РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 544/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът е страна по Международната конвенция за опазване на рибата тон (3) в Атлантическия океан („Конвенцията“).
(2)
На своята 16-а специална среща през 2008 г. създадената с конвенцията Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан („ICCAT“) прие Препоръка 08-05 за установяване на нов план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, който заменя предишния план за възстановяване, приет през 2006 г. Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета (4) беше приет с цел прилагане на тези международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(3)
На своята 17-а специална среща през 2010 г. ICCAT прие Препоръка 10-04 за изменение на многогодишния план за възстановяване на червения тон. След това Регламент (ЕО) № 302/2009 беше изменен с Регламент (ЕС) № 500/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5), с цел да се приложат тези преразгледани международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(4)
На 18-ата си специална среща през 2012 г. ICCAT прие Препоръка 12-03, с която допълнително измени многогодишния план за възстановяване на червения тон. С цел по-добро адаптиране на риболовните сезони към дейността на флотовете, в Препоръка 12-03 се предвижда промяна на риболовните сезони, които вече са определени като открити сезони, за разлика от закритите сезони, посочени в предишните препоръки на ICCAT. Освен това действителните дати, на които е разрешен риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър, кораби с подхранка и кораби за тралене, бяха изменени. Накрая, за да се избегне неяснотата по отношение на онези съоръжения, за които няма конкретни правила за риболовните сезони, беше необходимо да се включи разпоредба, която изрично да разрешава използването на всички останали съоръжения, с изключение на всички видове плаващи мрежи, за риболов през цялата година. Периодите и датите за риболовните сезони в Атлантическия океан могат да бъдат преразгледани от ICCAT през 2015 г., след като Постоянният комитет за изследвания и статистика на ICCAT даде становище.
(5)
На своето 23-о редовно заседание през ноември 2013 г. ICCAT прие Препоръка 13-08, която допълва Препоръка 12-03, с цел да се допуснат модификации на риболовните сезони за кораби с подхранка и кораби за тралене в източната част на Атлантическия океан, които не засягат защитата на териториите за размножаване на червения тон в Средиземно море. В тази препоръка на ICCAT се посочва, че договарящите се страни и сътрудничещите недоговарящи страни, образувания или риболовни организации могат да определят различна начална дата за риболовните сезони за своите кораби с подхранка и кораби за тралене, експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, като същевременно се поддържа общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности. В посочената препоръка на ICCAT също така се установяват правила за използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки. Целта е всички технически спецификации, включително честотата на вземане на проби, начинът на вземане на проби, разстоянието от камерата, размерите на вратата за трансфер, алгоритмите (съотношението дължина-тегло) да бъдат преразгледани от Постоянния комитет за изследвания и статистика на заседанието му през 2014 г. въз основа на неговите препоръки.
(6)
С цел в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 12-03 на ICCAT, за да се осигури ефективното опазване на запасите от червен тон, да се предостави правна сигурност по отношение на засегнатите риболовни сезони и, накрая, да се позволи на държавите-членки правилно да изготвят плановете си за риболов, капацитет и инспекции и другите си задължения за докладване, както и в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 13-08 на ICCAT по отношение на използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки и на евентуалното определяне на различна начална дата за риболовните сезони за корабите с подхранка и корабите за тралене в източната част на Атлантическия океан, е необходимо във възможно най-кратък срок да се изменят съответните разпоредби в Регламент (ЕО) № 302/2009,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 302/2009 се изменя както следва:
1)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Риболовни сезони
1. Риболовът на червен тон се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за големи пелагични кораби за улов с парагада, които са с дължина над 24 m, за периода от 1 януари до 31 май, с изключение на зоната, ограничена на запад от 10° з.д. и на север от 42° с.ш., където такъв риболов се разрешава за периода от 1 август до 31 януари.
2. Риболовът на червен тон с мрежа гъргър се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 26 май до 24 юни.
3. Риболовът на червен тон от кораби с подхранка и от кораби за тралене се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 1 юли до 31 октомври.
Независимо от първата алинея, за годините 2014 и 2015 и тъй като това не засяга защитата на местата за размножаване, държавите-членки могат да определят в своите годишни национални риболовни планове различна начална дата за кораби с подхранка и кораби за тралене, плаващи под техен флаг и експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, при условие че общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности продължава да бъде в съответствие с разпоредбите на първата алинея.“
В риболовния план на Съюза, който трябва да е представен на ICCAT до 15 февруари на всяка година, се посочва дали началната дата за тези риболовни дейности е била изменена, както и координатите на засегнатите зони.
4. Риболовът на червен тон с пелагични траулери се разрешава в източната част на Атлантическия океан за периода от 16 юни до 14 октомври.
5. Любителският и спортният риболов на червен тон се разрешават в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 16 юни до 14 октомври.
6. Риболовът на червен тон със съоръжения, различни от посочените в параграфи 1-5, е разрешен през цялата година. Независимо от това риболовът на червен тон с всички видове плаващи мрежи е забранен.“;
2)
Вмъква се следният член:
„Член 24а
Използване на стереоскопични камери по време на операциите по поставяне в клетки
Използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки съответства на следните изисквания:
а)
честотата на вземане на проби от живи риби не трябва да бъде под 20 % от количеството риба, което се поставя в клетки; когато е технически възможно, вземането на проби от жива риба е последователно, чрез измерване на един от всеки пет екземпляра; тази проба следва да бъде съставена от риба, измерена на разстояние между 2 и 8 m от камерата;
б)
размерите на вратата за трансфер, свързваща клетката донор и приемащата клетка, се определят на максимална ширина 10 m и максимална височина 10 m;
в)
когато измерванията на дължината на рибата представляват мулти-модално разпределение (две или повече групи от различни размери), е възможно да се използва повече от един алгоритъм за преобразуване за една и съща операция по поставяне в клетки; най-актуалният(те) алгоритъм(ми), установен(и) от Постоянния комитет за изследвания и статистика на ICCAT, се използва(т) за преобразуване на дължината на тялото до развилката на опашната перка в общо тегло съгласно категорията размер на рибата, измерена по време на операцията по поставяне в клетки;
г)
потвърждаването на резултатите от измерването на дължината, получени по стереоскопичен начин, се извършва преди всяка операция по поставяне в клетки, като се използва измервателна рейка на разстояние от 2 и 8 m;
д)
когато се оповестяват резултатите от стереоскопичната програма, в информацията се посочва възможността за допускане на грешки, присъща на техническите спецификации на системата от стереоскопични камери, която не надвишава +/- 5 %.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 544/2014
(2014. gada 15. maijs),
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Savienība ir Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (3) (“konvencija”) Puse.
(2)
Ar konvenciju izveidotā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (“ICCAT”) 2008. gadā 16. īpašajā sanāksmē pieņēma Ieteikumu 08-05 izveidot jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, aizstājot iepriekšējo - 2006. gadā pieņemto - krājumu atjaunošanas plānu. Lai Savienības līmenī īstenotu minētos starptautiskos saglabāšanas pasākumus, tika pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009 (4).
(3)
ICCAT 17. īpašajā sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko izdarīja grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Regula (EK) Nr. 302/2009 pēc tam tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 500/2012 (5), lai Savienības līmenī īstenotu pārskatītos starptautiskos saglabāšanas pasākumus.
(4)
ICCAT 18. īpašajā sanāksmē 2012. gadā pieņēma Ieteikumu 12-03, ar ko izdarīja turpmākus grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Lai zvejas sezonas labāk pielāgotu flotes darbībai, ar Ieteikumu 12-03 ir grozītas zvejas sezonas, ko tagad definē kā “atklātas” sezonas atšķirībā no “slēgtajām” sezonām, kas norādītas iepriekšējos ICCAT ieteikumos. Turklāt ir grozīti faktiskie datumi, kad ir atļauts zvejot kuģiem ar riņķvadu, laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām. Visbeidzot, lai izvairītos no jebkādas nenoteiktības attiecībā uz zvejas rīkiem, uz kuriem neattiecas īpaši noteikumi par zvejas sezonām, bija nepieciešams iekļaut noteikumu, ka ar visiem cita veida zvejas rīkiem, izņemot jebkāda veida dreifējošus tīklus, skaidri atļauts zvejot visu gadu. ICCAT 2015. gadā var pārskatīt zvejas sezonām Atlantijas okeānā noteiktos laikposmus un datumus, ņemot vērā ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas (SCRS) ieteikumus.
(5)
ICCAT 23. kārtējā sanāksmē 2013. gada novembrī pieņēma Ieteikumu 13-08, ar ko papildināja Ieteikumu 12-03, lai varētu izdarīt grozījumus attiecībā uz zvejas sezonām Atlantijas okeāna austrumu daļā laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, kuri neietekmē zilās tunzivs nārsta vietu aizsardzību Vidusjūrā. Minētajā ICCAT ieteikumā paredzēts, ka Līgumslēdzējas puses un sadarbības partneri, kas nav Līgumslēdzējas puses, un struktūras vai zvejniecības struktūras, var noteikt zvejas sezonām atšķirīgu sākuma datumu laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, ko izmanto Atlantijas okeāna austrumu daļā, vienlaicīgi šādai zvejniecībai saglabājot kopējo atklātās sezonas ilgumu. Minētajā ICCAT ieteikumā arī iekļauti noteikumi par stereoskopisko kameru izmantošanu sprostā ievietošanas darbībās. Paredzēts, ka visas tehniskās specifikācijas, tostarp paraugu ņemšanas intensitāti, paraugu ņemšanas veidu, attālumu līdz kamerai, pārvietošanas tuneļa izmērus, algoritmus (garuma un svara attiecību), savā 2014. gada sanāksmē pārskata SCRS, un vajadzības gadījumā tās groza ICCAT 2014. gada sanāksmē, balstoties uz SCRS ieteikumiem.
(6)
Lai Savienības tiesību aktos īstenotu ICCAT Ieteikumu 12-03 nolūkā nodrošināt zilo tunzivju krājumu efektīvu saglabāšanu, nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz attiecīgajām zvejas sezonām un, visbeidzot, ļaut dalībvalstīm pienācīgi izveidot zvejas, jaudas un inspekcijas plānus un izpildīt ziņošanas pienākumus un lai Savienības tiesību aktos īstenotu ICCAT Ieteikumu 13-08 attiecībā uz stereoskopisko kameru izmantošanu sprostā ievietošanas darbībās un attiecībā uz zvejas sezonu atšķirīgu sākuma datumu iespējamo noteikšanu laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, ko izmanto Atlantijas okeāna austrumu daļā, iespējami ātri ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 302/2009 attiecīgie noteikumi,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 302/2009 groza šādi:
1)
7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
Zvejas sezonas
1. No 1. janvāra līdz 31. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja, izmantojot liela izmēra pelaģiskos nozvejotājus kuģus, kas zvejo ar āķu jedām un kas garāki par 24 m, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kur šāda zveja ir atļauta laikposmā no 1. augusta līdz 31. janvārim.
2. No 26. maija līdz 24. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem.
3. No 1. jūlija līdz 31. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas.
Neatkarīgi no pirmās daļas 2014. un 2015. gadam un tā kā nārsta vietu aizsardzība netiek skarta, dalībvalstis savos ikgadējos valsts zvejas plānos var noteikt atšķirīgu sākuma datumu zvejai, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas, kuras kuģo ar šo valstu karogu un darbojas Atlantijas okeāna austrumu daļā, ar noteikumu, ka šādas zvejas kopējais atklātās sezonas ilgums joprojām atbilst pirmajai daļai.
Savienības zvejas plānā, kas ik gadu līdz 15. februārim jāiesniedz ICCAT, norāda, vai šiem zvejas veidiem ir mainīts sākuma datums, kā arī attiecīgo apgabalu koordinātas.
4. No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar pelaģiskiem traleriem.
5. Laikposmā no 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju atpūtas un sporta zveja.
6. Zilo tunzivju zveja ar citiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 1. līdz 5. punktā, ir atļauta visu gadu. Neatkarīgi no tā zilo tunzivju zveja ar jebkāda veida dreifējošiem tīkliem ir aizliegta.”;
2)
iekļauj šādu pantu:
“24.a pants
Stereoskopisko kameru izmantošana sprostā ievietošanas darbību laikā
Stereoskopisko kameru sistēmu izmantošana saistībā ar sprostā ievietošanas darbībām atbilst šādiem nosacījumiem:
a)
dzīvu zivju paraugu ņemšanas intensitāte nav zemāka par 20 % no tā zivju apjoma, ko ievieto sprostā; ja tehniski ir iespējams, dzīvu zivju paraugu ņemšanu veic secīgi, mērot katru piekto īpatni; šādam paraugam būtu jāsastāv no zivīm, kas izmērītas no 2 līdz 8 metru attālumā no kameras;
b)
pārvietošanas tunelim, kas savieno nododošo sprostu ar uztverošo sprostu, nosaka maksimāli pieļaujamo platumu - 10 metri - un maksimāli pieļaujamo augstumu - 10 metri;
c)
ja zivju garuma mērījumi uzrāda multimodālu sadalījumu (divas vai vairākas atsevišķu izmēru kohortas), vienai un tai pašai sprostā ievietošanas darbībai var izmantot vairāk nekā vienu konversijas algoritmu; veicot pārrēķinu no garuma līdz astes spuras sazarojuma vietai (“fork length”) uz kopējo svaru atbilstoši zivju lieluma kategorijai, kuras mēra sprostā ievietošanas darbības laikā, izmanto visjaunākos algoritmus, ko noteikusi ICCAT Pastāvīgā pētniecības un statistikas komiteja;
d)
pirms katras sprostā ievietošanas darbības veic stereoskopisko garuma mērījumu validāciju, izmantojot mērogu 2 m attālumā un 8 m attālumā;
e)
paziņojot stereoskopiskās programmas rezultātus, informācijā norāda, kāda ir kļūdas robeža stereoskopisko kameru sistēmas tehniskajās specifikācijās, un tā nepārsniedz +/-5 %.”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 15. maijā