РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 795/2012 НА СЪВЕТА
от 28 август 2012 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 954/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна. Мерките се състояха в налагането на адвалорно антидъмпингово мито в размер между 12,3 % и 25,7 % върху вноса от поименно изброени производители износители в Украйна, като за вноса от всички останали дружества в Украйна беше приложена остатъчна митническа ставка в размер на 25,7 %. Окончателното антидъмпингово мито, наложено на износителя, обект на настоящото разследване за преразглеждане - CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, понастоящем с наименование LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant („заявителят“ или „Interpipe“), бе в размер на 25,1 %.
(2)
След искане от страна на Interpipe за отмяна на Регламент (ЕО) № 954/2006 на 10 март 2009 г. Първоинстанционният съд на Европейските общности отмени член 1 от посочения регламент, доколкото антидъмпинговото мито, определено за Interpipe, надвишава митото, което е щяло да бъде приложено, ако не е била направена корекция на експортната цена във връзка с комисиона, когато продажбите са били осъществени с посредничеството на свързан търговец, а именно Sepco SA (3). На 16 февруари 2012 г. Съдът на Европейския съюз потвърди решението на Първоинстанционния съд (4).
(3)
Вследствие на тези решения Съветът измени Регламент (ЕО) № 954/2006 с Регламент за изпълнение (ЕС) № 540/2012 (5), така че да коригира антидъмпинговото мито, наложено на Interpipe, доколкото то е било грешно определено. Съответно антидъмпинговото мито, което понастоящем е в сила по отношение на Interpipe, е в размер на 17,7 %.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките („разследване с оглед изтичане на срока на действие“) с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 (6) Съветът запази мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 954/2006 върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна.
(5)
Съответно действащите понастоящем мерки са мерките, установени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, т.е. между 24,1 % и 35,8 % за вноса от Русия и между 12,3 % и 25,7 % за вноса от Украйна, като за Interpipe е определено антидъмпингово мито в размер на 17,7 %.
1.2. Искане за частично междинно преразглеждане
(6)
На 29 юли 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, („известието за започване“) (7) започването съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, прилагани при вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Украйна.
(7)
Преразглеждането, чийто обхват бе ограничен до разглеждането на дъмпинга, бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Interpipe. В искането Interpipe представи prima facie доказателства за това, че запазването на наложените мерки на сегашното ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреди дъмпинг.
1.3. Разследване
(8)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износител и промишлеността от Съюза за започването на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(10)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на заявителя, който изпрати отговор в посочения срок.
(11)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи равнището на дъмпинга. Проведени бяха проверки на място в помещенията на заявителя и на свързаните се него търговски дружества LLC Interpipe Ukraine и Interpipe Europe SA.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, с който бяха наложени действащите понастоящем мерки, а именно безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (8), с произход от Украйна, понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 („разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(13)
Както бе установено при първоначалното разследване, както и при разследването с оглед изтичане на срока на действие, при настоящото разследване бе потвърдено, че продуктът, произвеждан в Украйна и изнасян за Съюза, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Предварителни бележки
(14)
Дружеството Interpipe изцяло притежава и контролира двама производители износители - LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). В съответствие със стандартната практика на институциите на Съюза за двамата производители износители бе изчислен общ дъмпингов марж. Първоначално размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, а след това бе определена единна за двете дружества среднопретеглена ставка на дъмпинга.
(15)
Тази методология обаче бе различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато общият дъмпингов марж бе изчислен, като бяха групирани всички данни във връзка с производството, рентабилността и продажбите в Съюза на двете производствени дружества. Промяната в обстоятелствата, обосноваваща промяната в методологията, се състои в отбелязаната промяна в корпоративната структура на групата, която позволява продажбите и производството на съответното дружество производител да се идентифицират, което не бе възможно в рамките на първоначалното разследване.
(16)
Освен това по време на първоначалното разследване бе направена корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент във връзка с разходите за енергия на Interpipe, за да бъдат отразени в разумна степен разходите, свързани с производството и продажбата на електроенергия и газ в Украйна. Тази корекция бе счетена за необходима поради факта, че към съответния момент украинските цени на газ и електроенергия бяха значително по-ниски в сравнение със средната цена, заплащана в Съюза, и не съответстваха на международните пазарни цени. Корекцията се основаваше на средните цени, констатирани в Румъния, която по това време бе включена в разследването.
(17)
За разлика от първоначалното разследване обаче се счита, че корекция, свързана с енергията, не е необходима за целите на настоящото междинно преразглеждане. Разследването показа, че средните украински цени на електроенергията непрекъснато са се увеличавали от момента на провеждане на първоначалното разследване нататък, като темпът на увеличение е бил много по-бърз в сравнение с темпа при средните цени в Европейския съюз и по този начин голямата разлика помежду им постепенно е намаляла. Следователно значителната ценова разлика в разходите за енергия, установена по време на първоначалното разследване и обосновала корекцията, вече не е налице.
(18)
Счита се съответно, че при настоящото междинно преразглеждане не е целесъобразно да се прави корекция във връзка с енергията.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Нормална стойност
(19)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше проверено за всеки производител износител дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с неговия общ обем на продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Проучването установи, че продажбите на вътрешния пазар са били представителни и за двамата производители износители.
(20)
Освен това за всеки вид на сходния продукт, продаван на вътрешния пазар от производителите износители, бе проучено дали е бил достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от заявителя продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(21)
В съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент след това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаден в представителни количества, може да се разглеждат като реализирани при обичайни търговски условия. Това бе направено, като бе определен относителният дял на рентабилните продажби, реализирани на вътрешния пазар, на независими потребители за всеки изнасян вид от разглеждания продукт по време на РПП.
(22)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност и среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(23)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през РПП.
(24)
Нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена въз основа на производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общите и административните разходи и за печалба. При наличие на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от сделките при обичайни търговски условия на този пазар по видове на разглеждания продукт. При липсата на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба. Тази промяна в методологията се дължеше на факта, че след първоначалното разследване Органът за уреждане на спорове на СТО прие доклад, изготвен от експертна група на СТО, по делото Европейски общности - антидъмпингова мярка по отношение на отгледана в рибовъдни стопанства сьомга с произход от Норвегия (9), съгласно който действителният марж на печалбата, определен за сделките, реализирани при обичайни търговски условия със съответните видове на продукта, за които се е наложило да се използва конструирана нормална стойност, не може да не бъде взет предвид.
(25)
След разгласяването на окончателните заключения двамата производители износители заявиха, че в установените по време на РПП общи производствени разходи за разглеждания продукт не е следвало да се включват разходите, свързани с неизползван капацитет, тъй като това представлява нарушение на член 2, параграф 5 от основния регламент и противоречи на счетоводните принципи, установени в Международните счетоводни стандарти (МСС), и по-специално в МСС 2. По отношение на член 2, параграф 5 от основния регламент следва да се отбележи, че съгласно същия член в случаите, когато се смята, че разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, не са добре отразени в документите на съответната страна, те трябва да се коригират. Фактът, че дружеството не е работило с пълния си капацитет, означава обаче, че такива разходи са правени. В действителност тези разходи са вписани като разход в приходната сметка на двете дружества износители и могат да бъдат директно свързани със сходния продукт. Освен това бе счетено, че позоваването на МСС 2 няма отношение към случая, тъй като с МСС 2 се цели да се укаже какво да бъде счетоводното третиране за целите на инвентаризацията, но не се определя какви разходи следва да се считат за разходи за производство. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(26)
Същите производители износители заявиха също така, че някои финансови разходи, произтичащи от заеми и включени в разходите по реализация, общи и административни разходи, е следвало да бъдат изключени. Заявено бе, че тези заеми са били взети с оглед на нуждата от ликвидност и финансиране на дружеството в краткосрочен план, и че те не са свързани с производството на разглеждания продукт. По време на проверката на място наистина бе констатирано, че разходите за лихви са били свързани основно с финансиране на оборотен капитал. Поради това разходите за лихви бяха разпределени върху всички продукти. Производителите износители не успяха да докажат, че разходите за лихви са били направени с оглед на конкретни цели, различни от целта за финансиране на оборотен капитал. Двамата производители износители не успяха да представят допълнителни данни в подкрепа на твърдението си, поради което то бе отхвърлено.
3.2.2. Експортна цена
(27)
Целият износ на разглеждания продукт от двамата производители износители за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество в Швейцария директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(28)
Припомня се, че при първоначалното разследване бе направена корекция на експортната цена съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент в случаите, когато продажбите са направени чрез свързани търговци. С оглед обаче на решението на Съда на Европейския съюз, упоменато в съображение 2, в което бе постановено, че корекцията не е обоснована, при настоящото междинно преразглеждане такава корекция не бе направена.
(29)
Нормалната стойност и експортната цена на двамата производители износители бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това бяха направени корекции по отношение на разходите за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходите за кредити.
3.2.4. Дъмпингов марж
(30)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на база цената франко завод за всеки от двамата производители износители. Както е посочено в съображение 14, след това бе определен общ дъмпингов марж за Interpipe чрез изчисляване на единна среднопретеглена ставка на дъмпинга за двамата производители износители в рамките на Interpipe.
(31)
На тази основа дъмпинговият марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, е 13,8 %.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(32)
В своето искане за провеждане на частично междинно преразглеждане заявителят твърди, че промените в структурата на дружеството и организацията на производството, както и преструктурирането на организацията на продажбите както на вътрешния, така и на външния пазар са оказали въздействие върху неговата структура на разходите и че поради това запазването на антидъмпинговото мито на сегашното му ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреди дъмпинг.
(33)
Съответно бе разследвано дали може основателно да се приеме, че променените обстоятелства, довели до започването на настоящото междинно преразглеждане, и последствията от тях са с траен характер.
(34)
Разследването установи, че основните фактори, довели до определения при разследването за преразглеждане по-нисък дъмпингов марж, са промени в организацията на дружеството, сред които сливане на двете производствени дружества, и преструктуриране на организацията на продажбите, която е била оптимизирана. Тези промени, които са повлияли на структурата на разходите на заявителя във връзка с производството и продажбата на разглеждания продукт, имат структурен характер и следователно не би трябвало да се променят в обозримо бъдеще. Освен това няма данни за значителна променливост на цените на заявителя.
(35)
Поради това се стигна до заключението, че промените са с траен характер и че прилагането на съществуващите мерки на сегашното им ниво вече не е необходимо,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 се заменя със следното:
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 28 август 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 795/2012
(2012. gada 28. augusts),
ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija ir iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Horvātijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 12,3 % līdz 25,7 % apmērā, ko piemēro importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem Ukrainā, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem Ukrainā piemēro atlikušo maksājuma likmi 25,7 % apmērā. Galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro eksportētājam, uz kuru attiecas šī pārskatīšanas izmeklēšana, proti, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube un OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, ko tagad sauc LLC Interpipe Niko Tube un OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “Interpipe”), ir 25,1 %.
(2)
Pēc Interpipe pieprasījuma atcelt Regulu (EK) Nr. 954/2006 Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa 2009. gada 10. martā anulēja minētās regulas 1. pantu, ciktāl antidempinga maksājums, kas noteikts Interpipe, pārsniedza to maksājumu, kurš būtu piemērojams, ja eksporta cena nebūtu koriģēta, ņemot vērā komisijas maksu tajos gadījumos, kad pārdošana notika, izmantojot saistītā tirgotāja starpnieku Sepco SA (3). Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 16. februārī atstāja spēkā Pirmās instances tiesas spriedumu (4).
(3)
Pēc šiem spriedumiem Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2012 (5) grozīja Regulu (EK) Nr. 954/2006, lai labotu Interpipe noteikto antidempinga maksājumu, ciktāl tas bija noteikts kļūdaini. Tādējādi spēkā esošais antidempinga maksājums, kas noteikts Interpipe, patlaban ir 17,7 %.
(4)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012 (6) saglabāja pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 bija noteikti Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”).
(5)
Tādējādi patlaban spēkā esošie pasākumi ir tie, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, t. i., no 24,1 % līdz 35,8 % importam no Krievijas un no 12,3 % līdz 25,7 % importam no Ukrainas, bet Interpipe noteiktais antidempinga maksājums ir 17,7 %.
1.2. Daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījums
(6)
Komisija 2011. gada 29. jūlijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (7) informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam.
(7)
Šī pārskatīšana, kas attiecās vienīgi uz dempinga izpēti, tika sākta pēc Interpipe iesniegta pamatota pieprasījuma. Interpipe pieprasījumā sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nav vajadzīga.
1.3. Izmeklēšana
(8)
Izmeklēšana par dempinga līmeni aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(9)
Par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(10)
Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam, kas noteiktajā termiņā sniedza atbildi.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga līmeni. Tika veikti pārbaudes apmeklējumi pieprasījuma iesniedzēja un tā saistīto tirdzniecības uzņēmumu LLC Interpipe Ukraine un Interpipe Europe SA telpās.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(12)
Attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts Īstenošanas regulā (ES) Nr. 585/2012, ar kuru tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, proti, konkrēti Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi vai caurules (BCC), kā apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalentā vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā Metināšanas institūta (IIW) formulu un ķīmisko analīzi (8) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (“attiecīgais ražojums”).
2.2. Līdzīgais ražojums
(13)
Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, arī pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka Ukrainā ražotajam un uz Savienību eksportētajam ražojumam, Ukrainas iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un Savienības ražotāju ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums. Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Iepriekšējas piezīmes
(14)
Interpipe pilnībā pieder un tās kontrolē atrodas divi ražotāji eksportētāji - LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) un OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). Saskaņā ar Savienības iestāžu parasto praksi abiem ražotājiem eksportētājiem tika aprēķināta viena kopīga dempinga starpība. Dempinga apjoms vispirms tika aprēķināts katram ražotājam eksportētājam, un tad tika noteikta vienota vidējā svērtā likme abiem uzņēmumiem.
(15)
Tomēr šī metode atšķīrās no sākotnējā izmeklēšanā piemērotās metodes, kurā kopējo dempinga starpību aprēķināja, grupējot visus abu ražotāju datus par ražošanu, rentabilitāti un pārdošanas apjomu Savienībā. Metodes maiņas pamatā ir ievērojamās izmaiņas grupas korporatīvajā struktūrā, dodot iespēju identificēt attiecīgā ražošanas uzņēmuma pārdošanas un ražošanas apjomu, kas sākotnējā izmeklēšanā nebija iespējams.
(16)
Turklāt sākotnējā izmeklēšanā atbilstīgi pamatregulas 2. panta 5. punktam tika veikta korekcija attiecībā uz Interpipe enerģijas izmaksām, lai pienācīgi atspoguļotu ar elektroenerģijas un gāzes ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas Ukrainā. Šī korekcija tika uzskatīta par nepieciešamu tādēļ, ka Ukrainas gāzes un elektroenerģijas cenas tobrīd bija ievērojami zemākas nekā vidējā cena Savienībā un neatspoguļoja starptautiskās tirgus cenas. Minētā korekcija balstījās uz vidējām cenām Rumānijā, kas tobrīd bija iesaistīta izmeklēšanā.
(17)
Tomēr pretēji sākotnējai izmeklēšanai tiek uzskatīts, ka šajā starpposma pārskatīšanā korekcija attiecībā uz enerģiju nav nepieciešama. Izmeklēšana liecina, ka enerģijas vidējās cenas Ukrainā kopš sākotnējās izmeklēšanas ir pastāvīgi pieaugušas daudz straujāk nekā vidējās cenas Eiropas Savienībā, tādējādi pakāpeniski samazinot minēto starpību. Tādējādi ievērojamā enerģijas izmaksu starpība, kas tika konstatēta sākotnējā izmeklēšanā un kā dēļ tika veikta korekcija, šobrīd vairs nepastāv.
(18)
Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā starpposma pārskatīšanā netiek uzskatīts par lietderīgu veikt korekciju attiecībā uz enerģiju.
3.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
3.2.1. Normālā vērtība
(19)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem klientiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka abiem ražotājiem eksportētājiem iekšzemes pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi.
(20)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai katrs līdzīgā ražojuma veids, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū, ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja PIP laikā kopējais attiecīgā veida ražojumu apjoms, ko pieprasījuma iesniedzējs pārdevis neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma.
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu pēc tam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida, kas pārdots reprezentatīvā apjomā, iekšzemes pārdošana ir uzskatāma par notikušu parastos tirdzniecības apstākļos. To pārbaudīja, katram eksportētā attiecīgā ražojuma veidam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nosakot rentablo iekšzemes pārdošanas darījumu īpatsvaru ar neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(22)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza to izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla.
(23)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienas vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu, ņemot vērā tikai rentablos iekšzemes pārdošanas apjomus PIP attiecīgajam ražojuma veidam.
(24)
Normālā vērtība nereprezentatīvajiem ražojuma veidiem (t. i., tiem veidiem, kuru iekšzemes pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 5 % no eksporta pārdevumiem uz Savienību vai kurus iekšzemes tirgū vispār nepārdeva) tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja pārdošana iekšzemes tirgū bija notikusi, attiecīgajiem ražojuma veidiem tika izmantota peļņa no darījumiem parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem. Ja ražojums iekšējā tirgū netika pārdots, tika izmantota vidējā peļņa. Šī metode tika mainīta tādēļ, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas PTO ekspertu grupa izstrādāja un PTO Strīdu izšķiršanas padome pieņēma ziņojumu lietā Eiropas Kopienas - antidempinga pasākumi attiecībā uz saimniecībās audzētiem lašiem no Norvēģijas (9), kurā noteikts, ka nevar neņemt vērā faktisko peļņas normu, kas noteikta darījumiem parastā tirdzniecības apritē attiecīgajiem ražojuma veidiem, kuriem jāaprēķina normālā vērtība.
(25)
Pēc galīgo secinājumu izpaušanas abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma kopējās ražošanas izmaksās PIP laikā nevajadzēja iekļaut dīkstāves izdevumus, jo tādējādi tiek pārkāpts antidempinga pamatregulas 2. panta 5. punkts un tas esot arī pretunā grāmatvedības principiem, kuri izklāstīti starptautiskajos grāmatvedības standartos (IAS), un jo īpaši IAS 2. Attiecībā uz pamatregulas 2. panta 5. punktu būtu jāpiemin, ka saskaņā ar minēto pantu - ja tiek uzskatīts, ka ar attiecīgā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas nav pienācīgi atspoguļotas attiecīgās personas grāmatvedībā, tās koriģē. Tas, ka uzņēmums nedarbojās ar pilnu jaudu, nozīmē, ka izmaksas tomēr radās. Šīs izmaksas abu eksportētāju ieņēmumu pārskatā patiešām tika reģistrētas kā izmaksas, un tās bija tieši saistāmas ar līdzīgo ražojumu. Turklāt tika konstatēts, ka atsauce uz IAS 2 šajā gadījumā nav pamatota, jo IAS 2 mērķis ir noteikt grāmatvedības principus attiecībā uz inventāru, un tur nav noteikts, kas būtu uzskatāms par ražošanas izmaksām. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(26)
Tie paši ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka nevajadzēja ņemt vērā konkrētus finansiālus izdevumus saistībā ar aizņēmumiem, kas tika iekļauti tirdzniecības, vispārējās un administratīvajās izmaksās. Viņi apgalvoja, ka šie aizņēmumi tika ņemti, lai izpildītu uzņēmuma likviditātes un īstermiņa finansēšanas prasības, un nav saistīti ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka procentu izmaksas bija galvenokārt saistītas ar apgrozāmā kapitāla finansēšanu. Tādēļ procentu izmaksas attiecās uz visiem ražojumiem. Ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka procentu izmaksas bija īpaši saistītas ar citiem mērķiem, nevis ar apgrozāmā kapitāla finansēšanu. Abi ražotāji eksportētāji arī nevarēja sniegt nekādus citus pierādījumus savam apgalvojumam, tādēļ tas tika noraidīts.
3.2.2. Eksporta cena
(27)
Viss attiecīgā ražojuma eksports, ko uz Savienību veica abi ražotāji eksportētāji, notika ar Šveicē esoša saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādēļ eksporta cenas pamatā bija eksporta cenas, kas ir faktiski samaksātas vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
3.2.3. Salīdzinājums
(28)
Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika veikta eksporta cenas korekcija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, ja pārdošana notika ar saistītu tirgotāju starpniecību. Tomēr saskaņā ar 2. apsvērumā minēto Tiesas spriedumu, kurā tika nolemts, ka korekcija nebija pamatota, šajā starpposma pārskatīšanā šāda korekcija netika veikta.
(29)
Abu ražotāju eksportētāju normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, par pamatu ņemot ražotāja cenu (EXW). Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām, atlaidēm un rabatiem, komisijas maksām un kredītu izmaksām.
3.2.4. Dempinga starpība
(30)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam katram no abiem ražotājiem eksportētājiem katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu (EXW). Kā minēts 14. apsvērumā, pēc tam Interpipe tiek noteikta viena kopēja dempinga starpība, aprēķinot vienotu vidējo svērto dempinga likmi abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri ietilpst Interpipe.
(31)
Tādējādi dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir 13,8 %.
4. APSTĀKĻU PĀRMAIŅU ILGLAICĪGUMS
(32)
Daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka pārmaiņas korporatīvajā struktūrā un ražošanas organizēšanā un pārdošanas pārstrukturēšana gan iekšzemes, gan eksporta tirgū ir ietekmējusi tā izmaksu struktūru un ka tādēļ esošais antidempinga maksājuma līmenis kaitējumu izraisošā dempinga neitralizēšanai vairs nav vajadzīgs.
(33)
Tādēļ tika pārbaudīts, vai ir pamats uzskatīt, ka pārmaiņas, kuru rezultātā tika uzsākta šī starpposma pārskatīšana, un to iznākums ir ilglaicīgs.
(34)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka galvenie faktori, kuru dēļ pastāv šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētā zemākā dempinga starpība, ir izmaiņas korporatīvajā struktūrā, kas ietver divu ražošanas uzņēmumu apvienošanos un pārdošanas pārstrukturēšanu, to racionalizējot. Šīs pārmaiņas, kas ir ietekmējušas pieprasījuma iesniedzēja izmaksu struktūru, ražojot un pārdodot attiecīgo ražojumu, ir strukturālas, un tādēļ nav pamata uzskatīt, ka tuvākajā laikā stāvoklis varētu mainīties. Turklāt nav nekādu norāžu par pieprasījuma iesniedzēja cenu ievērojamu nestabilitāti.
(35)
Tādējādi tika secināts, ka apstākļu pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un ka spēkā esošo pasākumu piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav vajadzīga,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ierakstu par LLC Interpipe Niko Tube un OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) Īstenošanas regulas (ES) Nr. 585/2012 1. panta 2. punkta tabulā aizstāj ar šādu:
“LLC Interpipe Niko Tube un OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 28. augustā