 00′ N 8° 00′ W;
g)
“Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;
h)
CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas precizēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (23) II pielikumā;
i)
NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 217/2009 (24) III pielikumā;
j)
“SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (25);
k)
“ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (26);
l)
“CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004 (27) 2. panta a) punktā;
m)
“IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (“Antigvas konvencija”) (28);
n)
“IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (29);
o)
“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (30), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošajiem apgabaliem;
p)
“WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (31);
q)
“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;
r)
“IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:
-
150° rietumu garuma meridiāns,
-
130° rietumu garuma meridiāns,
-
4° dienvidu platuma paralēle,
-
50° dienvidu platuma paralēle.
II SADAĻA
SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
5. pants
KPN un tās sadalījums
1. Savienības kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un - vajadzības gadījumā - ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
2. Savienības kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 19. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 (32) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.
3. Lai piemērotu īpašo nosacījumu, kas noteikts IA pielikumā attiecībā uz tūbīšu krājumu Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā, piemēro IID pielikumā definētos pārvaldības apgabalus.
6. pants
KPN, kas jānosaka dalībvalstīm
1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.
2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:
a)
atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un
b)
nodrošina šādu rezultātu:
i)
ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam,
ii)
ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.
3. Līdz 2015. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
pieņemtā KPN;
b)
attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN;
c)
ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.
7. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
1. Uz zivīm, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās zvejniecībās nozvejotas no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, attiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts minētās regulas 15. pantā (“izkraušanas pienākums”).
2. Zivis no citiem krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai
b)
nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.
3. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie nemērķa sugu krājumi drošās bioloģiskās robežās, lai varētu noteikt minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām.
8. pants
Zvejas piepūles limiti
Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:
a)
IIA pielikumu konkrētu mencas, jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu pārvaldībā Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;
b)
IIB pielikumu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;
c)
IIC pielikumu jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā;
9. pants
Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai
1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (33) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.
2. Dalībvalstis nodrošina, lai 2015. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.
10. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;
b)
zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;
c)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;
d)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;
e)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;
f)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;
g)
kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta saskaņā ar šīs regulas 19. pantu;
h)
papildu iedalījumus, kas veikti saskaņā ar šīs regulas 14. pantu.
2. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro, ja dalībvalsts izmanto ikgadējo elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.
11. pants
Slēgtā zvejas sezona
1. Porkupīnas sēklī laikā no 2015. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.
Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
Punkts
Ģeogrāfiskais platums
Ģeogrāfiskais garums
1.
52° 27′ N
12° 19′ W
2.
52° 40′ N
12° 30′ W
3.
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4.
52° 47′ N
12° 56′ W
5.
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6.
51° 22′ N
14° 24′ W
7.
51° 22′ N
14° 03′ W
8.
52° 10′ N
13° 25′ W
9.
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10.
52° 43′ N
12° 55′ W
11.
52° 43′ N
12° 43′ W
12.
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13.
52° 27′ N
12° 23′ W
14.
52° 27′ N
12° 19′ W
Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.
2. Tūbīšu komerciāla zveja ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2015. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.
Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā.
12. pants
Aizliegumi
1. Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;
b)
šādas zāģzivs sugas visos ūdeņos:
i)
šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);
ii)
pundurzāģzivs (Pristis clavata);
iii)
sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);
iv)
lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);
v)
zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);
c)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;
d)
parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas zvejota ar āķu jedām Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;
f)
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;
g)
melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;
h)
siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;
i)
rifu velnraja (Manta alfredi) visos ūdeņos;
j)
divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos;
k)
šādas Mobula rajas sugas visos ūdeņos:
i)
velnzivs (Mobula mobular);
ii)
mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);
iii)
dzeloņastes raja (Mobula japanica);
iv)
gludastes raja (Mobula thurstoni);
v)
garragu raja (Mobula eregoodootenkee);
vi)
mūka velna raja (Mobula munkiana);
vii)
Čīles velna raja (Mobula tarapacana);
viii)
īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);
ix)
mazā velna raja (Mobula hypostoma);
l)
dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;
m)
Norvēģijas raja (Raja (Dipturus) nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;
n)
cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
o)
ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;
p)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
13. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
II NODAĻA
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos
14. pants
Papildu zvejas iespēju iedalīšana
1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.
2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
15. pants
Papildu zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumi
1. Papildu zvejas iespējas, kas minētas 14. pantā, iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)
dalībvalstis nodrošina detalizētu un precīzu dokumentāciju par visiem zvejas reisiem, kā arī pietiekamas spējas un līdzekļus, piemēram, novērotājus, slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) u. c. To darot, dalībvalstis ievēro efektivitātes un proporcionalitātes principu;
b)
papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus:
i)
75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas,
ii)
30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos;
c)
visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 (34) XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kuras iedalītas saskaņā ar šīs regulas 14. pantu;
d)
tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas, attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;
e)
attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos.
2. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja:
a)
attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %;
b)
attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu izmantotos novērošanas līdzekļus;
c)
attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.
3. Pirms 14. pantā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
saraksts ar tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;
b)
uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas;
c)
to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)
aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;
e)
tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2014. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
16. pants
Personas datu apstrāde
Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.
17. pants
Iedalīto papildu zvejas iespēju atsaukšana
Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 15. pantā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2015. gada laikposmā.
18. pants
Izmetumu novērtējumu zinātniska izvērtēšana
Lai uzraudzītu 15. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo nodaļu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.
III NODAĻA
Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos
19. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.
2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts minētajā pielikumā.
IV NODAĻA
Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos
20. pants
Kvotu nodošana un apmaiņa
1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.
2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO līgumslēdzējai pusei sniedz un no tās saņem piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.
3. Komisija informē dalībvalsti par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.
4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.
1. iedaļa
ICCAT konvencijas apgabals
21. pants
Zilo tunzivju zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi
1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.
2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.
3. To Savienības kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.
4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.
5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.
6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.
22. pants
Zveja atpūtas un sporta nolūkā
Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zvejai atpūtas un sporta nolūkā.
23. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.
3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis).
2. iedaļa
CCAMLR konvencijas apgabals
24. pants
Aizliegumi un nozvejas limiti
1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.
2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.
25. pants
Izpētes zveja
1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2015. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2015. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.
2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.
3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejniecības potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.
26. pants
Krilu zveja 2015./2016. gada zvejas sezonā
1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2015./2016. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja kāda no šīm dalībvalstīm plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā ne vēlāk kā 2015. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilus. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlā kā 2015. gada 30. maijā iesniedz paziņojumu CCAMLR Sekretariātam.
2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.
3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.
4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:
a)
pilnīgas ziņas par plānotajiem aizstājējkuģiem, tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;
b)
izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.
5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.
3. iedaļa
IOTC konvencijas apgabals
27. pants
Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā
1. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.
2. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.
3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.
4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā.
5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos plānos noteiktos limitus.
28. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.
3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
4. iedaļa
SPRFMO konvencijas apgabals
29. pants
Pelaģiskās zvejas kapacitātes limits
Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2015. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.
30. pants
Pelaģiskās zvejas KPN
1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 29. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.
2. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai paziņošanai SPRFMO Sekretariātam sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās.
31. pants
Grunts zveja
Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, grunts zvejas piepūli vai nozveju konvencijas apgabalā 2015. gadā ierobežo šādi: tā tiek attiecīgi īstenota vai gūta tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās minētajā laikposmā ir veikta grunts zveja, un netiek pārsniegts gada vidējais nozvejas apjoms vai piepūles parametri, kas reģistrēti laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.
5. iedaļa
IATTC konvencijas apgabals
32. pants
Zveja ar riņķvadu
1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):
a)
no 2015. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2015. gada 18. novembra līdz 2016. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:
-
Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,
-
150° rietumu garuma meridiāns,
-
40° ziemeļu platuma paralēle,
-
40° dienvidu platuma paralēle;
b)
no 2015. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:
-
96° rietumu garuma meridiāns,
-
110° rietumu garuma meridiāns,
-
4° ziemeļu platuma paralēle,
-
3° dienvidu platuma paralēle.
2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2015. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.
3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis.
4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a)
ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai
b)
pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.
33. pants
Okeāna baltspuru haizivju zvejas aizliegums
1. Ir aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un minētajā apgabalā paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:
a)
reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);
b)
paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie tie ir. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis nosūta Komisijai līdz 2015. gada 31. janvārim.
6. iedaļa
SEAFO konvencijas apgabals
34. pants
Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums
SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:
-
raju dzimtas zivis (Rajidae),
-
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),
-
laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),
-
īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),
-
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),
-
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),
-
kaķhaizivs (Apristurus manis),
-
samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),
-
Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.
7. iedaļa
WCPFC konvencijas apgabals
35. pants
Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi
1. Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas. Attiecībā uz šo zveju ar riņķvadu ir aizliegts nozvejot tunci, kas atrodas barā kopā ar vaļu haizivi (Rhincodon typus), ja dzīvnieks ir pamanīts pirms riņķvada uzstādīšanas.
2. Savienības kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko veic āķu jedu zvejas kuģi, 2015. gadā nepārsniedz 2 000 tonnas.
36. pants
Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI
1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2015. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2015. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Minētajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:
a)
neizmantotu ZPI vai ar to saistītu elektronisku ierīci;
b)
nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.
2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.
3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a)
zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;
b)
ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai
c)
ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.
37. pants
IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals
1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta r) punktā, piemēro 35.-38. pantā izklāstītos pasākumus.
2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta r) punktā, piemēro 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2.-4. punktā un 33. pantā izklāstītos pasākumus.
38. pants
To Savienības kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis
Maksimālais Savienības kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.
39. pants
Zīdainās haizivis un okeāna baltspuru haizivis
1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, glabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:
a)
zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);
b)
okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
8. iedaļa
Beringa jūra
40. pants
Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos
Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.
III SADAĻA
TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS
41. pants
KPN
Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju Savienības ūdeņos, nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.
42. pants
Zvejas atļaujas
Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.
43. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 42. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. pantā izklāstītos nosacījumus.
44. pants
Aizliegumi
1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, ja tās atrodas Savienības ūdeņos:
a)
ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;
b)
šādas Savienības ūdeņos esošas zāģzivju sugas:
i)
šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);
ii)
pundurzāģzivs (Pristis clavata);
iii)
sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);
iv)
lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);
v)
zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);
c)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;
d)
parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
bara haizivs (Galeorhinus galeus) un gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;
f)
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;
g)
melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV un XIV apakšapgabalā;
h)
siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;
i)
rifu velnraja (Manta alfredi) Savienības ūdeņos;
j)
divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos;
k)
šādas Savienības ūdeņos esošas Mobula rajas sugas:
i)
velnzivs (Mobula mobular);
ii)
mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);
iii)
dzeloņastes raja (Mobula japanica);
iv)
gludastes raja (Mobula thurstoni);
v)
garragu raja (Mobula eregoodootenkee);
vi)
mūka velna raja (Mobula munkiana);
vii)
Čīles velna raja (Mobula tarapacana);
viii)
īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);
ix)
mazā velna raja (Mobula hypostoma);
l)
dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;
m)
Norvēģijas raja (Raja (Dipturus) nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;
n)
cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
o)
ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;
p)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
IV SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
45. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
46. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 43/2014
Regulas (ES) Nr. 43/2014 18.a panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
“o)
ziemeļu garnele IIIa zonā.”
47. pants
Atcelšana
Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014 atceļ no 2015. gada 1. janvāra.
48. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Tomēr, regulas 8. pantu piemēro no 2015. gada 1. februāra.
Regulas 12. panta b), i) un k) punktus un 44. panta b), i) un k) punktus piemēro no 2015. gada 8. februāra.
Regulas 46. pantu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 23., 24. un 25. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 19. janvārī