РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 101/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2013 година
относно употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (2) се определят общи правила за предприятията за хранителни продукти по отношение на хигиената на хранителните продукти, като се обръща специално внимание на принципа за повсеместното прилагане на процедури, основаващи се на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP).
(2)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфични правила за хигиената на храните от животински произход в предприятията за хранителни продукти. В регламента се предвижда, че за отстраняване на повърхностно замърсяване от продуктите от животински произход предприятията за хранителни продукти не трябва да използват други вещества освен питейна вода, освен когато употребата на друго вещество е одобрена в съответствие с регламента.
(3)
Освен това в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (3) се определят микробиологичните критерии за някои микроорганизми и правилата за прилагане, които трябва да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в Регламент (ЕО) № 852/2004. В него се предвижда, че производителите и търговците на храни трябва да вземат мерки, за да гарантират, че хранителните продукти отговарят на посочените микробиологични критерии.
(4)
На 14 декември 2010 г. в Комисията постъпи заявление за одобряване на употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове и месо от животни от рода на едрия рогат добитък.
(5)
На 26 юли 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно оценката на безопасността и ефикасността на млечната киселина при отстраняването на повърхностно микробно замърсяване от кланични трупове, разфасовки и обрезки от животни от рода на едрия рогат добитък (4).
(6)
В становището си ЕОБХ заключава, че обработката с млечна киселина с цел обеззаразяване не застрашава безопасността, при условие че използваното вещество отговаря на спецификациите на Съюза за добавките в храните. Освен това ЕОБХ стига до заключението, че обработката с млечна киселина позволява значително да се намали микробиологичното замърсяване в сравнение с неприлагането на обработка или обработката с питейна вода и че е малко вероятно подобна обработка да способства за развитието на микробна резистентност.
(7)
ЕОБХ препоръчва предприятията за хранителни продукти да потвърдят антимикробната ефикасност на този вид обработка при специфичните за тях условия на експлоатация и да следят за концентрацията на млечна киселина, температурата на прилагане и други фактори, които оказват влияние върху ефикасността ѝ като обеззаразяващо вещество. В становището си ЕОБХ също така стига до заключението, че тази употреба на млечната киселина не води до отрицателни последици за околната среда.
(8)
Становището на ЕОБХ е, че остатъчното количество, абсорбирано в месото на животни от рода на едрия рогат добитък в резултат на обработката с млечна киселина, няма да превиши 190 mg/kg. Подобно количество се счита за остатъчно в сравнение с активното количество, необходимо за намаляване на повърхностното микробно замърсяване. При това то не оказва никакво технологично въздействие върху крайния продукт. В допълнение остатъчното количество млечна киселина, използвана за намаляване на повърхностно микробно замърсяване, е пренебрежимо малко в сравнение с количеството млечна киселина, естествено съдържащо се в месото от животни от рода на едрия рогат добитък, и не застрашава безопасността. В някои месни заготовки солите на млечната киселина са разрешени като добавки в храните с цел консервиране, като за целта обичайната практика е да се използват нива от порядъка на 20 000 mg/kg. Поради това употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробно замърсяване ясно се разграничава от използването ѝ като добавка в храните.
(9)
С оглед на становището на ЕОБХ и предвид обстоятелството, че млечната киселина може значително да намали евентуалното микробиологично замърсяване, е целесъобразно да се одобри употребата ѝ за намаляване на повърхностното замърсяване. Тази употреба обаче следва да бъде разрешена, ако са спазени определени условия. Тя следва да бъде ограничена до използване върху кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове в кланиците и следва да залегне в добрите хигиенни практики и в системите, основани на HACCP.
(10)
В Регламент (ЕС) № 231/2012 на Комисията от 9 март 2012 г. за определяне на спецификации на добавките в храните, включени в списъците в приложения II и III към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят спецификациите на добавките в храните относно по-специално техния произход, критерии за чистота и всякаква друга необходима информация.
(11)
В съответствие със становището на ЕОБХ млечната киселина, използвана за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък, следва да отговаря на спецификациите за млечната киселина, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това, когато млечната киселина се използва за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване в съответствие с настоящия регламент, е целесъобразно тази млечна киселина да отговаря на спецификациите, определени в Регламент (ЕС) № 231/2012.
(12)
Употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък не трябва да освобождава предприятията за хранителни продукти от задължението им да спазват изискванията на законодателството на Съюза относно хигиената на храните, определени в регламенти (ЕО) № 852/2004, (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 2073/2005, и в никакъв случай не следва да се счита за заместител на добрите хигиенни практики при клане и на съответните оперативни процедури или за алтернатива на спазването на изискванията на посочените регламенти.
(13)
Постоянният комитет по хранителната верига и здравето на животните не предостави становище в рамките на срока, определен от неговия председател. Поради това Комисията представи на Съвета предложение, свързано с тази мярка, и същевременно го препрати на Европейския парламент.
(14)
С оглед на факта, че Съветът не се е произнесъл и Европейският парламент не възрази срещу мярката в рамките на приложимите срокове, Комисията следва да приеме мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предприятията за хранителни продукти могат да използват млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък в кланиците при спазване на условията, посочени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 101/2013
(2013. gada 4. februāris)
par pienskābes izmantošanu, lai samazinātu mikrobioloģisko virsmas piesārņojumu uz liellopu liemeņiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (2) paredz vispārīgus noteikumus, kas pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jāievēro attiecībā uz pārtikas produktu higiēnu, it īpaši ņemot vērā principu par tādu procedūru vispārēju ieviešanu, kas balstītas uz riska analīzi un kritisko punktu kontroli (HACCP).
(2)
Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir paredzēti īpaši higiēnas noteikumi, kas attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Minētā regula nosaka, ka pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki dzīvnieku izcelsmes produktu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma nedrīkst izmantot nevienu citu vielu, izņemot dzeramo ūdeni, ja vien šādas vielas izmantošana nav apstiprināta saskaņā ar minēto regulu.
(3)
Turklāt Komisijas 2005. gada 15. novembra Regulā (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (3) ir noteikti mikrobioloģiskie kritēriji dažiem mikroorganismiem un izpildes noteikumi, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, īstenojot Regulā (EK) Nr. 852/2004 minētos vispārējos un īpašos higiēnas pasākumus. Minētā regula paredz, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem ir jānodrošina, lai pārtikas produkti atbilstu šiem mikrobioloģiskajiem kritērijiem.
(4)
Komisija 2010. gada 14. decembrī saņēma pieteikumu apstiprināt pienskābes izmantošanu virsmas piesārņojuma samazināšanai uz liellopu liemeņiem un gaļas.
(5)
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2011. gada 26. jūlijā pieņēma zinātnisku atzinumu par pienskābes nekaitīguma un efektivitātes novērtējumu, lietojot to mikrobu izraisītā piesārņojuma attīrīšanai no liellopu liemeņiem, izcirtņiem un atgriezumiem (4).
(6)
Minētajā atzinumā EFSA secina, ka apstrāde, izmantojot pienskābi attīrīšanai, nerada bažas par kaitīgumu, ja izmantojamā viela atbilst Savienības specifikācijām attiecībā uz pārtikas piedevām. Turklāt EFSA secina, ka apstrāde ar pienskābi ievērojami samazina mikrobioloģisko piesārņojumu, salīdzinot ar apstrādes neveikšanu vai apstrādi ar dzeramo ūdeni, un ka ir maz ticams, ka šāda apstrāde varētu sekmēt mikrobu rezistences veidošanos.
(7)
EFSA iesaka pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem validēt šādas apstrādes antimikrobiālo efektivitāti pie īpašiem pārstrādes nosacījumiem un pārbaudīt pienskābes koncentrāciju, uzklāšanas temperatūru un citus faktorus, kuri ietekmē pienskābes kā attīrīšanas līdzekļa efektivitāti. EFSA atzinumā arī secināts, ka šāds pienskābes izmantojums neizraisa nelabvēlīgas sekas attiecībā uz vidi.
(8)
Saskaņā ar EFSA atzinumu atlieku daudzums, kas tiek absorbēts liellopu gaļā no apstrādes ar pienskābi, nepārsniegs 190 mg/kg. Šāds daudzums uzskatāms par atliekām, salīdzinot ar aktīvo daudzumu, kas vajadzīgs mikrobu izraisītā virsmas piesārņojuma samazināšanai. Turklāt tam nav nekādas tehnoloģiskās iedarbības uz galaproduktu. Jāpiebilst, ka, salīdzinot ar pienskābes daudzumu, kas dabīgā veidā ir liellopu gaļā, mikrobu izraisītā virsmas piesārņojuma samazināšanai izmantotās pienskābes atlieku daudzums ir niecīgs un tas neraisa bažas par kaitīgumu. Konservēšanas nolūkā dažos gaļas izstrādājumos kā pārtikas piedevu ir atļauts lietot pienskābes sāļus. Parasti šim nolūkam lietotā deva ir 20 000 mg/kg. Tādēļ pienskābes lietošana mikrobu izraisītā virsmas piesārņojuma samazināšanai ir skaidri nošķirama no pienskābes kā pārtikas piedevas lietošanas.
(9)
Saskaņā ar EFSA atzinumu, ņemot vērā to, ka pienskābe var ievērojami samazināt iespējamo mikrobioloģisko piesārņojumu, ir lietderīgi apstiprināt tās lietošanu virsmas piesārņojuma samazināšanai. Tomēr šāds lietošanas veids būtu jāatļauj, ievērojot konkrētus nosacījumus. Pienskābes lietošana būtu jāatļauj tikai kautuvēs uz liemeņiem, pusliemeņiem vai ceturtdaļliemeņiem, un tās lietošana būtu jāiekļauj labas higiēnas praksē un sistēmās, kas balstītas uz HACCP.
(10)
Komisijas 2012. gada 9. marta Regulā (ES) Nr. 231/2012, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas (5), noteiktas pārtikas piedevu specifikācijas, konkrētāk, to izcelsme, tīrības kritēriji un visa pārējā nepieciešamā informācija.
(11)
Saskaņā ar EFSA atzinumu pienskābei, ko izmanto, lai samazinātu virsmas piesārņojumu uz liellopu liemeņiem, ir jāatbilst specifikācijām, kas attiecībā uz pienskābi noteiktas Savienības tiesību aktos. Tādējādi, ja pienskābi izmanto, lai atbilstīgi šai regulai samazinātu mikrobioloģisko virsmas piesārņojumu, šādai pienskābei būtu jāatbilst Regulā (ES) Nr. 231/2012 noteiktajām specifikācijām.
(12)
Pienskābes izmantošana mikrobioloģiskā virsmas piesārņojuma samazināšanai uz liellopu liemeņiem, pusliemeņiem vai ceturtdaļliemeņiem nedrīkst ietekmēt pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku pienākumu ievērot Savienības tiesību aktu prasības pārtikas higiēnas jomā, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 2073/2005, un nekādā ziņā to nedrīkstētu uzskatīt par labas higiēniskas kaušanas prakses un darba procedūru aizstājēju vai par alternatīvu veidu, kā izpildīt minēto regulu prasības.
(13)
Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nesniedza atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Tāpēc Komisija attiecībā uz šo pasākumu iesniedza priekšlikumu Padomei un vienlaikus pārsūtīja to Eiropas Parlamentam.
(14)
Ņemot vērā to, ka paredzētajos termiņos Padome nerīkojās un Eiropas Parlaments neiebilda pret pasākumu, Komisijai būtu jāpieņem šis pasākums,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem atļauts kautuvēs izmantot pienskābi, lai samazinātu mikrobioloģisko virsmas piesārņojumu uz liellopu liemeņiem vai pusliemeņiem, vai ceturtdaļliemeņiem, saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 4. februārī