РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам
(2014/918/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 14, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(1)
На 19 декември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антисубсидийно разследване по отношение на вноса в Съюза на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам („засегнатите държави“) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 4 ноември 2013 г. от Международния комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (CIRFS) („жалбоподателя“) от името на седем производители. Жалбоподателят е представлявал над 70 % от общото производство на Съюза на полиестерни щапелни влакна (ПЩВ). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
Преди започването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Китайската народна република (ПК), правителството на Индия (ПИ) и правителството на Виетнам (ПВ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на ПЩВ с произход от тези държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Съответните правителства бяха поканени на индивидуални консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение.
Китайска народна република (Китай)
(4)
ПК не прие предложението за консултации, като заяви, че е налице недоразумение относно датата на подаване на жалбата. Въпреки това ПК предостави коментари във връзка със съдържащите се в жалбата твърдения, че схемите не са подложени на изравнителни мерки.
Индия
(5)
ПИ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПИ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
Виетнам
(6)
ПВ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПВ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
1.2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, други известни производители от Съюза, известните производители износители и ПК, ПИ и ПВ, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(9)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, производители от Съюза и несвързани вносители, всички известни производители износители и несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своята дейност, свързана с ПЩВ по време на периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. Тази информация бе поискана съгласно член 27 от основния регламент с цел Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава. Бяха проведени консултации и с органите на Китай, Индия и Виетнам.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите и обема на производство на ПЩВ по време на разследвания период и като взе предвид географското разпределение. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза са представлявали 54 % от общото производство в Съюза на ПЩВ.
(11)
Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си по временната извадка. Такива коментари не бяха получени. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(13)
Осем несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията първоначално подбра извадка от три несвързани вносителя въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(14)
Един от включените в извадката вносители се оттегли от извадката, като уведоми Комисията, че няма да предостави отговор на въпросника. Впоследствие Комисията се отказа от изготвянето на извадка с оглед на ограничения брой оставащи (невключени в извадката) вносители, като всички бяха поканени да предоставят отговори на въпросника. Две дружества, които внасят и използват разглеждания продукт, заявиха, че не желаят да съдействат като вносители, а като ползватели. От останалите пет несвързани вносителя бяха получени четири отговора на въпросника.
Изготвяне на извадка от производители износители в Китай
(15)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Китай да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Китай към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(16)
Първоначално 23 производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители/групите от производители износители и в съответствие с член 27 от основния регламент, Комисията първоначално предложи извадка от петте оказали съдействие производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период. Други двама китайски производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация на по-късен етап. Размерът на двамата китайски производители износители/групи от производители износители обаче не е от такова естество, че да промени извадката, дори те да бяха предоставили поисканата информация в срок.
(17)
Двамата китайски производители износители/групи от производители износители поискаха извадката да бъде изготвена въз основа на суровините, използвани за производството на ПЩВ. Във връзка с това те заявиха, че в извадката трябва да бъде включен същият брой производители на ПЩВ, използващи пречистена терефталова киселина/моноетилен гликол (ПТК/МЕГ), като броя на производителите на ПЩВ, използващи люспи от PET. Освен това те заявиха, че производствените процеси биват различни в зависимост от използваната суровина и че производителите, които използват различни суровини, не се конкурират на един и същ пазар. Освен това бе заявено, че производителите на ПЩВ, които не използват ПТК/МЕГ като суровини, не са се ползвали от доставката на ПТК/МЕГ на занижени цени, посочени в жалбата.
(18)
Комисията подбра извадката въз основа на най-големия обем на износа за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. При изготвянето на извадката бе взе предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Освен това бе посочено, че извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса.
(19)
Основаването на извадката единствено на вида на производствения процес би могло да предреши резултата от разследването, като се допусне, че подлежащи на изравнителни мерки субсидии ще бъдат установени само по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина ПТК/МЕГ, а не по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина люспи от PET. Освен това бе счетено, че подобни критерии за подбор биха били произволни, тъй като изготвената от равен брой дружества извадка не би била представителна от гледна точка на обема на износа за Съюза в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и поради тази причина искането бе отхвърлено.
(20)
Един от китайските производители износители/група от производители износители заяви, че извадката следва да се основава на стойността на износа, а не на обема на износа и поиска да бъде включен в извадката. Изготвянето на извадка въз основа на стойностите на износа не би довело до представителни и обективни резултати, тъй като цените могат да бъдат изкривени от субсидирането. Комисията подбра петте най-големи производители износители/групи от производители износители по отношение на обема, които представляват 53 % от общия обем на износа за Съюза от оказалите съдействие китайски износители. Това се счита за най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. Поради това искането бе отхвърлено.
(21)
Същата страна заяви, че суровината ѝ се е състояла изцяло от рециклирани текстилни отпадъци и тя не се е ползвала от никакви субсидии, които могат да бъдат свързани с употребата на ПТК/МЕГ. Тя отбеляза, че за нея не следва да се определя марж на субсидията, който е бил изчислен на базата на информация, отнасяща се до дружества, които са използвали като суровина ПТК/МЕГ. Както бе посочено в съображение 18 по-горе, при изготвянето на извадката се взема предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Поради това искането бе отхвърлено.
(22)
Предварителната извадка от пет производители износители, посочена в съображение 16, бе потвърдена за окончателна извадка.
(23)
След разгласяването жалбоподателят оспори приложената от Комисията методология за изготвяне на извадката. Той изрази съмнения относно представителността на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители, посочени в съображение 16 по-горе, по отношение на общото количество на ПЩВ, изнесено от Китай за Съюза. Освен това той счита, че извадка, изготвена от пет дружества, не е достатъчна с оглед на твърдяния брой от 150 производители на ПЩВ в Китай. В допълнение той заяви, че при изготвянето на извадката не е взето предвид географското разпределение на китайските производители и делът на китайските производители, които използват различни производствени процеси. На последно място, жалбоподателят изтъкна, че Комисията не е разгласила действителния обем на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски дружества, и дали обемът на производството е представителен за общия обем на ПЩВ, произведени в Китай.
(24)
Вносът на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители е представлявал 83 % от общия обем на китайския внос и нивото на съдействие бе счетено за високо. Както бе посочено в съображение 16, Комисията подбра извадка от пет оказали съдействие при разследването производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27 от основния регламент. Въз основа на това извадката бе счетена за представителна. От избраните дружества бе поискано да попълнят пълния въпросник. Във всеки случай, производителите износители, които не са готови да окажат съдействие на разследването, не може да бъде избрани в извадката, тъй като Комисията се стреми да прави констатации въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители износители чрез техните отговори на въпросника, които са проверявани на място.
(25)
По отношение на подбора на извадка от производители износители с оглед на тяхното географско разпределение в Китай, жалбоподателят не подкрепи твърдението си. По-специално жалбоподателят не обясни защо извадка, изготвена въз основа на критерия за географско разпределение, би била в съответствие с член 27 от основния регламент, който предвижда възможността за извадка въз основа на най-големия обем на износа.
(26)
Що се отнася до твърдението, че представителната извадка не е взела предвид дела на китайските производители, които използват различни производствени процеси, следва да се подчертае, че, както бе обяснено в съображение 18 по-горе, извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса. Освен това най-големите китайски износители използват ПТК/МЕГ за производството на ПЩВ за пазара на Съюза.
(27)
Освен това, макар жалбоподателят да се позовава по-скоро на производството, отколкото на износа за Съюза, следва да се отбележи, че не е необходимо Комисията да представи обема на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, тъй като целта на настоящата процедура е оценката на субсидирането по отношение на обема на ПЩВ, произведени в Китай и изнасяни за Съюза.
(28)
Поради това всички твърдения на жалбоподателя във връзка с методологията за изготвяне на извадката бяха отхвърлени.
Изготвяне на извадка от производители износители в Индия
(29)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Индия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Индия към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(30)
Осем производители износители в Индия предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, и органите на Индия бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(31)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че в Индия има 17 производители на ПЩВ и постави под съмнение представителността на извадка от четирима производители износители. Комисията потвърждава, че извадката от четирима индийски производители износители е счетена за представителна, тъй като тя обхваща около 90 % от общия обем на индийския износ за Съюза през разследвания период.
Изготвяне на извадка от производители износители във Виетнам
(32)
Комисията поиска от всички известни производители износители във Виетнам да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Виетнам към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(33)
Петима производители износители във Виетнам предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката, но едно от тези дружества не е осъществявало експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Поради това Комисията реши да не разследва това дружество. С оглед на малкия брой на оставащите производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
(34)
След разгласяването жалбоподателят посочи, че за Виетнам бяха получени отговори на въпросника от трима от четиримата производители износители и че Комисията би трябвало да се опита да постигне същото покритие и за китайския и индийския износ. Комисията подчертава, че състоянието на промишлеността във Виетнам е било съвсем различно поради силно ограничения брой оказали съдействие производители износители (а именно 3) за разлика от значителния брой производители износители в Китай и Индия. Поради това е налице необходимост от изготвяне на извадка само в последните две държави. Комисията също така пояснява, че тримата оказали съдействие и разследвани виетнамски производители износители представляват над 99 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Виетнам в Съюза.
б) Индивидуално разглеждане
(35)
Трима производители износители/групи от производители износители в Китай поискаха индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Като се има предвид броят на исканията за индивидуално разглеждане и размерът на извадката от производители износители от Китай, разглеждането на тези искания би представлявало прекомерна тежест. Поради това тези искания бяха отхвърлени.
(36)
Един производител износител в Индия поиска индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Разглеждането на това искане бе прието. По-специално бе решено, че индивидуалното разглеждане в този конкретен случай не би представлявало прекомерна тежест и не би възпрепятствало навременното приключване на разследването.
в) Отговори на въпросника
(37)
Комисията изпрати въпросници на представителите на Китай (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ), представителите на Индия (включително специални въпросници за банките) и представителите на Виетнам (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ). Освен това Комисията изпрати въпросници до петимата включени в извадката производители износители в Китай, петима производители износители (четиримата включени в извадката производители износители и един невключен в извадката) в Индия, четирима производители износители във Виетнам, четирима производители от Съюза, петима несвързани вносители и 105 ползватели.
(38)
Що се отнася до Китай, отговори на въпросника бяха получени от ПК (Министерството на търговията) и петимата включени в извадката производители износители/групи от производители износители в Китай. Що се отнася до Индия, отговори на въпросника бяха получени от ПИ (Министерството на търговията и промишлеността), четиримата включени в извадката производители износители в Индия и индийския производител износител, който поиска индивидуално разглеждане. Що се отнася до Виетнам, отговори бяха получени от ПВ (Виетнамския орган за защита на конкуренцията, Министерството на промишлеността и търговията, както и редица банки). Един производител износител, който представлява много малък обем на износа за Съюза, прекрати своето съдействие и не отговори на въпросника. Отговори на въпросника бяха получени от останалите трима производители износители (двама от които принадлежат на една и съща група) във Виетнам. Освен това отговори на въпросника изпратиха и четиримата производители от Съюза, четирима несвързани вносители и дванадесет ползватели.
(39)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че се наблюдава липса на пропорционалност по отношение на броя на въпросниците, изпратени на включените в извадката производители от Съюза, от една страна, и на вносителите и ползвателите, от друга страна. На първо място, броят на въпросниците, изпратени на една група от стопански субекти (производители от Съюза, производители износители, вносители или ползватели) не е показателен за важността, която Комисията придава на съответното положение. Единствената цел е да се постигне необходимото ниво и количество информация, която да позволи най-добрия възможен анализ на субсидирането, вредата и интереса на Съюза.
(40)
По-конкретно, въпросници бяха изпратени на четиримата включени в извадката производители от Съюза, петимата включени в извадката китайски производители износители, петима индийски производители износители, четирима виетнамски производители износители, петима вносители и всички известни ползватели, които бяха заявили своя интерес. В член 27 от основния регламент на практика не се предвижда изготвяне на извадка от ползватели. Освен това натрупаният до момента опит от разследванията за търговска защита показва, че макар в някои случаи, въз основа на наличната информация, да може да се осъществи контакт с голям брой ползватели, обикновено само малък брой от тях са готови да предоставят отговор на въпросника. Поради това Комисията, и в този случай, положи активни усилия за намиране на съдействие от максимален брой ползватели.
г) Проверки на място
(41)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, произтичащата вреда и интереса на Съюза. В съответствие с член 26 от основния регламент проверки на място бяха извършени в следните държавни органи и финансови институции и дружества:
Правителство на Китай:
-
Министерство на търговията на КНР, Пекин, Китай
Правителство на Индия:
-
Министерство на търговията и промишлеността, Ню Делхи
Правителство на Виетнам:
-
Виетнамски орган за защита на конкуренцията, Министерство на промишлеността и търговията, Ханой
-
Министерство на финансите, Ханой (включително проверки на място в редица банки)
-
митнически органи на Thai Binh, Thai Binh City, провинция Thai Binh
Производители от Съюза:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Германия
-
Wellman International Ltd., Kells, Ирландия
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Румъния
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Чешка република
Вносители:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Обединено кралство
Ползватели:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Германия
Производители износители в Китай:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Производители износители в Индия:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Производители износители във Виетнам:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province и Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (заедно наричани „групата Thai Binh“).
(42)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че повечето китайски производители са регионално концентрирани в югоизточната част на крайбрежните провинции Jiangsu и Zhejiang и нито една от петте проверки на място не е била проведена в някоя от тези две провинции. В тази връзка следва да се отбележи, че Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co и Jiangsu Huaxicun Co са разположени в провинция Jiangsu, а Zhejiang Anshun Pettechs Fibre е разположено в провинция Zhejiang. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(43)
Освен това жалбоподателят заяви, че двама големи китайски производители, от гледна точка на производствения капацитет, не са включени в извадката. В тази връзка се припомня, че, както бе посочено в съображения 16 и 18 по-горе, Комисията подбра извадката въз основа на обема на износа за Съюза и избра петимата най-големи износители/групи от производители износители за Съюза в съответствие с член 27 от основния регламент. Сам по себе си фактът, че в Китай има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката.
(44)
Жалбоподателят направи подобно твърдение и за Виетнам, като заяви, че двама основни виетнамски производители на ПЩВ не са били включени в обхвата на разследването. Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 по-горе, разследването обхвана всички виетнамски производители износители на ПЩВ за Съюза, и отговори бяха получени от трима производители износители, представляващи почти целия износ на ПЩВ за Съюза. Фактът, че е възможно да съществуват други големи производители на ПЩВ във Виетнам, които не изнасят разглеждания продукт за Съюза, няма отношение към представителността на оказалите съдействие производители износители.
1.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД И РАЗГЛЕЖДАН ПЕРИОД
(45)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
(46)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза по отношение на продължителността на разследвания период, че го намира за кратък и поради това е имал отрицателно отражение върху констатациите на Комисията. Той заяви, че при продължителност от дванадесет месеца не е бил взет предвид фактът, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, както се твърди, вече е била нанасяна в продължение на няколко години. Жалбоподателят бе също така на мнение, че субсидиите, изброени в жалбата, не са могли да бъдат анализирани по подходящ начин, като се е използвал разследван период от дванадесет месеца.
(47)
По отношение на анализа на вредата, трябва да се подчертае, че Комисията е направила оценка на 2010 г., 2011 г., 2012 г. и на разследвания период, а не, както твърди жалбоподателят, само на дванадесет месеца от разследвания период. Що се отнася до определянето на субсидирането, Комисията избра, в рамките на своята свобода на преценка и в съответствие с членове 5 и 11 от основния регламент, разследван период от дванадесет месеца. До момента на разгласяването нито жалбоподателят, нито която и да било друга заинтересована страна не изрази становището си по отношение на продължителността на разследвания период, която бе посочена в известието за започване и във въпросниците. Комисията счита, че разследван период от дванадесет месеца е подходящ, за да се направят представителни констатации за целите на разследването. Поради това твърдението се отхвърля.
1.4. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(48)
На 2 октомври 2014 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да прекрати процедурата и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментари бяха получени от сдружение на ползвателите, жалбоподателя, един китайски производител износител и неговите филиали, четирима индийски производители износители, ПК и ПВ. Направените коментари бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
(49)
В коментарите, получени от сдружението на ползвателите, се разглежда въпросът за интереса на Съюза, който не бе оценен, тъй като няма основания за налагането на мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(50)
Разглежданият продукт са синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00 („разглежданият продукт“).
(51)
Разглежданият продукт обикновено се произвежда или чрез използване на ПТК (пречистена терефталова киселина) и МЕГ (моноетилен гликол), или чрез използване на рециклирани люспи от бутилки от PET за производството на рециклирани ПЩВ. Продуктът се използва за широк кръг от приложения, например в секторите на облеклото, дрехите и обзавеждането на дома, както и в автомобилната промишленост, секторите, свързани с хигиената и медицинското обслужване, и строителната промишленост.
2.2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(52)
Разследването показа, че следните продукти имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и еднакви основни видове употреба:
-
разглежданият продукт;
-
продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатите държави; и
-
продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза.
(53)
Комисията прецени, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
2.3. ТВЪРДЕНИЯ ОТНОСНО ОБХВАТА НА ПРОДУКТА
2.3.1. ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET
(54)
Два правителствени органа и едно сдружение, представляващо производителите износители на една от засегнатите държави, заявиха, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, следва да бъдат разглеждани като два различни продукта. Твърдението се основаваше на разликата в основните използвани суровини, тъй като за някои ПЩВ се използват ПТК/МЕГ, а за други - люспи от рециклирани бутилки от PET. Във връзка с това като важни разлики бяха изтъкнати и разходите и продажните цени. Също така бе заявено, че са налице значителни разлики в качеството между ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от РЕТ, които се отразяват върху употребата и приложенията.
(55)
ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и тези, произведени от рециклирани бутилки от PET, в действителност представляват два различни вида ПЩВ в продуктовия обхват. Двата вида обаче имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
Един производител износител отново подчерта в своето становище, че използването на рециклирани бутилки от PET, вместо люспи от рециклирани бутилки от PET, води до различен производствен процес и представлява различна суровина. Същата заинтересована страна добави, че разходите, продажната цена и качеството на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, са значително по-ниски от тези на „нормалните ПЩВ“. Комисията остава на мнение, че суровината, било то рециклирани бутилки от PET, или люспи от рециклирани бутилки от PET, по същество е една и съща. За разлика от използването на люспи от РЕТ, при използването на бутилки от РЕТ трябва да се мине през допълнителни етапи, а именно сортиране и измиване на бутилките, последвано от нарязване на бутилките на люспи. Останалите етапи от производството са едни и същи. Освен това крайният продукт има същите характеристики, като се има предвид, че може да са налице разлики в качеството, както е предвидено в КНП. Ценовите разлики (ако има такива) в резултат на разликите в качеството също са отразени в КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3.2. Потребителски стоки от ПЩВ и специални ПЩВ
(57)
Един правителствен орган и четирима производители износители заявиха, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ трябва да се разглеждат като различни продукти, поради разликите в производствените разходи, продажните цени и употребата. Също така бе заявено, че промишлеността на Съюза е фокусирала производството си върху специални ПЩВ като основен вид ПЩВ, докато засегнатите държави доставят основно потребителски стоки от ПЩВ.
(58)
Правителственият орган и четиримата производители износители, които направиха твърдението, описано в съображение 57, не дадоха определение за специални ПЩВ.
(59)
Специалните ПЩВ, определени от включените в извадката производители от Съюза, варират от ПЩВ, произведени от смес от полиестер и полиетилен за употреба в продукти за хигиенни нужди, оцветени (боядисани) ПЩВ, ПЩВ със специфична здравина, ПЩВ за забавяне на горенето, ПЩВ за техническа употреба (като геотекстил и нетъкани текстилни материали, използвани в строителството), ПЩВ, определени, разработени и персонализирани заедно с клиента за специфични приложения, до ПЩВ, използвани в автомобилната промишленост (по-конкретно, външната част на облицовките на автомобили трябва да бъде в сходен цвят).
(60)
Според включените в извадката производители от Съюза стандартните ПЩВ обхващат ПЩВ, които се отличават с по-голяма гъвкавост на своите спецификации.
(61)
Съгласно предложеното определение на специалните ПЩВ и на потребителските стоки от ПЩВ и двата вида имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че има няколко вида, категории или качества не означава, че те не могат да се считат за един и същ продукт. Обхватът на възможните употреби на потребителските стоки от ПЩВ изглежда по-широк от този на специалните ПВЩ, но тези различия не са били достатъчни те да се класифицират като два отделни продукта. Въпреки че отделните видове ПЩВ имат различни характеристики, съответстващи на техните специфични цели, основните им физически характеристики, приложения и употреба са еднакви.
(62)
Освен това е необходимо да се уточни, че през разследвания период специалните ПЩВ не са били основните видове ПЩВ, произведени от производителите от Съюза. Средно те са съставлявали около 40 % от всички видове ПЩВ, произведени от включените в извадката производители от Съюза, в съответствие с тяхното собствено определение на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ.
(63)
След разгласяването един производител износител отново изтъкна, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ не са „сходни продукти“ и поради това не могат да бъдат разглеждани заедно. Същата страна заяви, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ се различават по своето крайно приложение, производствени разходи и продажни цени. Поради това тя смята, че непреглеждането на разликите в разходите и продажните цени на специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ е пропуск на Комисията. Тя заяви, че не е ясно как са били определени производствените разходи и продажните цени на продукта, предмет на разследването, и поиска от Комисията да разгледа анализа на подбиването на цените, като отдели данните за потребителските стоки от ПЩВ от тези за специалните ПЩВ.
(64)
Комисията потвърждава, че ПЩВ се продават под формата на различни видове на продукта за предене или за приложения като нетъкани текстилни материали. Така например ПЩВ могат да имат едно- или двукомпонентен състав и различни спецификации, като например линейна плътност, здравина, блясък, качество и др. Тези особености са отразени от КНП, за който Комисията не е получила каквито и да било коментари. Общопризнат факт е, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ не са взаимозаменяеми във всички възможни приложения, но е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Както бе описано в съображение 61 и бе установено в предишни процедури, свързани със същия продукт, физическите и химическите характеристики и крайните приложения на тези видове на практика са еднакви. Всички видове се базират на едни и същи суровини (ПТК/МЕГ или на рециклиран PET), които представляват над 60 % от производствените разходи. Освен това могат да бъдат добавени добавки или други компоненти, за да се осигурят определени специфични качества на влакното. КНП обхваща произхода на суровините и други елементи, които оказват отражение върху производствените разходи и продажните цени. Въпреки това няма съществена разлика в производствения процес на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ. Това може да се види при включените в извадката производители от Съюза: нито един от тях не е произвеждал изключително потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ. На последно място, изглежда липсва логично и общоприето определение на специалните ПЩВ. Така например, както е посочено в съображение 59, ПЩВ, използвани в хигиенната промишленост, се считат от някои производители от Съюза за специален вид на продукта. И обратното, редица ползватели и едно сдружение на ползвателите посочиха, че ПЩВ, които се използват в хигиенната промишленост, като например мокрите кърпички, са потребителски стоки, въпреки че е за предпочитане да не бъдат от рециклирани материали от съображения, свързани със здравето и безопасността. Освен това някои производители от Съюза считат, че видовете ПЩВ, които отговарят на специфични изисквания на клиента (напр. конкретен цвят на боята), са специални ПЩВ, въпреки че те могат да следват същия производствен процес и да имат едни и същи производствени разходи като всеки друг вид (потребителска стока). Поради това Комисията не може да се позовава на самопровъзгласена категоризация на потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ и следователно твърдението се отхвърля.
2.3.3. Други твърдения, направени по отношение на обхвата на продукта
(65)
Един ползвател и едно сдружение на ползвателите заявиха, че ПЩВ, внасяни от Китай, са с по-високо качество от ПЩВ, произвеждани в Съюза. Един от аргументите бе, че ПЩВ с произход от Китайската народна република не съдържат парчета от твърди полимери. Друг аргумент бе блясъкът на китайските ПЩВ, докато ПЩВ, произведени в Съюза, са, според тях, със сиви нюанси, тъй като повечето от ПЩВ в Съюза се произвеждат от рециклирани бутилки от PET.
(66)
Първият аргумент, а именно, че ПЩВ в Съюза съдържат парчета от твърди полимери, не бе подкрепен с никакви доказателства. Освен това в коментари на други ползватели и в отговори на въпросника за ползвателите бе изказано и обратното твърдение (а именно, че ПЩВ, произведени от производител от Съюза, обикновено са с по-високо качество от ПЩВ, произведени от засегнатите държави).
(67)
Що се отнася до втория аргумент, свързан с блясъка, информацията, предоставена в хода на разследването, потвърждава, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, обикновено са по-блестящи от ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET (ако по време на производствения процес не се добавят пигменти и/или избелители). Независимо от това, двата вида ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Следва също да се отбележи, че при изчисляването на вредата бе взета предвид основната суровина. С други думи, вносът на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, ще бъде сравнен единствено с ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET в Съюза. Аналогично - внесените ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, ще бъдат сравнени единствено с ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ в Съюза.
(68)
Едно сдружение на ползвателите, производител износител и правителствен орган заявиха, че ползвателите надолу по веригата, често изискват продуктите да са произведени от ПЩВ с произход от засегнатите държави (по-специално Китай).
(69)
Това твърдение не бе подкрепено с доказателства, нито пък бе обяснена причината, поради която се настоява ПЩВ да бъдат произведени в трите засегнати държави (ако клиентите надолу по веригата действително настояват за това).
(70)
Сдружението на ползвателите заяви по-конкретно, че автомобилната промишленост на Съюза приема само ПЩВ с произход от Китай.
(71)
То обаче не успя да аргументира своето твърдение и да докаже, че ПЩВ, произвеждани от производителите от Съюза, не могат да бъдат използвани от автомобилната промишленост на Съюза. Освен това проверените данни показаха, че производителите от Съюза също продават значителни количества ПЩВ на автомобилната промишленост на Съюза, което свидетелства точно за обратното.
(72)
Един производител износител заяви, че произвежданите от него ПЩВ и ПЩВ, произвеждани от производители от Съюза, са различни продукти, въпреки че и двата вида са произведени от рециклирани бутилки от РЕТ. Според същия производител износител неговите ПЩВ се произвеждат (основно) от рециклирани бутилки от PET (не от люспи), при което се следва различен производствен процес и се използват суровини, различни от суровините, използвани от производителите на ПЩВ, които употребяват люспи от рециклирани бутилки от PET.
(73)
Това твърдение също бе отхвърлено, тъй като бутилките от PET и люспите от бутилки от PET (които представляват натрошени на люспи бутилки от PET) са по същество една и съща суровина, макар и под различна форма.
2.3.4. Заключение
(74)
Следователно бе направено заключението, че всички видове ПЩВ, обхванати от разследването, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика едни и същи.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Общи положения
(75)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Китай:
A.
Преференциално кредитиране за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка.
Б.
Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни доставчици и предоставяне на насоки в тази връзка;
-
държавни доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
предоставяне от държавата на земя и на права за ползване на земя на занижени цени;
-
държавни доставки на електроенергия;
-
програма за доставка на вода на по-ниски цени.
В.
Отпускане на безвъзмездни помощи и лихвени субсидии за текстилния отрасъл;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти.
Г.
Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите или новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
Д.
Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
-
освобождаване от данъка върху добавената стойност и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване;
-
ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай.
Е.
Други програми на равнище регион/провинция;
-
освобождаване от данъци (и др.) в зоните за развитие в провинция Jiangsu;
-
данъчни облекчения в гр. Changzhou;
-
наеми на преференциални цени в гр. Changzhou;
-
програми за облекчения при осъществяване на износ в провинция Zhejiang;
-
безвъзмездни средства за технологични иновации в провинция Zhejiang;
-
облекчения във връзка с данъци и мита в зоните на развитие в провинция Guangdong;
-
облекчения при осъществяване на износ в провинция Guangdong;
-
възстановяване на правни такси в провинция Guangdong;
-
програма за подпомагане на външната търговия със (специални) средства в провинция Guangdong;
-
субсидии за лихвите по заеми за подпомагане на проекти за технологични иновации в провинция Guangdong;
-
преференциални данъчни ставки в зоните на развитие в провинция Shanghai;
-
преференциална инфраструктура в провинция Shanghai;
-
кредитни и данъчни политики за ориентираните към износ предприятия в провинция Shanghai.
(76)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПК и ползи, предоставени на включените в извадката производители износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (3) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
Подробности за схемите и съответните размери на ползите за отделните дружества са изложени по-долу.
3.1.2. Специфични схеми
Схеми, които не са използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
(77)
Установено бе, че посочените по-долу схеми не са били използвани от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители по време на разследвания период, поради което полза от тях не можа да бъде установена.
-
доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
държавни доставки на електричество на занижени цени;
-
държавни доставки на евтина вода на занижени цени;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите и новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната;
-
други програми на равнище регион/провинция.
(78)
Що се отнася до доставките на ПТК и МЕГ на занижени цени, в жалбата се посочва, че ПК контролира някои сектори и продукти нагоре по веригата с цел да доставя на производителите на ПЩВ суровини на изгодни цени, по-специално ПТК и МЕГ. Въз основа на това производителите на ПЩВ получават подлежащи на изравнителни мерки субсидии, като закупуват ПТК и МЕГ от държавни предприятия на цени, по-ниски от пазарните, т.е. на занижени цени.
(79)
Разследването показа обаче, че китайските производители износители/групи от производители износители на ПЩВ са внасяли по-голямата част от суровините ПТК и МЕГ за производството на ПЩВ, предназначени за износ под режим за активно усъвършенстване.
(80)
В резултат на това за включените в извадката дружества не можаха да бъдат установени никакви субсидии в рамките на твърдяната програма.
(81)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една схема за субсидиране, която не е била използвана от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази схема жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че един голям производител на ПЩВ в Китай не е бил включен в разследването, са се отразили върху определянето на субсидирането по тази схема.
(82)
Както бе пояснено в съображения 16 и 18 по-горе, от 23-мата китайски производители износители/групи от производители износители, които оказаха съдействие при разследването, Комисията подбра представителна извадка, включваща петимата най-големи производители износители/групи от производители износители, която бе сметната за представителна по смисъла на член 27 от основния регламент. Китайският производител, на който жалбоподателят се позовава и който не бе включен в извадката, по време на разследвания период не е изнасял за Съюза ПЩВ в значителни количества. Следователно невключването на този производител не е повлияло на представителността на извадката и не е имало значително отражение върху заключенията по отношение на въпросната схема за субсидиране.
(83)
Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички схеми за субсидиране, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези схеми не са били използвани от включените в извадката производители износители/групи от производители износители. В съображение 78 Комисията предостави допълнителна информация относно доставките на ПТК/МЕГ на занижени цени, тъй като тази схема за субсидиране фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми, използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
3.1.3. Преференциални заеми за промишлеността на ПЩВ
(84)
Жалбоподателят заяви, че производителите на ПЩВ се ползват от нисколихвени (субсидирани) заеми, отпускани от стратегическите банки и от държавните банки, в съответствие с политиката на ПК за предоставяне на финансова помощ с цел насърчаване и оказване на подкрепа за растежа и развитието на текстилната промишленост и сектора за производство на химични влакна.
а) Правно основание
(85)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
б) Изчисляване на размера на субсидията
(86)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(87)
Референтната стойност бе конструирана въз основа на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск (т.е. бе прието на всички дружества в Китай да бъде даден само най-високият рейтинг на облигациите - „Non-investment grade“ (BB при Bloomberg) и към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка да бъдат приложени съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг).
(88)
Ползата за производителите износители/групите от производители износители бе изчислена въз основа на лихвения диференциал, изразен като процент, умножен по неизплатената част от заема, т.е. неизплатените през разследвания период лихви. Този размер след това се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители.
в) Заключение
(89)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,50 %.
3.1.4. Предоставяне на права за ползване на земя на занижени цени
а) Правно основание
(90)
Предоставянето на право за ползване на земя в Китай e съгласно Закона за управлението на земята на Китайската народна република и Закона за собствеността на Китайската народна република.
б) Практическо приложение
(91)
В член 2 от Закона за управление на земята се предвижда, че всички терени са собственост на държавата, тъй като съгласно китайската конституция и съответните правни разпоредби земята е обща собственост на китайския народ. Земята не може да се продава, но правата за ползване на земя могат да бъдат предоставяни по силата на законодателството. Държавните органи могат да я прехвърлят с публичен търг с явно и тайно наддаване и покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(92)
Оказалите съдействие производители износители/групи от производители износители съобщиха информация за терените, които държат, както и за съответните договори/сертификати за права за ползване на земя, но ПК не представи данни за ценообразуването във връзка с тези права.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(93)
Поради заключението, че в Китай получаването на права за ползване на земя не се определя от пазара, явно в Китай изобщо не съществуват частни референтни стойности. Ето защо не е възможно да се извърши корекция за разходите или цените в Китай. При тези обстоятелства се счита, че не съществува пазар в Китай и в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент е обосновано използването на външни референтни стойности за оценка на размера на предоставените ползи. Предвид на това, че ПК не представи никакво предложение за външна референтна стойност, Комисията трябваше да използва наличните факти, за да установи подходяща външна референтна стойност. Във връзка с това бе сметнато за целесъобразно за подходяща референтна стойност да се използва информация от Отделната митническа територия на Тайван, поради причините, посочени в съображение 94 по-долу.
(94)
Комисията счита, че цените на земята в Тайван представляват най-добрата алтернатива за зоните в Китай, където са установени оказалите съдействие производители износители. Всички производители износители са установени в източната част на Китай, в развити области с висок БВП (брутен вътрешен продукт), като те се намират в провинции с голяма гъстота на населението.
(95)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Ползите се изчисляват, като се взема предвид разликата между средствата, платени от всяко дружество за правата за ползване на земя, и средствата, които обичайно би трябвало да бъдат платени на базата на референтната стойност за Тайван.
(96)
При извършването на това изчисление Комисията използва средната цена на земята на квадратен метър в Тайван, коригирана с оглед на обезценката на валутата и промяната на БВП от датите на съответните договори за правата за ползване на земя. Информацията във връзка с цените на промишлените терени беше взета от уебсайта на Индустриалната служба на Министерството на икономическите въпроси в Тайван. Обезценката на валутата и промяната в БВП в Тайван бяха изчислени въз основа на инфлацията и промяната на БВП на глава от населението за текущите цени в USD в Тайван, публикувани от Международния валутен фонд в доклада „Световни икономически перспективи“ за 2011 г. (World Economic Outlook). В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към разследвания период, като се използва нормалният срок на правото за ползване на земя за промишлени цели в Китай, а именно 50 или 70 години. Този размер се отнася към общия оборот от продажбите на включените в извадката оказали съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(97)
Установената по тази схема полза варира между 0,02 % и 0,82 %.
3.1.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.1.5.1. Освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия
а) Правно основание
(98)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията.
б) Практическо приложение
(99)
Тази програма се състои от преференциално данъчно третиране на местни китайски предприятия, които са акционери в други местни китайски предприятия, под формата на освобождаване от данъчно облагане върху доходите от някои дивиденти, бонуси и други капиталови инвестиции на местните предприятия-майки.
в) Констатации от разследването
(100)
В отчета за данъците върху доходите на двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители е записана сума, освободена от данък върху доходите. Тази сума е описана като „Дивиденти, бонуси и други доходи от дялови инвестиции“ на допустимите местни лица и предприятия в съответствие с условията, определени в Допълнение 5 към Декларацията за данъците върху доходите (Годишен отчет относно данъчните преференции). Съответните дружества не са заплатили данък върху доходите за тези суми.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(101)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия дължим данък с включен доход от дивиденти от други местни китайски предприятия, след приспадане на размера на действително платения данък след освобождаване от данъка върху доходите от дивиденти. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(102)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,06 %.
3.1.6. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
3.1.6.1. Освобождаване от данъка върху добавената стойност (ДДС) и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Правно основание
(103)
Правното основание на тази програма е циркулярно писмо на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Обявление на Министерството на финансите, Главното управление на митниците и Държавната администрация относно данъчното облагане [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и относно Каталога на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранни инвестиции или местни предприятия - 2008 г.
б) Практическо приложение
(104)
Тази програма предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. С цел да бъде освободено от ДДС, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските органи или от Националната комисия за развитие и реформи в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
в) Констатации от разследването
(105)
Четирима от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители докладваха за освобождаване от ДДС и вносни мита за вносно оборудване.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(106)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Тази полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(107)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,45 %.
3.1.6.2. ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
а) Правно основание
(108)
Правните основания на тази програма са посочени в Циркуляр на Държавната данъчна администрация относно въвеждането на временни мерки на администрацията относно възстановяването на данъци върху произведено в страната оборудване, закупено от ПЧУ № 171, 199, 20.9.1999 г.; Известие на Министерството на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политика за възстановяване на данъците върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие, № 176 [2008 г.], Министерство на финансите.
б) Практическо приложение
(109)
Тази програма предвижда ползи под формата на възстановяване на ДДС, заплатен при закупуването от предприятия с чуждестранно участие на произведено в страната оборудване. Оборудването трябва да не е включено в каталога на неподлежащите на освобождаване артикули и стойността на оборудването не бива да превишава прага на общите инвестиции, определен за дадено предприятие с чуждестранно участие, съгласно Пробните административни мерки във връзка със закупуването на произведено в страната оборудване.
в) Констатации от разследването
(110)
Двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители представиха подробна информация за тази програма, включително относно размера на реализираната полза.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(111)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставените на получателите ползи се равняват на размера на възстановения ДДС върху закупеното произведено в страната оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството.
д) Заключение
(112)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,01 %.
3.1.7. Други програми на равнище регион/провинция
(113)
Разследването потвърди, че по време на разследвания период не са били получени ползи по програмите, посочени в съображение 75, от включените в извадката дружества.
3.1.8. Размер на субсидиите
(114)
Размерът на субсидиите за китайските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,76 % и 1,77 %.
(115)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила интервала на общия марж на субсидията. Интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, посочен в съображение 114, представлява най-ниският и най-високият общ марж на субсидията на петимата включени в извадката китайски производители износители/групи от производители износители.
3.1.9. Заключение относно Китай
(116)
Като се имат предвид de minimis размерите на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за китайските производители износители, върху вноса на ПЩВ с произход от Китай не следва да бъдат налагани мерки. Бе направено заключението, че разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Китайската народна република, в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент.
3.2. ИНДИЯ
3.2.1. Общи положения
(117)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Индия:
1)
схема за фокусиране върху пазара;
2)
схема за фокусиране върху продукта;
3)
схема за предварителни разрешителни;
4)
схема за възстановяване на мита;
5)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
6)
освобождаване от данъци и мита и облекчения за експортно ориентирани единици и специални икономически зони;
7)
схема за експортно кредитиране;
8)
схема на освобождаване от подоходен данък;
9)
схема за съдействие на развитието на износа;
10)
схема на лицензионен режим за безмитен внос;
11)
схема за съдействие на развитието на пазара и гаранции по заеми;
12)
схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
13)
насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат и схема за освобождаване от мито върху електроенергията;
14)
схеми за субсидиране на Западен Бенгал - облекчения и данъчни преференции, включително безвъзмездни помощи и освобождаване от данък върху продажбите;
15)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра, в това число схема за освобождаване от мито върху електроенергията и субсидия за насърчаване на промишлеността.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните индийски производители износители по време на разследвания период
(118)
При разследването бе установено, че през разследвания период проверените производители износители са реализирали ползи по следните схеми:
1)
схема за фокусиране върху пазара (FMS);
2)
схема за фокусиране върху продукта (FPS);
3)
схема за възстановяване на мита (DDS);
4)
схема за предварителни разрешителни (AAS);
5)
схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA);
6)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS);
7)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра (PSI);
(119)
Схемите 1, 2, 4, 5 и 6, посочени в съображение 118 по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за разследвания период в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(120)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в точка 3 от съображение 118 по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно.
(121)
Схемата с пакет от насърчителни мерки, посочена в точка 7 по-горе, се основава на Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра, резолюции № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2.2. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
а) Правно основание
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(122)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(123)
При тази схема износът на всички продукти, който включва износа на ПЩВ за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове eкспортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(124)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(125)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако жалбоподателят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(126)
Четирима от проверените производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(127)
При разгласяването трима от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея за експортните продажби за Съюза, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Те заявиха също така, че схемата FMS е географски обвързана с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Във връзка с това проверките на място потвърдиха, че за схемата FMS се е кандидатствало по отношение на износа за трети държави, тъй като схемата се отнася главно за износ за трети държави. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. По-специално страната не успя да оспори факта, че митническите кредити по FMS, предоставени за износ към отговарящи на условията трети държави, могат да бъдат използвани за компенсиране на вносни мита, дължими върху суровините, вложени в разглеждания продукт, изнасян за Съюза.
(128)
На последно място, тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно схемата FMS
(129)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(130)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(131)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(132)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на разследвания период, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(133)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за четирите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % и 0,63 %.
3.2.3. Схема за фокусиране върху продукта (FPS)
а) Правно основание
(134)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 3.15-3.17 от ПВТ 09-14 и в глави 3.9-3.11 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(135)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14 износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, отговарят на условията за участие в схемата.
в) Практическо приложение
(136)
Износител на продукти, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността франко борд на износа. Разглежданият продукт, предмет на разследването, е включен в таблица 1 от допълнение 37D и има право на митнически кредит в размер на 2 %.
(137)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчката за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от него самото копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(138)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FPS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(139)
Петимата проверени производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(140)
След разгласяването три от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея поне за някои експортни продажби, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FPS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FPS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Отново се посочва, че тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап.
г) Заключение относно схемата FPS
(141)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по FPS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(142)
Освен това, съгласно нормативната уредба, FPS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(143)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(144)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от FPS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(145)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия оборот от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(146)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за петте засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % и 1,95 %.
3.2.4. Схема за възстановяване на мита (DDS)
а) Правно основание
(147)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(148)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(149)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени, или не. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период бе: 3 % до 9 октомври 2012 г., 2,1 % за периода между 10 октомври 2012 г. и 20 септември 2013 г. и 1,7 %, считано от 21 септември 2013 г., от стойността франко борд.
(150)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(151)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(152)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(153)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(154)
Двама от проверените производители износители са използвали схемата DDS по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DDS
(155)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност, при условия, които не са налични на пазара.
(156)
Ставката на схемата за възстановяване на мита при износ се определя от ПИ за всеки отделен продукт. Въпреки че субсидията се определя като възстановяване на мита, схемата няма характеристиките на допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.
(157)
Това се потвърждава от Циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(158)
Плащането под формата на директно прехвърляне на средства от страна на ПИ след осъществения от износителите износ трябва да се разглежда като директна безвъзмездна помощ от ПИ, която зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(159)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията, или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(161)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(162)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за двете засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,24 % и 2,12 %.
3.2.5. Схема за предварителни разрешителни (AAS)
а) Правно основание
(163)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(164)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 165. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, отговарят на условията за участие в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(165)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
а)
физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
б)
годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
в)
междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
г)
планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
д)
предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
е)
насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(166)
Три проверени дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези дружества са използвали подсхеми а), г) и д), посочени по-горе. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(167)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно формата от допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(168)
Що се отнася до използването на схемата AAS за физически износ, посочен в буква а) от съображение 165, използвана от две проверени дружества по време на разследвания период, разрешителното за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в предварителното разрешително. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в предварителното разрешително съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (SION), които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(169)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(170)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(171)
Само едно от двете проверени дружества, които са използвали тази подсхема, са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
(172)
Що се отнася до използването на схемата AAS за ARO, посочена в буква д) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя като процент от стойността на изнесените крайни продукти. Тези предварителни лицензи уточняват или количеството, или стойността на материалите, за които е разрешен вносът. И в двата случая ставките, използвани за определяне на разрешените за безмитен внос покупки, за по-голямата част от продуктите, сред които и този, предмет на настоящото разследване, се установяват въз основа на SION. Различните видове суровини, които се влагат, уточнени в предварителните лицензи, са елементи, които се използват в производството на крайния изнасян продукт, за който се отнасят.
(173)
Притежателят на предварително разрешително, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните лицензи се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на доставчика при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO доставчикът получава право на ползите от планирания износ, като отстъпки при планиран износ и възстановяване на т.нар. краен акциз.
(174)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(175)
Що се отнася до използването на схемата AAS за планиран износ, посочен в буква г) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ въз основа на SION.
(176)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(177)
Установено бе, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, заявителят не е водел посочения в съображение 167 регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване, заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS.
г) Заключение относно схемата AAS
(178)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(179)
Съгласно нормативната уредба всички подсхеми, разгледани по настоящия случай, несъмнено зависят от осъществяването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тази схема.
(180)
Нито една от подсхемите, разгледани по настоящия случай, не може да бъде считана за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(181)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като дружеството е изпълнило своето правно задължение по отношение на провеждането на независими одити на регистъра на потреблението на суровините и това следва да се разглежда като достатъчна проверка за ПИ. Този довод не може да бъде приет. Проверката на ПИ трябва да се счита за отделна от всички задължения, наложени на дружествата. Проверката на място потвърди, че въведената система за проверка от страна на ПИ не съответства на правилата, предвидени в приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(182)
Същата страна заяви, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика и че дружеството не трябва да търпи неблагоприятни последици поради използването на общия оборот на износа, вместо оборота на разглеждания продукт, при изчисляването на маржа на субсидията. Фактът, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика обаче, е без значение в този контекст. Разследването разкри, че в резултат на обединяването не би могло да бъде извършено никакво разумно разпределение на лицензи за ПЩВ. Действително, за изчислението на маржа на субсидията е трябвало да бъде използвана ползата на ниво раздел, а не на ниво ПЩВ, тъй като проверената информация не даде възможност за адекватно разпределение на използването на суровини (използвани за производството на други продукти) само в ПЩВ. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(183)
Следователно подсхемите, посочени в съображение 165, букви а), г) и д), подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(185)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(186)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,11 %, 1,89 % и 4,31 %.
3.2.6. Схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA)
а) Правно основание
(187)
Подробно описание на DFIA се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.47 от ПВТ 09-14 и в глави 4.31-4.36 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(188)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(189)
DFIA е схема, прилагана преди и след осъществяването на износа, която позволява безмитен внос на стоки, определени съгласно нормите SION, които обаче в случая на подлежаща на прехвърляне DFIA не е необходимо да бъдат непременно използвани в производството на изнасяния продукт.
(190)
DFIA обхваща само суровините, определени в SION. Правото за внос е ограничено до количеството и стойността, посочени в SION, но при поискване могат да бъдат преразгледани от регионалните компетентни органи.
(191)
Към задължението за износ се прилага изискването за минимална добавена стойност от 20 %. Износът може да бъде осъществен в очакване на разрешително за DFIA, като в този случай правото за внос се определя пропорционално на очаквания износ.
(192)
След изпълняване на задължението за износ, износителят може да поиска прехвърлянето на разрешителното за DFIA, което на практика означава позволение за продажба на лиценза за безмитен внос на пазара.
(193)
Един от проверените производители износители е използвал схемата DFIA по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DFIA
(194)
Освобождаването от вносни мита представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Схемата представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от нея произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(195)
Освен това DFIA зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(196)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално: i) тя позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт; ii) не съществува система или процедура за проверка, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент; и iii) правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен действително да използва удостоверението за внос на суровините.
(197)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че системата за проверка, въведена в Индия, е подходяща, ефективна и в съответствие с търговските практики в Индия, поради което „основната“ причина за прилагане на изравнителни мерки по отношение на схемата вече не съществува. За разлика от това, което бе заявено, разследването не потвърди, че действащата в Индия система позволява да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това производителят не оспори нито факта, че системата позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт, нито, че правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен в действителност да използва удостоверението при вноса на суровините. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(198)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита.
(199)
Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(200)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали DFIA, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(201)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за единственото засегнато дружество по време на разследвания период, възлизат на 4,95 %.
3.2.7. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
а) Правно основание
(202)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(203)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(204)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(205)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. В противен случай местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(206)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през разследвания период.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(207)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(208)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(209)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(210)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. Размерът на субсидията за разследвания период следователно бе изчислен, като общата сума на неплатеното мито бе разделена на периода на амортизация. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до разследвания период, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел бе счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител.
(211)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през разследвания период като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(212)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители поискаха преразглеждане на изчислението на размера на субсидията. Те заявиха, че може да настъпи анулиране на лиценза за EPCG, което да доведе до набавяне на производствено оборудване от местния пазар, към което ще се прилагат централните акцизи. Тук обаче няма изрично позоваване на конкретни анулирани лицензи. Този въпрос не бе повдигнат и по време на разследването, което би позволило твърдението да бъде надлежно проверено. Във всички случаи, определянето на размера на субсидията се е основавало на проверения регистър на дружеството на суровините, закупени по тази схема. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(213)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,37 %, 0,40 % и 0,46 %.
3.2.8. Схема с пакет от насърчителни мерки
а) Правно основание
(214)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра (ПМ) стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от насърчителни мерки“. От въвеждането ѝ схемата е била многократно изменяна и версиите, приложими за целите на настоящото разследване, са версиите от 2001 и 2007 г. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2001 г., 31 март 2001 г., с Резолюция № IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., 30 март 2007 г., с Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
б) Допустимост
(215)
Посочените по-горе резолюции съдържат списък на категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че отговарят на условията за участие в насърчителните мерки.
в) Практическо приложение
(216)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/разгръщащи се промишлени единици, създавани в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира регионите на щата като отговарящи на условията за насърчителни мерки. За насърчителни мерки по схемата от 2007 г. обаче може да се кандидатства само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. и бенефициерът е изпълнил разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификатът се издава от Изпълнителната агенция (държавен орган), който започва да действа от датата на започване на производството с търговска цел от страна на бенефициера (наричан още единица, имаща право на участие).
(217)
PSI се състои от няколко подсхеми, следните две от които са предоставили полза на двама от проверените производители износители по време на разследвания период:
-
схема за освобождаване от данък върху електроенергията (EDE);
-
субсидия за насърчаване на промишлеността (IPS).
(218)
EDE се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период, определен в сертификатите за право на участие. В този случай двамата засегнати производители износители са освободени от плащане на данък върху електроенергията - съответно за 9 и 7 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици, единиците в областта на информационните технологии и биотехнологиите са освободени от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(219)
По време на разследването бе установено, че един производител износител, установен в Махаращра, се е възползвал от подсхемата за освобождаване от данък върху електроенергията по време на разследвания период.
(220)
Подсхемата IPS дава право на бенефициера на субсидия, равна на 75 - 100 % от размера на допустимите инвестиции, намален с размера на ползите, получени по други подсхеми на схемата PSI, като например EDE. Ползата се предоставя за срок, посочен в сертификата за право на участие, и не може да надвишава размера на ДДС, платен на щата Махаращра през същия период. Допустимите инвестиции са капиталови разходи, направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения.
(221)
По време на разследването бе установено, че двама производители износители, установени в Махаращра, са се възползвали от подсхемата IPS.
(222)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители заявиха, че подсхемата IPS, предлагана от ПМ, не се отнася до етапите на изработване, производство или износ на ПЩВ, пряко или непряко, и че ползата зависи от размера на платените местни данъци. Освен това те заявиха, че целта на схемата не е да се предоставят ползи на производителите износители, а да се компенсират разходите във връзка с изостаналостта на региона и че поради това схемата не подлежи на изравнителни мерки. Освен това те изтъкнаха, че схемата следва да се разглежда като капиталова субсидия, а не като редовна субсидия, и че получената обща полза следва да се разпредели през целия обичаен срок на амортизация на субсидирания капитал. В това отношение разследването показа, както бе посочено в съображение 220, че безвъзмездните средства се изплащат ежегодно за допустимите инвестиции, които са направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения. Тези инвестиции са пряко свързани с ПЩВ. Сам по себе си фактът, че годишната сума, за която може да се кандидатства, е ограничена до размера на местните данъци, платени на ПМ през същия период, не променя факта, че годишните ползи на ПМ представляват финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследваните производители износители. И на последно място - изплащаните всяка година безвъзмездни средства не представляват капиталова субсидия, дори и ако в основата на това плащане е инвестиция в производствено оборудване. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно подсхемите EDE и IPS
(223)
Двете подсхеми представляват субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представляват финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(224)
Подсхемите за субсидиране са специфични по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определен брой дружества в определен географски регион.
(225)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(226)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия бе изчислен с оглед на установената полза за получателя във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Този размер (числител) бе отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт от производителя износител по време на разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества, съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(227)
Ставката на субсидията, определена по отношение на подсхемата EDE за единственото дружество, възползвало се от тези ползи, възлиза на 0,31 %.
(228)
Ставките на субсидията, определени по отношение на подсхемата IPS за засегнатите дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,03 % и 1,91 %.
3.2.9. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии
(229)
Въз основа на констатациите, общият размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за проверените производители износители, изразен ad valorem, варира от 4,16 % до 7,65 %, както е обобщено в таблицата по-долу.
Таблица 1
Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии - Индия
(%)
Схема
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Общо
Дружество
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. ВИЕТНАМ
3.3.1. Общи положения
(230)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителството на Виетнам:
А.
държавно кредитиране при преференциални условия за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка, както и подпомагане под формата на лихвен процент;
Б.
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
В.
предоставяне от държавата на земя на занижени цени и други свързани със земята ползи;
Г.
програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
Д.
програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
Е.
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
Ж.
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(231)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПВ и ползи, предоставени на производителите износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (4) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
(232)
За постигането на по-голяма яснота и прозрачност обаче по-долу са посочени подробности за схемите и съответните ставки на субсидиите за отделните дружества, независимо от това дали субсидиите се считат за подлежащи на изравнителни мерки, или не. Ползата бе изчислена в съответствие с член 6 от основния регламент.
3.3.2. Специфични схеми за субсидиране
Схеми за субсидиране, които не са използвани от виетнамските производители износители по време на разследвания период
(233)
При разследването бе установено, че следните схеми не са били използвани от разследваните виетнамски производители износители:
а)
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
б)
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
в)
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(234)
Що се отнася по-специално до държавните доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени, твърдението, съдържащо се в жалбата в тази връзка, бе, че ПТК/МЕГ, които могат да бъдат използвани като основни суровини за производството на ПЩВ, са получени на субсидирани цени от виетнамските производители. Разследването обаче показа, че нито един от разследваните производители износители не е използвал ПТК/МЕГ като основна суровина и че всички те са използвали рециклирани бутилки от PET или люспи от рециклирани бутилки от PET.
(235)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една от тях, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази програма жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че големи производители на ПЩВ във Виетнам не са били включени в разследването, са се отразили върху определянето по отношение на тази програма. Жалбоподателят посочи и други твърдяни програми за субсидиране във Виетнам, за които са подадени данни в жалбата.
(236)
Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 и 42 по-горе, за Виетнам не бе необходимо изготвяне на извадка, тъй като всички виетнамски производители износители изразиха намерението си да сътрудничат и отговорите, получени от тримата оказали съдействие производители, обхванаха над 99 % от вноса от Виетнам. Поради това аргументите на жалбоподателя относно изготвянето на извадката не са от значение за констатациите от разследването. Освен това сам по себе си фактът, че във Виетнам има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката. Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички твърдяни субсидии, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези програми не са били използвани от оказалите съдействие износители. Комисията предостави информация относно доставките на ПТК/МЕГ, тъй като тази програма фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период
(237)
Установено бе, че посочените по-долу схеми са били използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период.
3.3.3. Преференциално кредитиране
3.3.3.1. Слединвестиционно подпомагане под формата на лихвен процент от страна на Виетнамската банка за развитие
(238)
Виетнамската банка за развитие (VDB) е държавна стратегическа банка, създадена през 2006 г. по силата на Решение № 108/2006/QD-TTg за изпълнение на държавните политики в областта на инвестиционните кредити и експортните кредити за развитие. По време на разследвания период Виетнамската банка за развитие е ръководила програма за подпомагане под формата на лихвен процент по някои заеми от търговски банки. В тази връзка дружествата от групата Thai Binh са сключили договори с VDB за подпомагане на заеми от банките BIDV и Vietcom Bank.
(239)
Правното основание на програмата е Указ № 75/2011/ND-CP от 30 август 2011 г., който заменя Указ № 151/2006/ND-CP, Указ № 106/2008/ND-CP и Указ 106/2004 ND-CP. В случаите, в които договорите са били подписани преди прилагането на Указ № 75/2011, се прилагат предходните укази.
(240)
Ползата по тази програма се равнява на разликата между лихвените проценти, предлагани от VDB, и лихвените проценти, начисляване от търговските банки за заемите, отпуснати на тези две дружества. Програмата се прилага за дългосрочни и средносрочни заеми от търговски банки, използвани за финансирането на инвестиционни проекти.
(241)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,28 %.
3.3.3.2. Нисколихвени заеми, отпуснати от някои държавни търговски банки
(242)
Разследването показа, че значителна част от банковия сектор във Виетнам е държавна собственост; почти 50 % от заемите във виетнамската икономика по време на разследвания период, са отпуснати от петте най-големи държавни банки (5). Чуждестранната собственост на банки, установени във Виетнам, е ограничена (6). На търговските банки са дадени указания да предоставят на предприятията подпомагане под формата на лихвен процент (7). Държавната банка на Виетнам определя максималните лихвени проценти, които търговските банки могат да прилагат по заемите, отпуснати на някои субекти (8). Информацията по преписката показва, че държавните търговски банки предлагат по-ниски лихвени проценти от други банки.
(243)
В редица виетнамски закони в областта на банковия сектор и отпускането на заеми се предвижда преференциално кредитиране. Сред тях са Регламент 1627 от 2001 г., в който се предвижда отпускането на заеми за клиенти, които са предмет на политика за преференциално кредитиране (членове 20 и 26), или Закона за кредитните институции, в който се предвижда отпускането на кредити при облекчени условия (член 27).
(244)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Съгласно член 6, буква б) от основния регламент се счита, че реализираната от получателите полза е равна на разликата между стойността, която дружеството заплаща по преференциалния заем, и стойността, която би платило в действителност за сравним търговски заем на пазара.
(245)
Информацията, описана в съображения 242 и 243 по-горе, свидетелства за съществени нарушения във виетнамския финансов сектор. Поради това Комисията прибягна до външна референтна стойност за изчисляването на ползата от преференциалните заеми. Както бе посочено в съображение 231 по-горе, това не засяга въпроса с изравнителните мерки по отношение на субсидията, произтичаща от преференциалното кредитиране. Също така поради равнищата de minimis на субсидирането, Комисията не е направила каквито и да било окончателни заключения относно това дали въпросните банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна.
(246)
Външната референтна стойност е била необходима да покрие единствено заеми във виетнамски донги (VND), тъй като не са били открити доказателства, че заемите, отпуснати в щатски долари (USD), са били субсидирани. От оказалите съдействие дружества само групата Thai Binh е получила заеми във VND. Референтната стойност бе изчислена въз основа на лихвените проценти по кредитите на група от 48 държави с по-нисък среден доход (БВП) през последния известен период (2012 г.). Тези държави бяха избрани, защото техният БВП бе близък до този на Виетнам. След това тези проценти бяха коригирани спрямо инфлацията през разследвания период, за да се получат реалните лихвени проценти, и за 48-те държави бе изчислена средна стойност за държавите, за които бяха налични данни. Източникът на данните за лихвените и инфлационните проценти на държавите бе Световната банка. През разследвания период средният реален лихвен процент за тези държави с по-нисък среден доход е бил 8,23 %. Тази референтна стойност е била сравнена с коригираните спрямо инфлацията лихвени проценти по всички заеми, отпуснати във VND на разследваните дружества.
(247)
Ползата по тази програма варира между 0 % и 1,34 %.
(248)
След разгласяването ПВ оспори заключенията относно нарушенията на виетнамската финансова система и заяви, че Комисията е трябвало да прецени дали държавните търговски банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна. Според ПВ този анализ е щял да се отрази върху заключението относно наличието на финансово участие, както и върху използването на външна референтна стойност за определяне на реализираната по тази програма полза.
(249)
Както бе посочено в съображения 242-243 по-горе, информацията и доказателствата, събрани по време на разследването, показват значителни нарушения във виетнамската банкова система. С оглед на тези нарушения, в съответствие с разпоредбите на основния регламент, трябва да се използва външна референтна стойност, за да се определи размерът на ползата (ако има такава). Тъй като ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията не счита, че е необходимо да се проучи дали банките са публични органи и/или дали оценката на риска е достатъчна, както бе пояснено в съображения 231 и 232 по-горе.
3.3.4. Предоставяне на права за ползване на земя
(250)
И двамата оказали съдействие производители износители са получили права за ползване на земя в специални промишлени зони. Докато групата Thai Binh е получила своите права за ползване на земята директно от държавата, земята, предоставена на Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (VNC), е преотдадена на лизинг от дружество, частична собственост на държавата.
(251)
Групата Thai Binh притежава три парцела земя в промишлената зона. По време на разследвания период групата е била изцяло освободена от плащането на наем за два от парцелите. Освобождаването се основава на Указ № 121/2010/ND-CP и Указ № 142/2005/ND-CP. Групата не е заплащала наем и за третия парцел, тъй като е подала искане за освобождаване, което е в процес на разглеждане. Освободените от плащане наеми са доста по-ниски от наемите, заплащани от групата за други подобни парцели в непосредствена близост до промишлената зона, и изглеждат доста под нормалните цени на земята в региона.
(252)
Дружеството VNC не е било напълно освободено от заплащане на правата за ползване на земята, но е установено, че то е реализирало полза по време на разследвания период. VNC получава на лизинг три парцела земя от дружество, частична собственост на държавата. Въпреки че ПВ заяви, че това са сделки между частни субекти, информацията по преписката свидетелства за обратното. В инвестиционния лиценз на VNC отдаването на земя под наем се посочва като преференциална полза. В лиценза народният комитет на Quang Ninh задължава VNC да вземе под наем земите от това дружество. Освен това съгласно първоначалния договор между дружеството, частична собственост на държавата, което отдава парцела на VNC, и местния орган по поземлена собственост последващото прехвърляне на земята е възможно само при определени условия, определени от местния орган по поземлена собственост. Това показва, че държавата участва в сделките със земя между двете страни.
(253)
За целите на изчисляването на ползата Комисията сравни ниските цени на земята по сделки в промишлените зони с референтна цена на подобна земя. Разследването установи, че пазарът на земя във Виетнам изглежда е регламентиран, но подлежи на изкривяване в резултат на държавна намеса, тъй като е налице освобождаване или преференциално възнаграждение за права за ползване на земя за парцели, разположени в специални промишлени зони и/или насърчавани бизнес отрасли. В този конкретен случай Комисията установи, че сделката за право на ползване на земя е достатъчно надеждна, тъй като въпросната земя се намира извън насърчавани зони и поради това, че дружеството извършва дейност в сектор, който не е свързан с ПЩВ и не е подпомаган от държавни политики. Цените при тази сделка се използват като референтна стойност за изчисляване на ползата, без да се засяга каквото и да било заключение относно цялостната ситуация на пазара на земя във Виетнам.
(254)
Ползата по тази схема варира между 0,17 % и 0,37 %.
3.3.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
(255)
И двамата оказали съдействие производители износители са се възползвали от няколко преки данъчни облекчения въз основа на освобождаването, предвидено в инвестиционните им лицензи. Правното основание за освобождаването са Указ № 164/2003/ND-CP, заменен с Укази № 124/2008/ND-CP и № 122/2011/ND-CP, циркулярно писмо № 140/2012, Указ № 164/2003/ND-CP, изменен и допълнен с Указ № 152/204/ND-CP относно освобождаването от мито и ДДС на вноса на машини.
(256)
В съответствие с посоченото по-горе законодателство от освобождаване и намаляване на преки данъци могат да се ползват, inter alia, дружества, разположени в специални промишлени зони/паркове, или дружества, които наемат голям брой служители, или дружества, извършващи дейност в определени сектори на икономиката.
(257)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Реализираната от получателите полза е равна на сумата, получена след изваждане на заплатените при преференциалната занижена данъчна ставка суми от общия размер на данъка, платим при нормална данъчна ставка, или на сумата на изцяло освободения данък, в зависимост от случая. Сумите, считани за субсидия, се основават на последните годишни данъчни декларации. Субсидията е била разпределена за цялото дружество и изразена като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(258)
Ползата по тази схема варира между 0,11 % и 0,36 %.
3.3.6. Освобождаване от вносни мита върху внесените суровини
(259)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита върху внесени суровини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в циркулярно писмо № 194/2010TT.
(260)
В своя отговор на въпросника ПВ посочи, че прилага система за възстановяване/отложено плащане на мита. Съгласно законодателството освобождаването се прилага за внесени суровини, влагани в производството на изнасяните продукти. Митата могат да бъдат възстановени до степен, определена от това колко внесени суровини са използвани за изнасяния краен продукт.
(261)
Установено бе, че по време на разследвания период двамата оказали съдействие производители износители не са получили никаква икономическа полза по тази схема по време на разследвания период. Въпреки че те са били освободени от плащането на вносни мита върху суровините, не бе установено прекомерно освобождаване по време на разследвания период. И двете дружества са реализирали относително малки продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт. Освен това те са набавяли значителен дял от основните суровини на вътрешния пазар, тъй като обемът, който са внасяли за производството на изнасяния продукт, не е бил достатъчен.
(262)
С оглед на изложеното по-горе не бе счетено за необходимо да се направи заключение дали докладваната система за възстановяване на мита е в съответствие с правилата на СТО и с членовете на приложения II и III към основния регламент.
(263)
След разгласяването ПВ подкрепи констатациите на Комисията относно тази програма. То обаче пожела да подчертае, че виетнамската система за възстановяване на мита е в пълно съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент въпреки липсата на заключения по този въпрос. Комисията взема под внимание позицията на ПВ. Предвид това, че ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията запазва становището си, че не счита за необходимо, за целите на настоящото разследване, да провери дали схемата за възстановяване на мита е в съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент, както бе обяснено в съображения 231-232 по-горе.
3.3.7. Освобождаване от вносни мита върху внесените машини
(264)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита и ДДС върху внесени машини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в Правителствен указ № 154/2005/N-CP, циркулярно писмо № 194/2010TT и циркулярно писмо № 117/2011.
(265)
От тези дружества бе поискано да представят информация за вноса на машини за 10-годишен период. Въпреки че стана ясно, че оказалите съдействие производители износители са реализирали ползи по схемата, те не са били съществени. Причината за това е фактът, че обемът на вноса на машини от дружествата не е бил толкова голям в сравнение с оборота на продажбите на ПЩВ в ЕС. Освен това размерът на реализираните ползи бе намален, тъй като машините се амортизират за няколко години (обикновено 10) и затова ползата през разследвания период бе съответно намалена.
(266)
Ползата по тази схема варира между 0,08 % и 0,1 %.
3.3.8. Размер на субсидиите
(267)
Размерът на субсидиите за виетнамските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,6 % и 2,31 %. Маржът на субсидията в национален мащаб е среднопретеглената стойност на двата маржа, а именно 1,25 %. Посочените по-горе субсидии са били разпределени за дружествата като цяло и изразени като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(268)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила този интервал на маржа на субсидията и причините, поради които не е взела горната граница на тези маржове, която би била над маржа de minimis. Както Комисията обясни в предходното съображение, интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, варира между най-малко 0,6 % и най-много 2,31 %. От друга страна, изчисляването на среднопретеглената стойност на тези маржове води до среден марж на субсидията за всяка държава, равен на 1,25 %, което е под прага de minimis. Това е постоянно използваната методология за изчисляване на средния марж на субсидията за всяка държава съгласно съответните разпоредби на основния регламент.
3.3.9. Заключение относно Виетнам
(269)
Ставката на субсидията в национален мащаб за Виетнам е 1,25 %. Тъй като този марж е de minimis, бе направено заключението, че в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Виетнам.
4. ВРЕДА
4.1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА И ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(270)
Сходният продукт е бил произвеждан от 18 производители от Съюза по време на разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(271)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период бе изчислено на около 401 000 тона. Комисията изчисли тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като проверените данни за производството на включените в извадката оказали съдействие производители от Съюза, както и на данните, предоставени от жалбоподателя. Както бе посочено в съображение 10, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 54 % от общото производство на сходния продукт в Съюза.
4.2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(272)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от жалбоподателя, и вноса от трети държави - въз основа на данни от Евростат.
(273)
Потреблението на Съюза се е променяло по следния начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза (в тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
838 397
869 025
837 066
890 992
Индекс
100
104
100
106
Източник: данни от жалбата, Евростат
(274)
Потреблението на Съюза е достигнало най-високата си стойност през 2011 г. поради рязкото увеличение на цените на памука, настъпило вследствие на проблеми, свързани с памуковата реколта през 2010 г. В резултат на това търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е повишило, но е спаднало отново през следващата година. По време на разследвания период отново се е наблюдавало 6 % увеличение на потреблението на Съюза.
4.3. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(275)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПЩВ с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 8, параграф 3 от основния регламент.
(276)
Маржът на субсидията, установен по отношение на вноса от Китайската народна република и Виетнам, бе под прага de minimis, предвиден в член 8, параграф 3, буква а) от основния регламент.
(277)
Поради това условията за кумулиране не са изпълнени и анализът на причинно-следствената връзка следователно се ограничава до влиянието на вноса от Индия.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от Индия
(278)
Комисията установи обема на вноса по данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен въз основа на обема на вноса от Индия като част от общото потребление на Съюза (като то се определя от всички продажби в Съюза от производителите от Съюза плюс целия внос на ПЩВ в Съюза).
(279)
Вносът в Съюза от Индия се е променял по следния начин:
Таблица 3
Обем на вноса (в тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Индия (в тонове)
51 258
59 161
63 191
60 852
Индекс
100
115
123
119
Пазарен дял
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Индекс
100
111
123
112
Източник: Евростат
(280)
Като цяло вносът от Индия е останал сравнително стабилен: пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7,5 % през разглеждания период.
4.3.3. Цени на вноса от Индия и подбиване на цените
(281)
Комисията установи цените на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат и проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Подбиването на цените от страна на вноса бе установено въз основа на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители и оказалите съдействие производители от Съюза.
(282)
Средната цена на вноса от Индия в Съюза се е променяла по следния начин:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/t)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
1 025
1 368
1 239
1 212
Индекс
100
134
121
118
Източник: Евростат и проверени данни, предоставени от оказалите съдействие износители
(283)
През 2011 г. (годината, в която е настъпила посочената по-горе криза с памука) се е наблюдавало увеличение на цените на ПЩВ. През следващите години цените са отбелязали спад, но са останали по-високи от тези, наблюдавани през 2010 г. По време на разследвания период цената е била с 18 % по-висока от цената на ПЩВ през 2010 г.
(284)
Комисията определи размера на подбиването на цените през разследвания период чрез сравняване на среднопретеглените цени на получения внос за всеки вид на продукта от вноса от включените в извадката оказали съдействие индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, със съответните корекции за митата и разходите след вноса, и среднопретеглените продажни цени на същите видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода.
(285)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 4,1 % и 43,7 % от вноса от Индия на пазара на Съюза.
4.4. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
4.4.1. Общи бележки
(286)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(287)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(288)
За определянето на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, допълнителната информация, предоставена от жалбоподателя в хода на процедурата, и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на надлежно проверените данни, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(289)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(290)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(291)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли по следния начин:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
362 195
355 240
361 159
401 119
Индекс
100
98
100
111
Производствен капацитет (в тонове)
492 059
451 310
468 115
466 744
Индекс
100
92
95
95
Оползотворяване на капацитета
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Индекс
100
107
105
117
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(292)
По време на разглеждания период обемът на производството се е увеличил с 11 %. Увеличението е настъпило едва през разследвания период (който обхваща последните 12 месеца на разглеждания период). По време на тази част от разглеждания период, предхождаща разследвания период (2011 г. и 2012 г.), обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял или се е задържал на същото ниво.
(293)
Обратно на това, производственият капацитет е отбелязал низходяща тенденция, със спад от 5 % през разследвания период. Наред с възходящата тенденция на обема на производството, описана в съображение 292, оползотворяването на капацитета се е увеличило със 17 %. Трябва да се подчертае обаче, че оползотворяването на капацитета през 2010 г., използвано като основа за анализа на тенденцията, е било ниско за капиталоемка промишленост каквато е промишлеността на ПЩВ, а през разследвания период степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(294)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общ обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
379 840
366 341
344 134
358 130
Индекс
100
96
91
94
Пазарен дял
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Индекс
100
93
91
89
Източник: Евростат, жалбоподателя (CIRFS)
(295)
Обемът на продажбите на пазара на Съюза е намалял през 2011 г. и 2012 г., но леко се е повишил през разследвания период. Като цяло обаче все още се е наблюдавал спад с 6 % спрямо обема на продажбите през 2010 г.
(296)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през разглеждания период. Най-големият спад на пазарния дял е настъпил през 2011 г., но низходящата тенденция се е запазила през 2012 г. и през разследвания период, като е довела до обща загуба на пазарен дял по време на разглеждания период в размер на 11 %.
4.4.2.3. Растеж
(297)
Въпреки умерения ръст на потреблението в Съюза по време на разглеждания период (+ 6 %) и увеличението на обема на производството на производителите от Съюза (+ 11 %), продажбите на производителите от Съюза е спаднал с 6 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(298)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
1 914
1 935
2 000
2 036
Индекс
100
101
105
106
Производителност (тон/наето лице)
189,3
183,6
180,6
197,0
Индекс
100
97
95
104
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(299)
През разглеждания период броят на наетите лица е отбелязал постоянен ръст, което е довело до 6 % увеличение, успоредно с нарастването на производството, както е показано в съображение 292.
(300)
През 2011 г. и 2012 г. производителността е отбелязала спад, тъй като броят на наетите лица е нараснал, а обемът на производството през тези години е останал на същото равнище. Като цяло, през разглеждания период тя се е увеличила с 4 %.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(301)
През разглеждания период средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени в Съюза на общия пазар (EUR/t)
1 283
1 608
1 509
1 489
Индекс
100
125
118
116
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
1 453
1 666
1 629
1 542
Индекс
100
115
112
106
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(302)
Най-голямото увеличение на продажните цени в Съюза е било наблюдавано през 2011 г., когато ПЩВ са били продавани на цена, 25 % по-висока от средната продажна цена през 2010 г. Причина за това е настъпилата през 2011 г. криза с памука, когато търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е увеличило вследствие на лошата памукова реколта през 2010 г. Като цяло през разглеждания период продажните цени в Съюза са се увеличили с 16 %.
(303)
Производствените разходи за единица продукция също са се увеличили по време на разглеждания период, като през 2011 г. са достигнали рекордната стойност от 15 % поради увеличение на цените на петрола през тази година, който е важен фактор за определяне на разходите. Цялостното увеличение на производствените разходи за единица продукция възлиза на 6 % по време на разглеждания период.
4.4.3.2. Разходи за труд
(304)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
31 561
31 080
31 661
32 356
Индекс
100
98
100
103
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(305)
Средните разходи за труд за наето лице първо са отбелязали спад през 2011 г., след което леко са се увеличили през следващите години. През разглеждания период е наблюдавано увеличение от 3 %.
4.4.3.3. Запаси
(306)
През разглеждания период запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
15 731
16 400
15 039
19 108
Индекс
100
104
96
121
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Индекс
100
107
97
120
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(307)
С изключение на 2012 г., складовите наличности в края на периода са се увеличили, и са довели до общо увеличение от 21 % през разследвания период. Това съответства на увеличение на производствения обем (общо увеличение от 11 %), докато обемът на продажбите през разглеждания период е намалял (общо с 6 %). Тези тенденции са отразени и от складовите наличности в края на периода като процент от производството.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(308)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Индекс
- 100
18
- 14
5
Паричен поток (в евро)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Индекс
- 100
100
108
89
Инвестиции (в евро)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Индекс
100
146
86
79
Възвръщаемост на инвестициите
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Индекс
- 100
22
- 18
6
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(309)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период маржовете на рентабилността са отбелязали колебания. Като цяло рентабилността се е подобрила значително - от съществена загуба през 2010 г. до отбелязване на рентабилност по време на разследвания период.
(310)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал положително развитие през разглеждания период.
(311)
Инвестициите са достигнали най-високата си стойност през 2011 г., когато са отбелязали ръст от 46 % в сравнение с инвестициите, направени през 2010 г., но през годините след това са следвали низходяща тенденция. По време на разглеждания период инвестициите са намалели с 21 %.
(312)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. През разглеждания период тя е отбелязала положително развитие.
(313)
Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е заявил, че е срещнал трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
4.4.4. Заключение относно вредата
(314)
Вносът от Индия е останал стабилен (пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7 % през разглеждания период). Подбиването на цените е било значително (до 43,7 %).
(315)
Повечето от показателите за вреда са се подобрили. Рентабилността на производителите от Съюза се е увеличила с близо 6 процентни пункта, а средният марж на печалбата е останал на постигнатата през разследвания период незадоволителна точка на рентабилност от 0,3 %. Степента на оползотворяване на капацитета се е увеличила от 74 % на 86 %. Това обаче е било в резултат на увеличаване на обема на производството на Съюза, както и на намаляване на капацитета на Съюза. Средните продажни цени в Съюза са достигнали най-високото си равнище през 2011 г. вследствие на рязкото покачване на цените на памука и петрола. Като цяло средните продажни цени на вноса са се увеличили с 16 % през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток са отбелязали положително развитие. Заетостта също се е увеличила през разглеждания период. Следователно са били наблюдавани признаци на възстановяване в момент, когато промишлеността все още е понасяла вреда.
(316)
Следните показатели за вреда са отбелязали отрицателно развитие през разглеждания период: делът на пазара на Съюза на производителите от Съюза е спаднал от 45,3 % на 40,2 %, тъй като обемът на продажбите е намалял с 6 %. Равнището на инвестициите като цяло е намаляло, с изключение на 2011 г. По време на разглеждания период капацитетът е намалял с 5 %, както бе посочено в съображение 293.
(317)
Като цяло състоянието на промишлеността на Съюза все още може да бъде описано като понасящо вреда, въпреки че то несъмнено се е подобрило през последните години. С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
(318)
Във връзка с разгласяването жалбоподателят заяви, че счита стабилността на индийския пазарен дял на пазара на Съюза за резултат от значително субсидиране. Комисията действително установи подлежащи на изравнителни мерки субсидии (вж. съображение 229), но не бе установена причинно-следствена връзка с вредата, понесена от промишлеността на Съюза (вж. съображения 319-323).
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(319)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от Индия, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и потреблението.
5.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(320)
С оглед на констатациите за посоченото по-долу наличие на субсидиране de minimis по отношение на Китай и Виетнам (вж. съображения 76 и 231), условията за кумулиране не са изпълнени. Поради това анализът на причинно-следствената връзка е ограничен до въздействието на вноса от Индия.
(321)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял от 45,3 % на 40,2 %, докато пазарният дял на индийския внос е останал сравнително стабилен между 6 % и 7 %. Заетостта се е увеличила с 6 % по време на разглеждания период. Поради това промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от този ръст под формата на пазарен дял, но е малко вероятно това да се дължи на индийския пазарен дял, който е останал постоянен.
(322)
По данни от Евростат средните цени на ПЩВ от Индия са били по-ниски от средните цени на ПЩВ от повечето други държави, но е важно да се отбележи, че съществуват големи разлики в качеството и вида на продукта. Във всеки случай, при точното сравнение, извършено за всеки отделен вид, стана ясно, че е налице значително подбиване на цените по отношение на вноса от Индия.
(323)
Въпреки значителното подбиване на цените, не може да се направи заключението, че индийският внос е довел до вреда. Намалението на пазарния дял на промишлеността на Съюза (- 5,1 процентни пункта) на практика не може да бъде отдадено на развитието на обема на вноса от Индия, тъй като пазарният му дял е останал сравнително стабилен (увеличение от само 0,7 процентни пункта по време на разглеждания период). Освен това средните цени на вноса от Индия са нараснали с 18 % през разглеждания период. Цените на индийския внос изглежда не са довели до спад в цените, тъй като финансовото състояние на промишлеността на Съюза, макар и все още застрашено по време на разследвания период, се е подобрило значително през разглеждания период.
5.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.2.1. Внос от трети държави
(324)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави се е променял по следния начин:
Таблица 12
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Република Корея
Обем (в тонове)
129 918
165 365
163 540
181 540
Индекс
100
127
126
140
Пазарен дял
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Индекс
100
123
126
131
Средна цена (EUR/t)
1 116
1 367
1 361
1 300
Индекс
100
123
122
116
Тайван
Обем (в тонове)
121 656
108 645
100 072
92 423
Индекс
100
89
82
76
Пазарен дял
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Индекс
100
86
82
71
Средна цена (EUR/t)
1 131
1 416
1 383
1 369
Индекс
100
125
122
121
Китай
Обем (в тонове)
5 198
8 980
23 209
44 651
Индекс
100
173
446
859
Пазарен дял
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Индекс
100
167
447
808
Средна цена (EUR/t)
1 065
1 279
1 265
1 209
Индекс
100
120
119
113
Турция
Обем (в тонове)
32 921
29 969
34 303
36 908
Индекс
100
91
104
112
Пазарен дял
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Индекс
100
88
104
105
Средна цена (EUR/t)
1 133
1 466
1 383
1 382
Индекс
100
129
122
122
Виетнам
Обем (в тонове)
24 884
25 487
26 410
29 717
Индекс
100
102
106
119
Пазарен дял
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Индекс
100
99
106
112
Средна цена (EUR/t)
978
1 182
1 175
1 096
Индекс
100
121
120
112
Индонезия
Обем (в тонове)
25 902
30 285
24 032
24 699
Индекс
100
117
93
95
Пазарен дял
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Индекс
100
113
93
90
Средна цена
1 055
1 329
1 267
1 167
Индекс
100
126
120
111
Тайланд
Обем (в тонове)
17 548
23 510
17 103
18 952
Индекс
100
134
97
108
Пазарен дял
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Индекс
100
129
98
102
Средна цена (EUR/t)
1 140
1 449
1 310
1 298
Индекс
100
127
115
114
Друг внос
Обем (в тонове)
49 272
51 282
41 074
43 120
Индекс
100
104
83
88
Пазарен дял
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Индекс
100
100
83
82
Средна цена (EUR/t)
1 323
1 681
1 603
1 532
Индекс
100
127
121
116
Източник: Евростат
(325)
Най-големият дял на вноса (181 540 тона, което представлява пазарен дял от 20,4 % по време на разследвания период) идва от Република Корея, чийто пазарен дял през разглеждания период се е увеличил с 4,9 процентни пункта. Тайван е вторият най-голям износител за Съюза. Въпреки че по време на разглеждания период вносът от Тайван е намалял (- 4,1 процентни пункта), Тайван все още е държал пазарен дял от 10,4 % през разследвания период. На четвърто място в списъка на износителите (след Индия, която е третият по големина износител) е Китай, чийто пазарен дял се е увеличил с 4,4 процентни пункта и е достигнал 5 %. Вносът от други трети държави е по-малък от вноса от Индия, но значителни количества ПЩВ се внасят и от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд (и четирите със сравнително стабилен пазарен дял). Взет заедно, вносът от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд представлява около 12 % пазарен дял (12,4 % през разследвания период).
(326)
Увеличаването на вноса, по-специално от Република Корея, заслужава да бъде отбелязано. През разследвания период обемът на корейския внос е достигнал равнища, три пъти по-високи от тези на обема на индийския внос. Той се е увеличил с 40 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е увеличил с 4,9 процентни пункта до 20,4 %. Вносът от Китай също се е увеличил значително, с повече от 700 % по отношение на обема или 4,4 процентни пункта по отношение на пазарния дял. Вносът от Китай е подбивал значително и цените на промишлеността на Съюза.
(327)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че ако вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била следствие от внос, това се дължи по-скоро на вноса от държави, различни от Индия.
(328)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че Комисията не е проучила допълнително експортните цени от Китай и Виетнам. Следва да се припомни, че за Китай и Виетнам бяха установени равнища de minimis на субсидиите. Ето защо Комисията оцени експортните цени за тези две държави в своя анализ на причинно-следствената връзка по отношение на въздействието на други фактори и в действителност не извърши кумулативна оценка на вноса на трите държави, засегнати от настоящата процедура, тъй като бе констатирано, че субсидиите, установени в Китай и Виетнам, са били на равнище de minimis, както бе посочено в съображения 275-277.
(329)
Жалбоподателят представи коментари относно средната цена на вноса от Корея, както и (незначителното) увеличение на неговия обем между 2011 и 2012 г. С оглед на цялостното увеличение на обема и пазарния дял на корейския внос през разглеждания период и предвид факта, че неговите средни цени са по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза, Комисията остава на мнение, че корейският внос е друг съществен фактор при анализа на причинно-следствената връзка.
(330)
Жалбоподателят се позовава и на средните експортни цени от трите държави, първоначално засегнати от настоящата процедура, и от Корея и Тайван за периода от януари до юли 2014 г. Това обаче не отговаря на разглеждания период, който се простира от 2010 г. до края на разследвания период. Поради това коментарът се отхвърля.
5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(331)
През разглеждания период обемът и средната стойност на износа на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 13
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
31 158
32 204
41 279
36 149
Индекс
100
103
132
116
Средна цена (EUR/t)
1 760
1 945
1 924
1 962
Индекс
100
111
109
112
Източник:
Обем: жалбоподателя (CIRFS)
Стойност: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(332)
Промишлеността на Съюза продава извън ЕС основно специални продукти, което обяснява по-високите средни продажни цени, наблюдавани на тези пазари.
(333)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е увеличил с почти 30 % по време на разглеждания период и е достигнал най-високата си стойност през 2012 г. Средните продажни цени са се повишили през 2011 г., а след това са останали стабилни до разследвания период.
(334)
Въпреки доброто равнище на износа на включените в извадката производители от Съюза абсолютната стойност на изнесените обеми е била относително малка в сравнение с обема на продажбите, продавани в Съюза. Тяхното въздействие съответно не е било достатъчно, за да се компенсират трудностите и вредата, нанесена на вътрешния пазар на Съюза.
5.2.3. Потребление
(335)
Пазарът на Съюза на ПЩВ е представлявал 838 397 тона през 2010 г. и през разследвания период е достигнал 890 992 тона. Това означава растеж на пазара от 6 % през разглеждания период. С други думи, не е бил налице спад в търсенето, което да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Икономическа криза
(336)
Едно сдружение на ползвателите, търговската камара на една от засегнатите държави, както и един държавен орган заявиха, че вредата е била причинена от икономическата криза. Този довод не може да бъде приет, тъй като пазарът на Съюза на ПЩВ се е увеличил с 6 % и средните продажни цени в Съюза са се повишили с 16 %.
(337)
Търговската камара също така заяви, че поради икономическата криза търсенето на специални ПЩВ е спаднало, а търсенето на потребителските стоки от ПЩВ се е увеличило. Припомня се, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението не се взема под внимание.
5.2.5. Висока степен на оползотворяване на капацитета
(338)
Един държавен орган заяви, че вредата по отношение на загубата на пазарен дял не е могла да бъде причинена от субсидиран внос с оглед на високата степен на оползотворяване на капацитета на промишлеността на Съюза. Оползотворяването на капацитета на промишлеността на Съюза действително се е увеличило по време на разглеждания период, но в нито един момент не се е доближило до границите на наличния капацитет. При най-високата стойност, отбелязана по време на разследвания период, степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %. Това дава широк марж за по-нататъшно увеличаване на производството. Въпреки това, тъй като обемът на продажбите в Съюза на производителите от Съюза не е последвал възходящата тенденция в потреблението, загубата на пазарен дял, продължава да се счита за един от показателите за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(339)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че не е възможно да установи причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от Индия. Това заключение се основава на първо място на факта, че пазарният дял на вноса от Индия е сравнително малък и е нараснал съвсем слабо (от 6,1 % на 6,8 %), в сравнение с пазарния дял на промишлеността на Съюза, който е много по-голям, но продължава значително да намалява (от 45,3 % на 40,2 %). На второ място, обемът на вноса от някои други държави (Корея, Тайван, Китай) е бил по-голям и/или е отбелязал значителен ръст; поради това, ако вносът е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, това следва да се отдаде на вноса от тези държави, а не на вноса от Индия (вж. съображения 325- 327).
(340)
Причинно-следствената връзка по смисъла на член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде установена.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(341)
С оглед на това процедурата следва да бъде прекратена, тъй като равнището на субсидиите за Китайската народна република и Виетнам бе счетено за de minimis и не бе установена причинно-следствена връзка между вредата и субсидиите, предоставени на вноса с произход от Индия.
(342)
Комитетът, създаден с член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Прекратява се антисубсидийната процедура по отношение на вноса на синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 16. decembris),
ar kuru izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indijas un Vjetnamas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu
(2014/918/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪRAS SĀKŠANA
(1)
Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 10. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 19. decembrī sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indijas un Vjetnamas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu Savienībā. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
(2)
Komisija izmeklēšanu sāka pēc sūdzības, kuru 2013. gada 4. novembrī septiņu ražotāju vārdā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (“CIRFS”) (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”). Sūdzības iesniedzēja produkcija ir vairāk nekā 70 % no Savienības kopējā poliestera štāpeļšķiedru (“PSF”) ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par subsidēšanu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
(3)
Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“Ķīnas valdība”), Indijas valdībai un Vjetnamas valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts minēto valstu izcelsmes PSF imports. Attiecīgās valdības tika aicinātas uz individuālām apspriedēm, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un varētu vienoties par savstarpēji pieņemamu risinājumu.
Ķīnas Tautas Republika (“ĶTR”)
(4)
Ķīnas valdība nevēlējās piedalīties apspriedēs, norādot, ka pastāv domstarpības par sūdzības iesniegšanas datumu. Tomēr Ķīnas valdība sniedza piezīmes par sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem, ka shēmas nav kompensējamas.
Indija
(5)
Indijas valdība piekrita piedalīties apspriedēs, un tās notika. Apspriežu laikā savstarpēji pieņemama vienošanās par risinājumu netika panākta. Tomēr Indijas valdības piezīmes par sūdzībā minētajām shēmām tika pienācīgi ņemtas vērā.
Vjetnama
(6)
Vjetnamas valdība piekrita piedalīties apspriedēs, un tās notika. Apspriežu laikā savstarpēji pieņemama vienošanās par risinājumu netika panākta. Tomēr Vjetnamas valdības piezīmes par sūdzībā minētajām shēmām tika pienācīgi ņemtas vērā.
1.2. IEINTERESĒTĀS PERSONAS
(7)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas, Indijas un Vjetnamas valdības, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.
(8)
Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.
a) Atlase
(9)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, visi zināmie ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim veikta saistībā ar PSF. Šī informācija tika pieprasīta saskaņā ar pamatregulas 27. pantu, lai Komisija varētu lemt par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlases. Apspriedes notika arī ar Ķīnas, Indijas un Vjetnamas iestādēm.
Savienības ražotāju atlase
(10)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz PSF pārdošanas un ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā un ņemot vērā ģeogrāfisko izkliedētību. Izlasē bija četri Savienības ražotāji. Atlasīto Savienības ražotāju produkcija ir 54 % no Savienības kopējā PSF ražošanas apjoma.
(11)
Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari.
Importētāju atlase
(12)
Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(13)
Astoņi nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija sākotnēji izlasē iekļāva trīs nesaistītus importētājus, pamatojoties uz lielākajiem importa apjomiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem.
(14)
Viens no atlasītajiem importētājiem atteicās no dalības izlasē, informējot Komisiju par to, ka tas nesniegs atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc tam Komisija atteicās no atlases, jo atlikušo (neatlasīto) importētāju skaits bija neliels, un tie visi tika aicināti iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Divi uzņēmumi, kas importēja un arī lietoja attiecīgo ražojumu, norādīja, ka tie nevēlas sadarboties kā importētāji, bet gan kā lietotāji. No atlikušajiem pieciem nesaistītajiem importētājiem četri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase
(15)
Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija Ķīnas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā lūdza apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.
(16)
Sākumā prasīto informāciju iesniedza 23 ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas, kas piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām un saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija sākotnēji ierosināja izlasē iekļaut piecus ražotājus eksportētājus/ražotāju eksportētāju grupas, kuri sadarbojās un kuru eksporta apjomi uz Savienību izmeklēšanas periodā bija vislielākie. Divi citi Ķīnas ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas pieprasīto informāciju iesniedza vēlāk. Tomēr minēto divu Ķīnas ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu lielums nebija tāds, kas būtu ietekmējis izlases sastāvu, ja tie pieprasīto informāciju būtu iesnieguši laikus.
(17)
Divi Ķīnas ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja izlasi veidot, vadoties pēc PSF ražošanā izmantotā izejmateriāla. Tie norādīja, ka izlasē jāiekļauj vienāds skaits tādu PSF ražotāju, kas izmanto tīru tereftālskābi/monoetilēnglikolu (“PTA/MEG”), un tādu PSF ražotāju, kas izmanto PET pārslas. Tie turklāt norādīja, ka ražošanas process atšķiras atkarībā no izmantotā izejmateriāla un ka ražotāji, kas izmanto dažādus izejmateriālus, nav pārstāvēti vienā un tajā pašā konkurences tirgū. Turklāt tika apgalvots, ka PSF ražotāji, kuri PTA/MEG neizmanto par izejmateriālu, negūst labumu no PTA/MEG iepirkšanas par neatbilstoši zemu cenu, kā aprakstīts sūdzībā.
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija veidoja izlasi, pamatojoties uz lielākajiem eksporta uz Savienību apjomiem izmeklēšanas periodā. Veidojot izlasi, tika ņemts vērā arī tas, ka dažas shēmas izmanto ne visi ražotāji eksportētāji Ķīnā. Turklāt jāpiemin tas, ka izlasē tika ietverti uzņēmumi, kas izmanto abu veidu ražošanas procesus.
(19)
Ja izlases sastāvu noteiktu, vadoties vienīgi pēc ražošanas procesa veida, pastāvētu risks ietekmēt izmeklēšanas rezultātu, vadoties pēc pieņēmuma, ka kompensējamas subsīdijas tiks konstatētas vienīgi PSF ražotājiem, kuri par izejmateriālu izmanto PTA/MEG, un ne tādiem ražotājiem, kas par izejmateriālu izmanto PET pārslas. Turklāt tika uzskatīts, ka šāds atlases kritērijs kopumā nebūtu reprezentatīvs, jo attiecīgā izlase ar vienādu skaitu uzņēmumu [ar dažādiem ražošanas procesiem] nebūtu reprezentatīva, raugoties no eksporta apjoma uz Savienību viedokļa saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu, un tādēļ pieprasījums tika noraidīts.
(20)
Viens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām apgalvoja, ka izlase jāveido, vadoties pēc eksporta vērtības, nevis eksporta apjoma, un lūdza to iekļaut izlasē. Izlases veidošanā vadoties pēc eksporta vērtības, iegūtie rezultāti nebūtu reprezentatīvi un objektīvi, jo cenas var ietekmēt subsidēšana. Komisija izraudzījās piecus pēc apjoma lielākos ražotājus eksportētājus/ražotāju eksportētāju grupas, kuri eksportē 53 % no sadarbībā iesaistīto Ķīnas eksportētāju kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Tas uzskatāms par lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, ko pieejamajā laikā iespējams pienācīgi izmeklēt saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(21)
Tā pati persona norādīja, ka tās izmantotais izejmateriāls sastāv vienīgi no pārstrādātiem tekstilatkritumiem un ka tā nav guvusi labumu no tām subsīdijām, kuras būtu attiecināmas uz PTA/MEG izmantošanu. Šī persona pieprasīja uz tās uzņēmumu neattiecināt subsīdijas starpību, kura aprēķināta, pamatojoties uz informāciju par uzņēmumiem, kuri par izejmateriālu izmanto PTA/MEG. Kā paskaidrots 18. apsvērumā, izlasē ir ņemts vērā tas, ka dažas shēmas izmanto ne visi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Tādēļ iebildums tika noraidīts.
(22)
Tādēļ provizoriskā izlase ar pieciem ražotājiem eksportētājiem, kā aprakstīts 16. apsvērumā, tika apstiprināta kā galīgā izlase.
(23)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apšaubīja Komisijas izmantoto atlases metodi. Tas izteica šaubas par to, vai 16. apsvērumā minētie 23 Ķīnas ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas no Ķīnas uz Savienību eksportēto PSF kopējo apjomu atspoguļo reprezentatīvi. Turklāt tas uzskatīja, ka izlase no pieciem uzņēmumiem nav atbilstoša, ņemot vērā to, ka PSF domājamais ražotāju skaits Ķīnā ir 150. Turklāt tas apgalvoja, ka atlasē nav ņemta vērā Ķīnas ražotāju ģeogrāfiskā izkliedētība un to Ķīnas ražotāju īpatsvars, kuri izmanto dažādus iespējamos ražošanas procesus. Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs norādīja, ka Komisijas paziņotais PSF apjoms neatbilst faktiskajam apjomam, ko saražojuši atlasītie Ķīnas uzņēmumi, un ka ražošanas apjoms reprezentatīvi neatspoguļo kopējo Ķīnā ražoto PSF apjomu.
(24)
23 sadarbībā iesaistīto Ķīnas ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu importa apjoms bija 83 % no kopējā Ķīnas izcelsmes importa apjoma, tādēļ sadarbības līmenis uzskatāms par augstu. Kā minēts 16. apsvērumā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 27. pantu izveidoja izlasi no pieciem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām, kuri sadarbojās izmeklēšanā un kuru eksporta apjomi uz Savienību izmeklēšanas periodā bijuši vislielākie. Tādēļ izlase uzskatāma par reprezentatīvu. Atlasītajiem uzņēmumiem tika lūgts atbildēt uz visiem anketas jautājumiem. Jebkurā gadījumā ražotājus eksportētājus, kuri nevēlas sadarboties, nav iespējams iekļaut izlasē, jo Komisija konstatējumus vēlas izdarīt, pamatojoties uz tādu informāciju, kas iegūta no sadarbībā iesaistītiem ražotājiem eksportētājiem, izmantojot to atbildes uz anketas jautājumiem, kuras pārbaudītas uz vietas uzņēmumos.
(25)
Sūdzības iesniedzējs nepamatoja savu apgalvojumu attiecībā uz izlases veidošanu, ņemot vērā ražotāju eksportētāju ģeogrāfisko izkliedētību Ķīnā. Jo īpaši sūdzības iesniedzējs nepaskaidroja, kāda iemesla dēļ izlase, kas veidota, vadoties pēc ģeogrāfiskās izkliedētības, būtu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu, kurā noteikta iespēja atlasi veikt, vadoties pēc lielākajiem eksporta apjomiem.
(26)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka izlasē nav ņemts vērā to Ķīnas ražotāju īpatsvars, kuri izmanto dažādus iespējamos ražošanas procesus, jānorāda, ka atbilstoši paskaidrojumam 18. apsvērumā izlasē tika ietverti uzņēmumi, kas izmanto abu veidu ražošanas procesus. Turklāt lielākie Ķīnas eksportētāji izmanto PTA/MEG, ražojot Savienības tirgum paredzētās PSF.
(27)
Tāpat, lai gan sūdzības iesniedzējs atsaucas uz ražošanas apjomu, nevis uz eksporta uz Savienību apjomu, jānorāda, ka Komisijai nav jāsniedz dati par atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu saražoto PSF apjomu, jo konkrētās izmeklēšanas mērķis ir izvērtējums par subsidēšanu, kas attiecas uz Ķīnā ražoto un uz Savienību eksportēto PSF apjomu.
(28)
Tādēļ visi sūdzības iesniedzēja iebildumi attiecībā uz izlases veidošanā izmantoto metodiku tiek noraidīti.
Indijas ražotāju eksportētāju atlase
(29)
Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Indijas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija Indijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā lūdza apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.
(30)
Astoņi Indijas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem uzņēmumiem, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu apspriešanās par izlases izveidi notika arī ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Indijas iestādēm. Piezīmes netika sniegtas.
(31)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs atsaucās uz to, ka Indijā ir 17 PSF ražotāji, un apšaubīja to, cik reprezentatīva ir izlase no četriem ražotājiem eksportētājiem. Komisija apliecina, ka izlase no četriem ražotājiem eksportētājiem ir uzskatāma par reprezentatīvu, jo tā aptver apmēram 90 % no Indijas kopējā eksporta uz Savienību apjoma izmeklēšanas periodā.
Vjetnamas ražotāju eksportētāju atlase
(32)
Komisija aicināja visus zināmos Vjetnamas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija Vjetnamas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā lūdza apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.
(33)
Pieci Vjetnamas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē, bet viens no šiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā nepārdeva eksportam uz Savienību. Tādēļ Komisija izlēma izmeklēšanu uz šo uzņēmumu neattiecināt. Ņemot vērā atlikušo ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.
(34)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka attiecībā uz Vjetnamu tika saņemtas trīs ražotāju eksportētāju (no četriem) atbildes uz anketas jautājumiem un ka Komisijai būtu bijis jāmēģina šādu skaitu nodrošināt arī attiecībā uz Ķīnas un Indijas eksportu. Komisija norāda, ka Vjetnamā ražošanas nozares stāvoklis ir savādāks, jo tur ir pavisam nedaudz ražotāju eksportētāju (proti, trīs) pretstatā ražotāju eksportētāju lielajam skaitam Ķīnā un Indijā. Tādējādi atlase bija nepieciešama vien Ķīnā un Indijā. Komisija turklāt precizē, ka trīs sadarbībā iesaistīto un izmeklēto Vjetnamas ražotāju eksportētāju produkcija ir 99 % no attiecīgā ražojuma kopējā importa apjoma Savienībā no Vjetnamas.
b) Individuāla pārbaude
(35)
Trīs ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas Ķīnā pieprasīja individuālu pārbaudi atbilstoši pamatregulas 27. panta 3. punktam. Ņemot vērā individuālas pārbaudes pieprasījumu skaitu un Ķīnas ražotāju eksportētāju izlases lielumu, šo pieprasījumu izpilde būtu ļoti apgrūtinoša. Tādēļ pieprasījumi tika noraidīti.
(36)
Viens Indijas ražotājs eksportētājs pieprasīja individuālu pārbaudi atbilstoši pamatregulas 27. panta 3. punktam. Šis pieprasījums tika pieņemts. Proti, tika izlemts, ka šajā konkrētajā gadījumā individuāla pārbaude nebūtu ļoti apgrūtinoša un netraucētu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu.
c) Atbildes uz anketas jautājumiem
(37)
Komisija nosūtīja anketas Ķīnas pārstāvjiem (tostarp īpašas anketas bankām un PTA un MEG ražotājiem), Indijas pārstāvjiem (tostarp īpašas anketas bankām) un Vjetnamas pārstāvjiem (tostarp īpašas anketas bankām un PTA un MEG ražotājiem). Vēl Komisija anketas nosūtīja pieciem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā, pieciem ražotājiem eksportētājiem (četriem atlasītajiem un vienam neatlasītam) Indijā, četriem ražotājiem eksportētājiem Vjetnamā, četriem Savienības ražotājiem, pieciem nesaistītiem importētājiem un 105 lietotājiem.
(38)
Attiecībā uz Ķīnu atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Ķīnas valdības (Tirdzniecības ministrijas) un pieciem atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām. Attiecībā uz Indiju atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Indijas valdības (Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas), četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā un no tā ražotāja eksportētāja Indijā, kurš pieprasīja individuālu pārbaudi. Attiecībā uz Vjetnamu atbildes tika saņemtas no Vjetnamas valdības (Vjetnamas konkurences iestādes, Rūpniecības un tirdzniecības ministrijas un vairākām bankām). Viens ražotājs eksportētājs, kura eksporta apjoms uz Savienību bija ļoti neliels, atsauca sadarbību un neatbildēja uz anketas jautājumiem. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no atlikušajiem trim Vjetnamas ražotājiem eksportētajiem (divi no tiem pieder vienai uzņēmumu grupai). Vēl atbildes uz anketas jautājumiem sniedza četri Savienības ražotāji, četri nesaistīti importētāji un divpadsmit lietotāji.
(39)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs sniedza piezīmi, ka atlasītajiem Savienības ražotājiem nosūtīto anketu skaits, šķiet, nav proporcionāls importētājiem un lietotājiem nosūtīto anketu skaitam. Vispirms un galvenokārt jānorāda, ka vienai uzņēmēju grupai (Savienības ražotāji, ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāji) nosūtīto anketu skaits nav saistāms ar to, cik lielu nozīmi Komisija piešķir to stāvoklim. Vienīgais mērķis ir iegūt pareiza rakstura un daudzuma informāciju, kas ļautu veikt vislabāko iespējamo subsīdijas, kaitējuma un Savienības interešu izvērtējumu.
(40)
Šajā gadījumā anketas tika nosūtītas četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, pieciem atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pieciem Indijas ražotājiem eksportētājiem, četriem Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem, pieciem importētājiem un visiem zināmajiem lietotājiem, kā arī tiem lietotājiem, kas bija pieteikušies Komisijā. Pamatregulas 27. pantā nav paredzēta lietotāju atlase. Turklāt tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās līdz šim gūtā pieredze liecina, ka dažos gadījumos, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiek apzināts liels lietotāju skaits, tomēr tikai daži no tiem vēlas sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ Komisija arī šajā gadījumā aktīvi aicināja sadarboties pēc iespējas lielāku lietotāju skaitu.
d) Pārbaudes apmeklējumi
(41)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 26. pantu pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu valsts iestāžu, finanšu iestāžu un uzņēmumu telpās:
Ķīnas valdība
-
Ķīnas Tirdzniecības ministrija, Pekina, Ķīna
Indijas valdība
-
Tirdzniecības un rūpniecības ministrija, New Delhi
Vjetnamas valdība
-
Vjetnamas Konkurences iestāde, Rūpniecības un tirdzniecības ministrija, Hanoi
-
Finanšu ministrija, Hanoi (tostarp pārbaudes apmeklējumi vairākās bankās)
-
Thai Binh muitas dienesti, Thai Binh City, Thai Binh province
Ražotāji Savienībā
-
Trevira GmbH, Bobingen, Vācija
-
Wellman International Ltd, Kells, Īrija
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Rumānija
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Čehijas Republika
Importētāji
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Apvienotā Karaliste
Lietotāji
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Vācija
Ražotāji eksportētāji Ķīnā
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Šanhaja
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Ražotāji eksportētāji Indijā
-
The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Mumbaja
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd, Nagpur
-
Reliance Industries Limited,Mumbaja
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd, Mumbaja
Ražotāji eksportētāji Vjetnamā
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd, Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province un Hop Than Co. Ltd, Thai Binh City, Thai Binh Province (kopīgais nosaukums “Thai Binh Group”).
(42)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs iebilda, ka lielākā daļa Ķīnas ražotāju atrodas dienvidaustrumu reģionā piekrastes provincēs Jinagsu un Zhejiang un šajās divās provincēs nav veikts neviens no pieciem pārbaudes apmeklējumiem. Te jānorāda, ka Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co un Jiangsu Huaxicun Co atrodas Jiangsu provincē, savukārt Zhejiang Anshun Pettechs Fibre atrodas Zhejiang provincē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(43)
Turklāt sūdzības iesniedzējs iebilda, ka izlasē nav ietverti divi ražošanas jaudas izteiksmē lieli Ķīnas ražotāji. Šajā ziņā jāatgādina, ka atbilstoši paskaidrojumiem 16. un 18. apsvērumā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 27. pantu izveidoja izlasi, vadoties pēc eksporta uz Savienību apjoma, un izvēlējās piecus lielākos ražotājus eksportētājus/ražotāju eksportētāju grupas, kuri eksportē uz Savienību. Vien tas, ka Ķīnā ir vēl citi lieli PSF ražotāji, neliek apšaubīt izlases reprezentativitāti.
(44)
Sūdzības iesniedzējs iesniedza līdzīgu prasību attiecībā uz Vjetnamu, norādot, ka no izmeklēšanas ir izslēgti divi lieli PSF ražotāji Vjetnamā. Atbilstoši Komisijas paskaidrojumiem 32. līdz 34. apsvērumā izmeklēšana attiecās uz visiem Vjetnamas ražotājiem, kuri eksportē PSF uz Savienību, un atbildes tika saņemtas no trīs ražotājiem eksportētājiem, kuru ražošanas apjoms atbilst gandrīz visam PSF eksporta apjomam uz Savienību. Fakts, ka Vjetnamā varētu būt vēl citi lieli PSF ražotāji, kas neeksportē attiecīgo ražojumu uz Savienību, nepadara sadarbībā iesaistītos ražotājus eksportētājus mazāk reprezentatīvus.
1.3. IZMEKLĒŠANAS PERIODS UN ATTIECĪGAIS PERIODS
(45)
Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laiku no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(46)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs sniedza piezīmi par izmeklēšanas perioda ilgumu, uzskatot, ka tas ir pārāk īss un tādējādi kardināli ietekmē Komisijas konstatējumus. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka, izraugoties 12 mēnešu periodu, nav ņemts vērā tas, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums, domājams, ir turpinājies vairākus gadus. Sūdzības iesniedzējs turklāt uzskatīja, ka sūdzībā norādītās subsīdijas nav iespējams pienācīgi izvērtēt, izmantojot divpadsmit mēnešu izmeklēšanas periodu.
(47)
Attiecībā uz kaitējuma izvērtēšanu jānorāda, ka Komisija izvērtēja 2010., 2011., 2012. gadu un izmeklēšanas periodu, bet nevis, kā norāda sūdzības iesniedzējs, vien izmeklēšanas perioda divpadsmit mēnešus. Attiecībā uz subsidēšanas konstatēšanu Komisija savas kompetences ietvaros un saskaņā ar pamatregulas 5. un 11. pantu izraudzījās divpadsmit mēnešu izmeklēšanas periodu. Līdz informācijas izpaušanai ne sūdzības iesniedzējs, ne kāda cita ieinteresētā persona nesniedza piezīmes par izmeklēšanas perioda ilgumu, kas bija norādīts paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu un anketās. Komisija uzskata, ka divpadsmit mēnešu izmeklēšanas periods ir piemērots, lai izmeklēšanas vajadzībām iegūtu reprezentatīvus konstatējumus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
1.4. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(48)
Komisija 2014. gada 2. oktobrī visām ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, kuri ir pamatā tās plāniem izbeigt procedūru, un aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Piezīmes tika saņemtas no vienas lietotāju apvienības, sūdzības iesniedzēja, viena Ķīnas ražotāja eksportētāja un tā filiālēm, četriem Indijas ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas valdības un Vjetnamas valdības. Komisija izvērtēja sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.
(49)
No lietotāju apvienības saņemtās piezīmes skāra Savienības interešu jautājumu, kas netika izvērtēts, jo nav pamata pasākumu noteikšanai.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(50)
Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas, Indijas un Vjetnamas izcelsmes nekārstas, neķemmētas vai vērpšanai citādi neapstrādātas poliestera sintētiskās štāpeļšķiedras (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5503 20 00.
(51)
Attiecīgo ražojumu parasti izgatavo, izmantojot tīru tereftālskābi (Purified Terephthalic acid - PTA) un monoetilēnglikolu (MEG) vai arī pārstrādātu PSF ražošanā izmantojot pārstrādātu PET pudeļu pārslas. Ražojumam ir plašs lietojums, piemēram, to izmanto apģērbā un dzīvokļa iekārtās, arī autobūves nozarē, higiēnas un medicīnas preču nozarē, kā arī būvniecībā.
2.2. LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(52)
Izmeklēšana liecināja, ka turpmāk norādītajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums:
-
attiecīgais ražojums,
-
ražojums, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū, un
-
ražojums, ko Savienības ražošanas nozare pārdod Savienības tirgū.
(53)
Komisija lēma, ka šie ražojumi tādējādi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.
2.3. PRASĪBAS PAR RAŽOJUMU KLĀSTU
2.3.1. No PTA/MEG izgatavotas PSF un no pārstrādātām PET pudelēm izgatavotas PSF
(54)
Divas valdības iestādes un viena apvienība, kas pārstāv vienas attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus, apgalvoja, ka no PTA/MEG izgatavotas PSF un no pārstrādātām PET pudelēm izgatavotas PSF būtu jānošķir kā divi dažādi ražojumi. Apgalvojums tika pamatots ar dažādajiem izmantotajiem izejmateriāliem, jo dažu veidu PSF izgatavo no PTA/MEG, savukārt dažu citu veidu PSF - no pārstrādātām PET pudelēm iegūtas pārslas. Saistībā ar to tika arī pieminēts, ka būtiski atšķiras izmaksas un pārdošanas cenas. Turklāt tika apgalvots, ka ir būtiskas kvalitātes atšķirības starp PSF, kuras izgatavotas no PTA/MEG, un starp PSF, kas izgatavotas no pārstrādātām PET pudelēm, un tas ietekmē izmantošanu un pielietojumu.
(55)
No PTA/MEG izgatavotas PSF un no pārstrādātām PET pudelēm izgatavotas PSF tiešām ir divi atšķirīgi veidi PSF ražojumu klāstā. Tomēr abiem šiem veidiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības, un to galalietojums arī lielākoties ir vienāds. Tiek atzīts, ka ne visi ražojuma veidi ir savstarpēji aizstājami, bet iepriekšējās izmeklēšanās un šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka dažādi ražojuma veidi vismaz daļēji ir aizstājami un to lietojums pārklājas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(56)
Viens ražotājs eksportētājs savās piezīmēs vēlreiz atkārtoja, ka pārstrādātu PET pudeļu izmantošana pretstatā no pārstrādātām PET pudelēm iegūtu pārslu izmantošanai nozīmē atšķirīgus ražošanas procesus un abi minētie ir atšķirīgi izejmateriāli. Tā pati persona norādīja, ka PSF, kas izgatavotas no pārstrādātām PET pudelēm, izmaksas, pārdošanas cena un kvalitāte ir ievērojami zemāka nekā “parastajām”PSF. Komisija tomēr uzskata, ka izejmateriāls - pārstrādātas PET pudeles vai no pārstrādātām PET pudelēm iegūtas pārslas - faktiski ir vienāds. Salīdzinot ar PET pārslām, PET pudeļu izmantošanā ir vairākas papildu darbības, proti, pudeļu mazgāšana un šķirošana un pēc tam pudeļu sasmalcināšana pārslās. Visi turpmākie ražošanas posmi ir vienādi. Turklāt galaražojumam ir vienādas īpašības, ievērojot nošķīrumu pēc dažādām kvalitātes gradācijām, kā to paredz arī ražojumu kontroles numuri (RKN). Cenu atšķirība, ja tāda pastāv, arī atbilst dažādām kvalitātes gradācijām un arī ir atspoguļota RKN. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
2.3.2. Standarta PSF un speciālās PSF
(57)
Viena valdības iestāde un četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka standarta PSF un speciālās PSF ir uzskatāmas par dažādiem ražojumiem, jo tām ir atšķirīgas ražošanas izmaksas, pārdošanas cenas un lietojums. Vēl tika norādīts, ka Savienības ražošanas nozare vairāk ražo speciālās PSF kā galveno ražojuma veidu, savukārt attiecīgās valstis galvenokārt piegādā standarta PSF.
(58)
Valdības iestāde un četri ražotāji eksportētāji, kas iesniedza 57. apsvērumā minēto apgalvojumu, speciālās PSF nedefinēja.
(59)
Atlasītie Savienības ražotāji speciālo PSF definīcijā ietver šādus ražojuma veidus: PSF, ko izgatavo no poliestera un polietilēna kombinācijas izmantošanai higiēnas precēs, krāsotas PSF, augstas stiprības PSF, liesmas slāpējošas PSF, PSF tehniskiem lietojumiem (piemēram, ģeotekstiliztrādājumos un neaustos materiālos, ko izmanto būvniecībā), PSF, ko definē, izstrādā un pielāgo kopā ar pircēju īpašiem lietojumiem, PSF, ko izmanto autobūves nozarē (redzamie automašīnas izklājumi, kuru krāsai jābūt identiskai).
(60)
Standarta PSF Savienības ražotāji definē kā visus PSF veidus ar tādām specifikācijām, kuras atļauj plašāku pielietojumu.
(61)
Vadoties pēc ierosinātās standarta PSF un speciālo PSF definīcijas, abiem ražojumu veidiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Tas, ka ražojumam eksistē dažādi veidi, šķiras vai kvalitātes gradācijas, neizslēdz iespēju tos uzskatīt par vienu ražojumu. Šķiet, ka standarta PSF ir plašāks pielietojums nekā speciālajām PSF, bet šīs atšķirības nav tik būtiskas, lai tās varētu klasificēt par diviem atsevišķiem ražojumiem. Lai gan dažādajām PSF ir atšķirīgas īpašības atbilstoši īpašajam nolūkam, kam tās paredzētas, tām ir vienādas fizikālās pamatīpašības, izmantojums un pielietojums.
(62)
Turklāt jāprecizē, ka izmeklēšanas periodā speciālo PSF veidi nebija galvenais Savienības ražotāju izgatavotais ražojuma veids. Vadoties pēc atlasīto Savienības ražotāju standarta PSF un speciālo PSF definīcijas, speciālās PSF vidēji bija 40 % no visiem Savienības ražotāju izgatavotajiem PSF veidiem.
(63)
Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs vēlreiz norādīja, ka speciālās PSF un standarta PSF nav līdzīgi ražojumi un tādēļ tās nevar izmeklēt kopā. Tā pati persona norādīja, ka speciālās PSF un standarta PSF atšķiras ar galalietojumu, ražošanas izmaksām un pārdošanas cenu. Tādēļ tā uzskatīja, ka Komisija ir kļūdījusies, nepārbaudot speciālo PSF un standarta PSF izmaksu un pārdošanas cenu atšķirības. Minētā persona norādīja, ka nav skaidrs tas, kā ir noteiktas izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas un pārdošanas cena, un pieprasīja Komisijai izvērtējumu par to, cik lielā mērā cenas ir zemākas par Savienības nozares rentablo cenu, nodalot datus atsevišķi par standarta PSF un speciālajām PSF.
(64)
Komisija piekrīt, ka PSF tiek pārdots dažādos ražojumu veidos, kas paredzēti vērpšanai vai izmantošanai neaustā veidā. Piemēram, PSF sastāvā var būt viens vai divi komponenti, kā arī tām var būt dažādas specifikācijas attiecībā uz deciteksiem, stiprību, spīdumu, kvalitāti u. c. Šādas atšķirības ir atspoguļotas RKN, par kuriem Komisija nav saņēmusi nekādas piezīmes. Tiek atzīts, ka standarta un speciālās PSF nav savstarpēji aizstājamas visos iespējamajos lietojumos, bet dažādi ražojuma veidi vismaz daļēji ir aizstājami un to lietojums pārklājas. Kā aprakstīts 61. apsvērumā un konstatēts iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu ražojumu, šiem dažādajiem veidiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un lietojums. Visu veidu pamatā ir tie paši izejmateriāli (PTA/MEG vai pārstrādāts PET), kas veido vairāk nekā 60 % no ražošanas izmaksām. Tiem var pievienot citas sastāvdaļas vai papildu komponentus, lai iegūtu šķiedru ar konkrētām īpašībām. RKN atspoguļo izejmateriālu un citu tādu elementu izcelsmi, kuri ietekmē ražošanas izmaksas un pārdošanas cenas. Tomēr standarta un speciālo PSF ražošanas procesā nav būtiskas atšķirības. Tas redzams atlasīto Savienības ražotāju gadījumā, jo neviens no viņiem neražo vienīgi standarta PSF vai vienīgi speciālās PSF. Visbeidzot, šķiet, ka nav konsekventas un visiem pieņemamas speciālo PSF definīcijas. Piemēram, kā aprakstīts 59. apsvērumā, higiēnas preču nozarē izmantotās PSF daži Savienības ražotāji uzskata par speciālajām PSF. Savukārt daži lietotāji un viena lietotāju apvienība ir norādījuši, ka higiēnas preču nozarē, piemēram, mitrajās salvetēs, izmantojamās PSF ir standarta ražojums, lai gan veselības un drošības nolūkos vēlams, lai tās nebūtu izgatavotas no otrreizēji pārstrādāta materiāla. Turklāt daži Savienības ražotāji tādas PSF, uz kurām attiecināmas īpašas konkrētu pircēju noteiktas prasības (piemēram, īpaša krāsa) uzskata par speciālām PSF, lai gan tām var būt tāds pats ražošanas process un tādas pašas izmaksas kā citiem (standarta) veidiem. Tādēļ Komisija nevar paļauties uz šādu pašu pieņemtu klasifikāciju standarta PSF un speciālajās PSF, tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
2.3.3. Citas pretenzijas par ražojumu klāstu
(65)
Viens lietotājs un viena lietotāju apvienība apgalvoja, ka no Ķīnas importētās PSF ir augstākas kvalitātes nekā Savienībā ražotās PSF. Viens no minētajiem argumentiem bija tāds, ka Ķīnas izcelsmes PSF sastāvā nav cieto polimēru gabalu. Vēl tika izteikts tāds arguments, ka Ķīnas PSF krāsa ir spilgtāka, savukārt Savienībā ražotajam PSF ir pelēcīga nokrāsa, jo Savienības PSF lielākoties tiek izgatavots no pārstrādātām PET pudelēm.
(66)
Pirmais arguments par Savienības PSF, kuru sastāvā ir cieto polimēru gabali, netika pamatots ar pierādījumiem. Savukārt citi lietotāji piezīmēs un atbildēs uz lietotāju anketas jautājumiem norādīja pretējo (proti, ka Savienības ražotāju izgatavotās PSF parasti ir augstākas kvalitātes nekā attiecīgajās valstīs ražotās PSF).
(67)
Attiecībā uz otro argumentu par spilgtumu izmeklēšanas laikā sniegtā informācija apliecina to, ka no PTA/MEG izgatavotās PSF parasti ir spilgtākas nekā PSF, kas izgatavotas no pārstrādātām PET pudelēm (ja ražošanas procesa laikā nav pievienots pigments un/vai pastiprinātājs). Tomēr abiem šiem PSF veidiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības, un to galalietojums arī lielākoties ir vienāds. Turklāt jānorāda, ka galvenais izejmateriāls bija viens no aspektiem, kas tika ņemts vērā, aprēķinot kaitējumu. Citiem vārdiem sakot, tika salīdzinātas vienīgi importētās PSF, kuras izgatavotas no pārstrādātām PET pudelēm, ar Savienības ražotajām PSF, kuras izgatavotas no pārstrādātām PET pudelēm. Savukārt importētās PSF, kuras izgatavotas no PTA/MEG, tika salīdzinātas ar Savienības ražotajām PSF, kuras izgatavotas no PTA/MEG.
(68)
Lietotāju apvienība, ražotājs eksportētājs un valdības iestāde apgalvoja, ka pakārtotie lietotāji bieži pieprasa ražojumus izgatavot, izmantojot attiecīgo valstu (sevišķi Ķīnas) izcelsmes PSF.
(69)
Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu vai kas sīkāk paskaidrotu apsvērumus par to, ka priekšroka tiek dota trīs attiecīgo valstu izcelsmes PSF (ja pakārtotie lietotāji tiešām norādījuši, ka dod tām priekšroku).
(70)
Minētā lietotāju apvienība jo īpaši apgalvoja, ka Savienības autobūves nozare atzīst vienīgi Ķīnas izcelsmes PSF.
(71)
Tomēr tā šo apgalvojumu nespēja pamatot un pierādīt, ka Savienības autobūves nozare nevar izmantot Savienības ražotāju izgatavotās PSF. Turklāt pārbaudītie dati liecina, ka arī Savienības ražotāji Savienības autobūves nozarei pārdod ievērojamus PSF daudzumus, kas apliecina pretējo.
(72)
Viens ražotājs apgalvoja, ka šā ražotāja eksportētāja izgatavotās PSF un citu Savienības ražotāju izgatavotās PSF ir dažādi ražojumi, neraugoties uz to, ka tie abi ir izgatavoti no pārstrādātām PET pudelēm. Šis ražotājs eksportētājs norādīja, ka tā PSF ir (galvenokārt) ražotas no pārstrādātām PET pudelēm (ne pārslām), izmantojot atšķirīgu ražošanas procesu, un tādēļ to sastāvā ir atšķirīgi izejmateriāli salīdzinājumā ar tiem PSF ražotājiem, kuri izmanto pārslas, kas iegūtas no pārstrādātām PET pudelēm.
(73)
Arī šis apgalvojums tika noraidīts, jo PET pudeles un PET pārslas (proti, pārslās sasmalcinātas PET pudeles) būtībā ir viens un tas pats izejmateriāls, tikai atšķirīgā formā.
2.3.4. Secinājums
(74)
Tādēļ tika secināts, ka visiem izmeklēšanā aptvertajiem PSF veidiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un to galalietojums arī lielākoties ir vienāds.
3. SUBSIDĒŠANA
3.1. ĶĪNA
3.1.1. Vispārīga informācija
(75)
Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, kā tika apgalvots, Ķīnas valdības iestādes piešķir subsīdijas:
A.
valsts banku preferenciāli aizdevumi PSF ražošanas nozarei un valsts pasūtījumi un ietekme privātā bankā;
B.
valsts nodrošinātas preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu un valsts pasūtījumi privātiem piegādātājiem un ietekme to uzņēmumos:
-
valsts nodrošināti izejmateriāli (PTA un MEG) par neatbilstoši zemu cenu,
-
valsts nodrošināta zeme un zemes izmantošanas tiesības par neatbilstoši zemu cenu,
-
valsts nodrošināta elektroenerģija,
-
programma ūdens piegādei par lētāku cenu;
C.
dotācijas attīstības jomā un procentu likmju subsīdijas tekstilrūpniecības nozarē:
-
īpašais fonds Go Global,
-
tirdzniecības veicināšanas fonds lauksaimniecības, vieglās rūpniecības un tekstilizstrādājumu nozarē;
D.
tiešo nodokļu atbrīvojumu un nodokļu atlaižu programmas:
-
ienākuma nodokļa atlaides ārvalstu (investīciju) uzņēmumiem,
-
ienākuma nodokļa atlaides par ienākumu no dividendēm, kas izmaksāts prasībām atbilstošu vietējo uzņēmumu starpā,
-
ienākuma nodokļa atlaides atzītiem uzņēmumiem augsto un jauno tehnoloģiju nozarēs,
-
ienākuma nodokļa atlaides speciālajās ekonomikas zonās,
-
ienākuma nodokļa atlaides eksportējošiem uzņēmumiem,
-
nodokļu kredīti iekšzemē ražotām iekārtām līdz 40 % apmērā no iegādes vērtības;
E.
netiešo nodokļu un ievedmuitas programmas:
-
pievienotās vērtības nodokļa atbrīvojumi un ievedmuitas atlaides par importētu iekārtu izmantošanu,
-
PVN atlaides par Ķīnā ražotu iekārtu iepirkšanu, ko veic ārvalstu investīciju uzņēmumi (ĀIU);
F.
citas reģionālas/provinciālas programmas:
-
atbrīvojumi no nodokļiem (un citi atbrīvojumi) attīstības zonās Jiangsu provincē,
-
nodokļu atvieglojumi Changzhou pilsētā,
-
preferenciāla nomas maksa Changzhou pilsētā,
-
eksportu veicinošas programmas Zhejiang provincē,
-
tehnoloģijas inovāciju dotācijas Zhejiang provincē,
-
nodokļu un maksājumu atvieglojumi attīstības zonās Guandong provincē,
-
eksportu veicinoši pasākumi Guandong provincē,
-
maksas par juridiskajiem pakalpojumiem atlīdzināšana Guandong provincē,
-
(īpašu) fondu programma ārējās tirdzniecības darbībām Guandong provincē,
-
aizdevumu procentu likmju subsīdijas nolūkā atbalstīt tehnoloģiju inovāciju projektus Guangdong provincē,
-
preferenciālas nodokļu likmes attīstības zonās Shanghai provincē,
-
preferenciāla infrastruktūra Shanghai provincē,
-
aizdevumu un nodokļu stratēģijas eksportējošiem uzņēmumiem Shanghai provincē.
(76)
Komisija pārbaudīja visas sūdzības iesniedzēja norādītās shēmas. Attiecībā uz katru shēmu tika pārbaudīts, vai atbilstoši pamatregulas 3. panta noteikumiem ir konstatējams, ka Ķīnas valdība ir veikusi finansiālu ieguldījumu un ka atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ir piešķirti ieguvumi. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka konkrētajā gadījumā ieguvums, kas konstatēts saistībā ar izmeklējamām shēmām, ir zemāks par de minimis robežvērtību, kura noteikta pamatregulas 14. panta 5. punktā (3). Tādēļ nav uzskatāms, ka būtu nepieciešams lemt par to, vai atsevišķas shēmas ir kompensējamas.
Sīkāka informācija par shēmām un attiecīgais atsevišķo uzņēmumu ieguvumu apjoms ir norādīts turpmāk.
3.1.2. Īpašās shēmas
Atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju izmeklēšanas periodā neizmantotās shēmas
(77)
Turpmāk norādītās shēmas atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas izmeklēšanas periodā nav izmantojuši, un tādēļ ieguvumu nav iespējams aprēķināt:
-
PTA un MEG nodrošināšana par neatbilstoši zemu cenu,
-
valsts nodrošināta elektroenerģija par neatbilstoši zemu cenu,
-
valsts nodrošināts lēts ūdens par neatbilstoši zemu cenu,
-
īpašais fonds Go Global,
-
tirdzniecības veicināšanas fonds lauksaimniecības, vieglās rūpniecības un tekstilizstrādājumu nozarē,
-
ienākuma nodokļa atlaides ārvalstu (investīciju) uzņēmumiem,
-
ienākuma nodokļa atlaides atzītiem uzņēmumiem augsto un jauno tehnoloģiju nozarēs,
-
ienākuma nodokļa atlaides speciālajās ekonomikas zonās,
-
ienākuma nodokļa atlaides eksportējošiem uzņēmumiem,
-
nodokļu kredīti iekšzemē ražotām iekārtām līdz 40 % apmērā no iegādes vērtības,
-
citas reģionālas/provinciālas programmas
(78)
Attiecībā uz PTA un MEG nodrošināšanu par neatbilstoši zemu cenu sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas valdība kontrolē konkrētas augšupējās nozares un ražojumus, lai PSF ražotājiem par izdevīgu cenu nodrošinātu izejmateriālus PTA un MEG. Tātad PSF ražotāji saņem kompensējamas subsīdijas, lētāk par tirgus cenu un tādējādi par neatbilstoši zemu cenu iepērkot no valsts uzņēmumiem valsts ražotu PTA un MEG.
(79)
Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas PSF ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas lielāko daļu no saviem eksportējamā PSF ražošanai paredzētos izejmateriālus PTA un MEG importēja, izmantojot ievešanas pārstrādei režīmu.
(80)
Tādējādi atlasītajiem uzņēmumiem nekādas subsīdijas šajā programmā netika konstatētas.
(81)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka Komisija ir sniegusi daļēju izvērtējumu tikai par vienu subsīdijas shēmu, ko atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā nav izmantojuši, proti, par PTA/MEG nodrošināšanu par subsidētām cenām. Attiecībā uz šo shēmu sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka subsidēšanas noteikšanu šīs shēmas gadījumā ir ietekmējis veids, kā tika veidota izlase, un tas, ka izmeklēšana neskāra vienu lielu PSF ražotāju Ķīnā.
(82)
Kā tika paskaidrots 16. un 18. apsvērumā, no 23 sadarbībā iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām Komisija izveidoja izlasi, kuras sastāvā bija pieci lielākie ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas un kura bija reprezentatīva pamatregulas 27. panta nozīmē. Sūdzības iesniedzēja minētā Ķīnas ražotāja, kurš netika iekļauts izlasē, PSF eksporta uz Savienību apjoms izmeklēšanas periodā bija nenozīmīgs. Tādēļ šā ražotāja neiekļaušana neietekmē izlases reprezentativitāti, un tai nebija būtiskas ietekmes uz secinājumiem par konkrēto subsīdiju shēmu.
(83)
Komisija apstiprina, ka ir pieprasījusi informāciju un atbildes uz anketas jautājumiem par visām subsīdiju shēmām, kuras pieminētas sūdzībā, tostarp tām, kuras sūdzības iesniedzējs minējis piezīmēs pēc informācijas izpaušanas, bet tika konstatēts, ka atlasītie ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas minētās shēmas nav izmantojuši. Komisija 78. apsvērumā sniedza papildu informāciju par PTA/MEG nodrošināšanu par neatbilstoši zemu cenu, jo šī subsīdijas shēma sūdzībā tika īpaši izcelta: sūdzības iesniedzējam bija aizdomas, ka tā, iespējams, ietver ievērojamu kompensējamas subsīdijas apmēru.
Atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju izmeklēšanas periodā izmantotās shēmas
3.1.3. Preferenciāli aizdevumi PSF ražošanas nozarei
(84)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka PSF ražotāji gūst labumu no zemu (subsidētu) procentu likmju aizdevumiem, ko izsniedz bankas ar politiski noteiktām pilnvarām un valsts īpašumā esošas komercbankas, lai īstenotu Ķīnas valdības politiku par finansiālu palīdzību tekstilizstrādājumu un ķīmisko šķiedru ražošanas nozarei nolūkā sekmēt un atbalstīt nozares izaugsmi un attīstību.
a) Juridiskais pamats
(85)
Preferenciāli aizdevumi Ķīnā paredzēti šādos tiesību aktos: ĶTR Likums par komercbankām (“Banku likums”), Vispārīgie noteikumi par aizdevumiem, ko īsteno Ķīnas Tautas banka (“ĶTB”), un Valsts padomes 1996. gada 28. jūnija Lēmums Nr. 40.
b) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(86)
Pamatregulas 6. panta b) punktā ir noteikts, ka ieguvums no preferenciāliem aizdevumiem būtu jāaprēķina kā starpība starp samaksāto procentu likmes summu un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgu komercaizdevumu, ko tas varētu iegūt tirgū. Komisija noteica salīdzināmu komercaizdevumu standarta tirgus procentu likmi.
(87)
Standarta procentu likmi noteica, pamatojoties uz Ķīnas procentu likmēm, kas koriģētas, lai atspoguļotu standarta tirgus risku (proti, tika uzskatīts, ka visiem uzņēmumiem Ķīnā tiktu piešķirts tikai visaugstākais obligāciju reitings skalā “Obligācijas, kas nav investīcijas” (reitingu aģentūras Bloomberg“BB” reitings), un Ķīnas Tautas Bankas noteiktajai standarta aizdevumu likmei tika pieskaitīts uzcenojums, ko paredzams iegūt no obligācijām, kuras emitējuši uzņēmumi ar šo reitingu).
(88)
Ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu ieguvums ir aprēķināts, izsakot procentu likmju starpību procentuāli un reizinot ar aizdevuma atlikušo summu, tādējādi iegūstot procentu maksājumus, kas nav samaksāti izmeklēšanas periodā. Šī summa tad tika attiecināta uz sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju kopējo pārdošanas apgrozījumu.
c) Secinājums
(89)
Konstatētais ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0 % līdz 0,50 %.
3.1.4. Zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana par neatbilstoši zemu cenu
a) Juridiskais pamats
(90)
Zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu Ķīnā reglamentē Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likums un Ķīnas Tautas Republikas Nekustamā īpašuma tiesību likums.
b) Īstenošana praksē
(91)
Saskaņā ar Zemes pārvaldības likuma 2. pantu visa zeme pieder valstij, jo atbilstoši Ķīnas Konstitūcijai un piemērojamajām tiesību normām zeme kopīgi pieder Ķīnas tautai. Zemi nedrīkst pārdot, bet var piešķirt zemes izmantošanas tiesības saskaņā ar likumu. Valsts iestādes tās var piešķirt ar publisku piedāvājumu, kotācijas vai izsoļu starpniecību.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(92)
Sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas informēja par to turējumā esošo zemi, kā arī par atbilstošajiem zemes izmantošanas tiesību līgumiem/apliecībām, bet Ķīnas valdība nesniedza informāciju par zemes izmantošanas tiesību cenu noteikšanu.
d) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(93)
Tā kā tika secināts, ka situāciju Ķīnā attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām nenosaka tirgus apstākļi, Ķīnā nav pieejami nekādi privāti cenu standarti. Tāpēc nav praktiski iespējams veikt Ķīnas izmaksu vai cenu korekciju. Šajos apstākļos tiek uzskatīts, ka Ķīnā nav tirgus, un saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu ir pamatota ārēja standarta izmantošana ieguvuma apmēra noteikšanai. Ņemot vērā, ka Ķīnas valdība neiesniedza priekšlikumu par ārēju standartu, Komisijai bija jāizmanto pieejamie fakti, lai noteiktu atbilstošu ārējo standartu. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka 94. apsvērumā minēto apsvērumu dēļ piemērots standarts ir informācija par Taivānas atsevišķo muitas teritoriju.
(94)
Komisija uzskata, ka zemes cenas Taivānā visprecīzāk atspoguļo zemes cenas Ķīnas teritorijās, kurās izvietoti sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju uzņēmumi. Lielākā daļa minēto ražotāju eksportētāju darbojas Ķīnas austrumu daļā - attīstītās teritorijās ar augstu IKP (iekšzemes kopproduktu), kuras atrodas provincēs ar augstu iedzīvotāju blīvumu.
(95)
Kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējiem piešķirto ieguvumu izmeklēšanas perioda laikā. Saņēmējiem piešķirto ieguvumu aprēķina, ņemot vērā starpību starp summu, ko katrs uzņēmums samaksājis par zemes izmantošanas tiesībām, un summu, kas parasti būtu bijusi jāmaksā, pamatojoties uz Taivānas standartu.
(96)
Veicot šo aprēķinu, Komisija izmantoja Taivānā noteikto vidējo zemes cenu par vienu kvadrātmetru, kas koriģēta, ņemot vērā valūtas vērtības samazināšanos un IKP izmaiņas kopš attiecīgo zemes izmantošanas tiesību līgumu noslēgšanas. Informācija par rūpnieciskās zemes cenām tika iegūta no Taivānas Ekonomikas ministrijas Rūpniecības biroja tīmekļa vietnes. Taivānas valūtas vērtības samazināšanos un IKP aprēķināja, pamatojoties uz inflācijas rādītājiem un Taivānas IKP uz vienu iedzīvotāju izmaiņām pašreizējās cenās USD atbilstīgi Starptautiskā Valūtas fonda publicētajam World Economic Outlook 2011. gada izdevumā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu šis subsīdijas apmērs (skaitītājs) tika piemērots izmeklēšanas periodā, izmantojot parasto rūpnieciskā lietojuma zemes tiesību izmantošanas termiņu Ķīnā (t. i., 50 gadi vai 70 gadi). Šī summa tad tika attiecināta uz atlasīto ražotāju eksportētāju kopējo tirdzniecības apgrozījumu izmeklēšanas periodā, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
e) Secinājums
(97)
Konstatētais ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0,02 % līdz 0,82 %.
3.1.5. Tiešo nodokļu atbrīvojumu un nodokļu atlaižu programmas
3.1.5.1. Ienākuma nodokļa atlaides par ienākumu no dividendēm, kas izmaksāts prasībām atbilstošu vietējo uzņēmumu starpā
a) Juridiskais pamats
(98)
Šāda dividenžu ienākuma nodokļa atbrīvojuma juridiskais pamats ir Uzņēmumu ienākumu nodokļa (UIN) likuma 25.-26. pants un UIN likuma īstenošanas noteikumu 83. pants.
b) Īstenošana praksē
(99)
Šī programma paredz preferenciālu nodokļu režīmu Ķīnas rezidentuzņēmumiem, kuri ir akcionāri citos Ķīnas rezidentuzņēmumos, tāda nodokļa atbrīvojuma veidā, ko piešķir rezidējošiem mātesuzņēmumiem saistībā ar ieņēmumiem no konkrētām dividendēm, prēmijām un citiem pašu kapitāla ieguldījumiem.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(100)
Divu atlasīto ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu ienākuma nodokļa deklarācijā ir norādīta summa, kas atbrīvota no ienākuma nodokļa. Šī summa ir minēta kā dividendes, prēmijas un citi tiesīgo rezidentu un uzņēmumu ieņēmumi no kapitālieguldījumiem atbilstoši ienākuma nodokļa deklarācijas 5. papildinājuma (Nodokļu priekšrocību gada pārskats) nosacījumiem. Attiecīgie uzņēmumi nemaksāja ienākuma nodokli par šīm summām.
d) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(101)
Kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējiem piešķirto ieguvumu izmeklēšanas perioda laikā. Par saņēmējiem piešķirto ieguvumu uzskata maksājamo kopējā nodokļa summu, kurā iekļauti ieņēmumi par dividendēm no citiem Ķīnas rezidentuzņēmumiem un no kuras atskaitītas summas, kas faktiski samaksātas, piemērojot dividenžu nodokļa atbrīvojumu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdijas apmērs (skaitītājs) tika attiecināts uz sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju uzņēmumu kopējo tirdzniecības apgrozījumu izmeklēšanas periodā, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
e) Secinājums
(102)
Konstatētais ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0 % līdz 0,06 %.
3.1.6. Netiešo nodokļu un ievedmuitas programmas
3.1.6.1. Pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) atbrīvojumi un ievedmuitas atlaides par importētu iekārtu izmantošanu
a) Juridiskais pamats
(103)
Šīs programmas juridiskais pamats ir Valsts padomes Apkārtraksts par importētam aprīkojumam piemērojamās nodokļu politikas pielāgošanu, Guo Fa Nr. 37/1997, Finanšu ministrijas, Vispārējās muitas administrācijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2008. gads) Nr. 43, NDRC2006. gada 22. februāra Paziņojums Nr. 316/2006, par attiecīgajiem jautājumiem saistībā ar to, kā rīkoties ar apstiprinājuma vēstuli par vietējiem vai ārvalstu finansētiem projektiem, kurus atbalsta valsts, un Katalogs par importa precēm, kas nav atbrīvojamas no nodokļa un ir paredzētas vai nu ārvalstu investīciju uzņēmumiem, vai vietējiem uzņēmumiem (2008. gads).
b) Īstenošana praksē
(104)
Šī programma paredz atbrīvojumu no PVN un ievedmuitas par labu ārvalstu investīciju uzņēmumiem vai vietējiem uzņēmumiem tādu pamatiekārtu importam, ko tie izmanto savā ražošanas procesā. Lai varētu saņemt šādu atbrīvojumu, iekārtas nedrīkst būt iekļautas neatbilstīgo iekārtu sarakstā un uzņēmumam, kas šo atbrīvojumu pieprasa, ir jāsaņem valsts atbalstāmo projektu sertifikāts, ko izsniedz Ķīnas iestādes vai Valsts attīstības un reformu komisija (NDRC) saskaņā ar attiecīgajiem investīciju, nodokļu un muitas tiesību aktiem.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(105)
Četri atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas informēja par importēto iekārtu atbrīvojumu no PVN un ievedmuitas.
d) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(106)
Kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējiem piešķirto ieguvumu izmeklēšanas perioda laikā. Uzskata, ka saņēmējiem piešķirtais ieguvums ir vienāds ar importētam aprīkojumam piemērojamā PVN un nodokļu atbrīvojuma summu. Saņemtais ieguvums iekārtu ekspluatācijas laikā tika amortizēts saskaņā ar uzņēmumu grāmatvedības standarta procedūrām. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdijas apmērs (skaitītājs) tika attiecināts uz sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju uzņēmumu kopējo tirdzniecības apgrozījumu izmeklēšanas periodā, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
e) Secinājums
(107)
Konstatētais ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0 % līdz 0,45 %.
3.1.6.2. PVN atlaides par Ķīnā ražotu iekārtu iepirkšanu, ko veic ĀIU
a) Juridiskais pamats
(108)
Šīs programmas juridiskais pamats ir Valsts nodokļu administrācijas 1999. gada 20. septembra Apkārtraksts Nr. 171, 199, par pagaidu pasākumu īstenošanu, lai pārvaldītu nodokļa atmaksāšanu par vietēji izgatavotu iekārtu iegādi, ko veic ĀIU, un Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums Nr. 176 (2008. gads), ar ko beidz īstenot Finanšu ministrijas politiku nodokļa atmaksai ārvalstu finansētiem uzņēmumiem par vietēji izgatavotu iekārtu iegādi.
b) Īstenošana praksē
(109)
Šī programma nodrošina ieguvumu PVN atmaksas veidā ĀIU par iekšzemē izgatavotu iekārtu iegādi. Iekārtas nedrīkst būt iekļautas Katalogā par precēm, kas nav atbrīvojamas no nodokļa, un to vērtība nedrīkst pārsniegt kopējo investīciju ierobežojumu, ko piemēro ĀIU, saskaņā ar izmēģinājuma administratīvajiem pasākumiem attiecībā uz iekšzemē izgatavotu iekārtu iegādi.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(110)
Divi atlasītie ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas par šo shēmu iesniedza detalizētu informāciju, tostarp saņemtā ieguvuma apmēru.
d) Subsīdijas apjoma aprēķināšana
(111)
Kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējiem piešķirto ieguvumu izmeklēšanas perioda laikā. Uzskata, ka saņēmējiem piešķirtais ieguvums ir vienāds ar PVN summu, kas atmaksāta par iekšzemē izgatavotu iekārtu iegādi. Saņemtais ieguvums iekārtu ekspluatācijas laikā tika amortizēts saskaņā ar standarta praksi nozarē.
e) Secinājums
(112)
Konstatētais ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0 % līdz 0,01 %.
3.1.7. Citas reģionālas/provinciālas programmas
(113)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka atlasītie uzņēmumi izmeklēšanas periodā nav guvuši labumu no 75. apsvērumā minētajām programmām.
3.1.8. Subsīdiju summa
(114)
Saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas noteikumiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem subsīdiju apmērs, izsakot procentuāli, svārstās no 0,76 % līdz 1,77 %.
(115)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka nav skaidrs, kā Komisija ir aprēķinājusi kopējās subsīdijas starpības diapazonu. Atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu kopējā subsīdiju apmēra diapazons, kas izteikts procentuāli un norādīts 114. apsvērumā, atbilst piecu atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu zemākajai un augstākajai kopējās subsīdijas starpībai.
3.1.9. Secinājumi par Ķīnu
(116)
Ņemot vērā kompensējamo subsīdiju de minimis apmēru, kas konstatēts Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas izcelsmes PSF importam nav nepieciešams noteikt pasākumus. Atbilstoši pamatregulas 14. panta 3. punktam tika secināts, ka izmeklēšana par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importu būtu jāizbeidz.
3.2. INDIJA
3.2.1. Vispārīga informācija
(117)
Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, kā tika apgalvots, Indijas valdības iestādes piešķir subsīdijas:
1)
mērķa tirgus shēma;
2)
mērķa ražojumu shēma;
3)
iepriekšēju atļauju shēma;
4)
nodokļu atmaksas shēma;
5)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;
6)
nodokļu un maksājumu atbrīvojumi un atlaides eksportējošiem uzņēmumiem un īpašajās ekonomiskajās zonās;
7)
eksporta kredītu shēma;
8)
ienākuma nodokļa atbrīvojuma sistēma;
9)
papildu eksporta stimulēšanas shēma;
10)
beznodokļu importa atļaujas shēma (“DFIA”)
11)
tirgus attīstības atbalsta shēma un aizdevumu garantijas;
12)
Gudžaratas (Gujarat) valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma;
13)
Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēma un elektroenerģijas nodokļa atbrīvojuma shēma;
14)
Rietumbengālijas subsīdiju shēmas - veicinoši pasākumi un nodokļu koncesijas, tostarp dotācijas un atbrīvojumi no tirdzniecības nodokļa;
15)
Mahāraštras komplekso stimulu shēma, tostarp elektroenerģijas nodokļa atbrīvojuma shēma un rūpniecības veicināšanas subsīdija.
Izmeklēšanā pārbaudīto Indijas ražotāju eksportētāju izmeklēšanas periodā izmantotās subsīdiju shēmas
(118)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā pārbaudītie ražotāji eksportētāji guva labumu no šādām shēmām:
1)
mērķa tirgus shēma (“FMS”);
2)
mērķa ražojumu shēma (“FPS”);
3)
nodokļu atmaksas shēma (“DDS”);
4)
iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”);
5)
beznodokļu importa atļaujas shēma (“DFIA”);
6)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
7)
Mahāraštras (Maharashtra) komplekso stimulu shēma (“PSI”).
(119)
118. apsvēruma 1), 2), 4), 5) un 6) punktā norādītās shēmas ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un reglamentēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums” jeb “FTP”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir “Ārējā tirdzniecības politika 2009-2014” (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka FTP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.
(120)
Iepriekš 118. apsvēruma 3) punktā minētā DDS shēma pamatojas uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. pantu, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumiem. Atmaksas likmes tiek publicētas regulāri.
(121)
Iepriekš 7) punktā minētās PSI shēmas pamatā ir Mahāraštras valdības 2007. gada 30. marta Rezolūcijās Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 noteiktā komplekso stimulu shēma.
3.2.2. Mērķa tirgus shēma (“FMS”)
a) Juridiskais pamats
Detalizēts FMS apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 3.8. nodaļā.
b) Attiecināmība
(122)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(123)
Saskaņā ar šo shēmu par visiem ražojumiem, tostarp PSF, eksportu uz valstīm, kas iekļautas HOP I 09-14 37.C papildinājuma 1. un 2. tabulā, var saņemt nodokļa kredītu 3 % apjomā no FOB vērtības. No 2011. gada 1. aprīļa par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas 37.C papildinājuma 3. tabulā (“Īpašie mērķa tirgi”), var saņemt nodokļa kredītu 4 % apjomā no FOB vērtības. Daži eksporta darbību veidi ir izslēgti no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientētas uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz konkrētiem ražojumu veidiem, piemēram, uz dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.
(124)
Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču un arī ražošanas līdzekļu turpmāku importu.
(125)
Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja sūdzības iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredīta piešķiršanu.
(126)
Četri no pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem izmantoja šo shēmu izmeklēšanas periodā.
(127)
Pēc informācijas izpaušanas trīs atlasītie Indijas ražotāji eksportētāji norādīja, ka nav nemaz iesnieguši pieteikumus, lai saņemtu ieguvumus, uz ko tiem atbilstīgi šai shēmai bija tiesības saistībā ar eksporta pārdošanas darījumiem uz Savienību, un tādējādi secinājumus par šāda labuma gūšanu nav iespējams izdarīt. Tie turklāt apgalvoja, ka FMS shēma ir ģeogrāfiski saistīta ar valstīm, kas nav Savienības sastāvā, un tādējādi Savienība nevar veikt kompensāciju. Šajā ziņā pārbaudes apmeklējumu laikā tika konstatēts, ka FMS subsīdija tika pieprasīta par eksportu uz trešām valstīm, jo shēma galvenokārt attiecas uz eksportu, kas nosūtīts uz trešām valstīm. Attiecīgie ražotāji eksportētāji nespēja apstrīdēt nedz shēmas praktisko īstenošanu, kā aprakstīts 123. līdz 125. apsvērumā, nedz arī apstrīdēt to, ka ieguvums no FMS attiecīgā ražojuma gadījumā tomēr ir piemērojams, proti, ka FMS nodokļa kredīti ir brīvi pārvedami un tos var izmantot, lai apmaksātu ievedmuitas nodokļus turpmāk notiekoša jebkādu citu izejmateriālu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, importa gadījumā. Jo īpaši uzņēmums nespēja apstrīdēt faktu, ka nodokļa kredītus, ko FMS piešķir eksportam uz prasībām atbilstošām trešām valstīm, var izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par tādiem izejmateriāliem, kas ietverti attiecīgajā ražojumā, kurš eksportēts uz Savienību.
(128)
Visbeidzot, šie ieguvumi uzņēmumu grāmatvedībā tiek reģistrēti pēc uzkrājumu principa tajos datumos, kad ir notikuši eksporta darījumi, kas nozīmē, ka arī labuma gūšanas tiesības rodas eksporta darījuma brīdī un ka iegūtā nodokļa kredīta turpmāka izmantošana nav apšaubāma. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
d) Secinājums par FMS
(129)
FMS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS nodokļa kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu, iespējams, izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(130)
Tāpat pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta darbības, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(131)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļa kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(132)
Kompensējamo subsīdiju apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz saņēmējam piešķirto ieguvumu, kas konstatēts izmeklēšanas periodā, pieprasījuma iesniedzējam to iegrāmatojot uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šis subsīdijas apmērs (skaitītājs) tika attiecināts uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
(133)
Subsīdijas likme, kas attiecībā uz šo shēmu izmeklēšanas periodā tika konstatēta četriem attiecīgajiem uzņēmumiem, attiecīgi bija 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % un 0,63 %.
3.2.3. Mērķa ražojumu shēma (“FPS”)
a) Juridiskais pamats
(134)
Šī shēma detalizēti aprakstīta FTP 09-14 3.15. līdz 3.17. punktā un HOP I 09-14 3.9. līdz 3.11. nodaļā.
b) Attiecināmība
(135)
Saskaņā ar FTP 09-14 3.15.2. punktu šo shēmu ir tiesības izmantot HOP I 09-14 37.D papildinājumā norādīto ražojumu eksportētājiem.
c) Īstenošana praksē
(136)
HOP I 09-14 37.D papildinājumā ietverto ražojumu eksportētājs var pieteikties FPS nodokļu kredīta ekvivalentam 2 % vai 5 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Šajā izmeklēšanā noteiktais attiecīgais ražojums ir ietverts 37.D papildinājuma 1. tabulā, un tam ir piemērojams nodokļa kredīts 2 % apmērā.
(137)
FPS ir pēceksportēšanas shēma, t. i., lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir jāeksportē. Tāpēc uzņēmums tiešsaistē aizpilda pieteikumu attiecīgajai iestādei, pievieno tam eksporta pasūtījumu un rēķinu, bankas kvīti, kas apliecina, ka pieteikuma maksa ir samaksāta, nosūtīšanas rēķinus un bankas apstiprinājumu par maksājuma saņemšanu (bank realization sertificate) vai valūtas pārskaitījuma saņemšanu (foreign inward remittance certificate) dokumentu tiešas aprites gadījumā. Gadījumos, kad nosūtīšanas rēķinu un/vai bankas apstiprinājumu oriģināli ir iesniegti, lai saņemtu ieguvumus no citām shēmām, uzņēmums var iesniegt personīgi apliecinātas kopijas, norādot attiecīgo iestādi, kurai ir iesniegts oriģinālais dokuments. FPS nodokļu kredīta tiešsaistes pieteikumā var ietvert ne vairāk kā 50 nosūtīšanas rēķinus.
(138)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem FPS kredītu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. Šādu kredītu var izmantot ievedmuitas nodokļu maksāšanai par jebkādu preču turpmāku importu, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šāda kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. FPS kredīts ir brīvi pārvedams un derīgs 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.
(139)
Visi pieci ražotāji eksportētāji izmantoja šo shēmu izmeklēšanas periodā.
(140)
Pēc informācijas izpaušanas trīs atlasītie Indijas ražotāji eksportētāji norādīja, ka nav iesnieguši pieteikumus, lai saņemtu ieguvumus, uz ko tiem bija tiesības saistībā ar vismaz dažiem eksporta pārdošanas darījumiem, un ka tādējādi secinājumus par šāda labuma gūšanu nav iespējams izdarīt. Tomēr attiecīgie ražotāji eksportētāji nespēja apstrīdēt nedz shēmas praktisko īstenošanu, kā aprakstīts 123. līdz 125. apsvērumā, nedz arī apstrīdēt to, ka ieguvums no FPS attiecīgā ražojuma gadījumā tomēr ir piemērojams, proti, ka FPS nodokļa kredīti ir brīvi pārvedami un tos var izmantot, lai apmaksātu ievedmuitas nodokļus turpmāk notiekoša jebkādu citu izejmateriālu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, importa gadījumā. Jāatgādina, ka šie ieguvumi uzņēmumu grāmatvedībā tiek reģistrēti pēc uzkrājumu principa tajos datumos, kad ir notikuši eksporta darījumi, kas nozīmē, ka arī labuma gūšanas tiesības rodas eksporta darījuma brīdī un ka iegūtā nodokļa kredīta turpmāka izmantošana nav apšaubāma.
d) Secinājums par FPS
(141)
FPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FPS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt FPS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(142)
Turklāt pēc likuma FPS ir atkarīgs no eksporta rādītājiem, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu.
(143)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot FPS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad labumu no FPS var gūt pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(144)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts saņēmējam piešķirtā ieguvuma izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējis izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatsakās no muitas nodokļiem, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta FPS kredīta summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, subsīdijas piešķiršana vai nepiešķiršana vairs nav Indijas valdības kompetencē. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar FPS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā kredītu apjomu, kas nopelnīts eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu izmeklēšanas periodā.
(145)
Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam maksājumi, kas bijuši noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti no šādi noteiktā kredīta apjoma, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdijas apmērs tika attiecināts uz attiecīgā ražojuma kopējo eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
(146)
Attiecībā uz šo shēmu konstatētās subsīdijas likmes pieciem attiecīgajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā bija attiecīgi 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % un 1,95 %.
3.2.4. Nodokļu atmaksas shēma (“DDS”)
a) Juridiskais pamats
(147)
Sīks DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos, kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem.
b) Attiecināmība
(148)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(149)
Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas valdība ir noteikusi atmaksas likmes virknei ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir samaksāta vai nav. Attiecīgajam ražojumam DDS likme (no FOB vērtības) izmeklēšanas periodā bija 3 % līdz 2012. gada 9. oktobrim, 2,1 % no 2012. gada 10. oktobra līdz 2013. gada 20. septembrim un 1,7 % no 2013. gada 21. septembra.
(150)
Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta manifestu (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku.
(151)
Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu pierādījums - bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā.
(152)
Atmaksas summu drīkst izmantot jebkādam mērķim.
(153)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.
(154)
Divi no pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem DDS izmantoja izmeklēšanas periodā.
d) Secinājums par DDS
(155)
DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā saucamā nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārskatījums. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti ar tādiem nosacījumiem, kas nav pieejami tirgū.
(156)
Indijas valdība nodokļa atmaksas likmi eksportam nosaka katram ražojumu veidam atsevišķi. Tomēr, lai gan subsīdija tiek saukta par nodokļa atmaksu, šai shēmai nav pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas iezīmju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Naudas pārskaitījums eksportētājam nav saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas maksājumiem par izejmateriāliem, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētiem vai turpmāk importējamiem izejmateriāliem.
(157)
Tas apstiprināts arī Indijas valdības apkārtrakstā Nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktiskā izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un reģionālajām iestādēm norādīts, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz [nodokļu atmaksas pieprasījumus], nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem (..)”.
(158)
Maksājums, ko Indijas valdība veic kā tiešu līdzekļu pārskaitījumu pēc tam, kad ir noticis eksports, ir uzskatāms par tiešu Indijas valdības dotāciju, kas atkarīga no eksporta darbības, un tādējādi uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē.
(159)
Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(160)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts saņēmējam piešķirtā ieguvuma izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējis izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, subsīdijas piešķiršana vai nepiešķiršana vairs nav Indijas valdības kompetencē. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu izmeklēšanas periodā.
(161)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdijas apmērs tika attiecināts uz visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
(162)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, attiecībā uz šo shēmu konstatētās subsīdijas likmes diviem attiecīgajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā bija attiecīgi 0,24 % un 2,12 %.
3.2.5. Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”)
a) Juridiskais pamats
(163)
Šī shēma detalizēti aprakstīta FTP 09-14 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un HOP I 09-14 4.1. līdz 4.30. nodaļā.
b) Attiecināmība
(164)
AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kā sīkāk aprakstīts 165. apsvērumā. Minētās apakšshēmas atšķiras cita starpā pēc attiecināmības kritērijiem. AAS fiziskā eksporta un AAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas var izmantot ražotāji eksportētāji un pārdevēji eksportētāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kas veic piegādi galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot AAS starpprodukta ražošanai vajadzīgo izejmateriālu piegādēm. AAS nosacītā eksporta apakšshēmu ir tiesīgi izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes FTP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām - piemēram, piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām. Labumu no nosacītā eksporta atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmai un kompensācijas iekšzemes kredītvēstules apakšshēmai var gūt arī starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus.
c) Īstenošana praksē
(165)
AAS apakšshēmas ir šādas:
a)
Fiziskais eksports. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids.
b)
Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks līdz noteiktam apjomam, kas noteikts atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez nodokļiem importēt jebkādus izejmateriālus, kas tiks lietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šīs ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt jebkādu galaražojumu no šīs ražojumu grupas, kur izmantots šāds no nodokļiem atbrīvots materiāls.
c)
Starpprodukta ražošanai vajadzīgo izejmateriālu piegāde. Šī apakšshēma aptver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta ražojumu, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļiem importēt izejmateriālus un starpprodukta ražošanai vajadzīgo izejmateriālu piegādei tādēļ izmantot AAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo ražojumu.
d)
Nosacītais eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam bez nodokļiem importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā nosacītu eksportu FTP 09-14 8.2. punkta b)-f), g), i) un j) apakšpunktā minēto kategoriju klientiem. Saskaņā ar Indijas valdības informāciju nosacītais eksports ir darījumi, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Par nosacīto eksportu uzskata virkni piegādes kategoriju ar nosacījumu, ka preces ir ražotas Indijā - piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētai struktūrai vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).
e)
Iepriekšējs izlaides pasūtījums (“ARO”). AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis ar tiešu importu, var izvēlēties tos iegūt, izmantojot ARO. Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO, un tajās pie norādīto resursu piegādes tiek norādīts vietējais piegādātājs. ARO validēšana dod tiesības vietējam piegādātājam gūt labumu no nosacītā eksporta, kā norādīts FTP 09-14 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta ražošanai vajadzīgo izejmateriālu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta nodokļu atmaksu un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par iekšzemes tirgū iegādātiem, gan importētiem izejmateriāliem.
f)
Kompensācijas iekšzemes kredītvēstule. Arī šī apakšshēma attiecas uz iekšzemes izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes kredītvēstuli par labu vietējam piegādātājam. Banka apstiprina atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs gūt labumu no nosacītā eksporta, kā norādīts FTP 09-14 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta ražošanai vajadzīgo izejmateriālu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta nodokļu atmaksu un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).
(166)
Trīs pārbaudītie uzņēmumi izmeklēšanas periodā saistībā ar attiecīgo ražojumu saņēma atvieglojumus saskaņā ar AAS. Šie uzņēmumi ir izmantojuši a), d) un e) punktā minētās apakšshēmas. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.
(167)
Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pienācīgu pārskatu par preču, kas bez nodokļiem importētas/iekšzemē iepirktas, patēriņu un izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/izmaksu un darba analītiķim, kas izsniedz sertifikātu, apliecinot, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājuma formātam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.
(168)
Attiecībā uz to, ka AAS izmeklēšanas periodā 165. apsvēruma a) punktā minētajā fiziskajā eksportā ir izmantojuši divi pārbaudītie uzņēmumi, jānorāda, ka Indijas valdība nosaka ievedmuitas atvieglojuma un eksporta saistību apjomu un reģistrē tos uz iepriekšējās atļaujas. Turklāt, veicot importu un eksportu, valsts amatpersonas attiecīgos darījumus reģistrē uz iepriekšējās atļaujas. Saskaņā ar AAS atļautā importa apjomu nosaka Indijas valdība, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (“SION”), kas pastāv attiecībā uz lielāko daļu ražojumu, tostarp attiecīgo ražojumu.
(169)
Importētie izejmateriāli nav pārvedami, un tie jāizmanto eksporta ražojuma ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).
(170)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības praksē netika ievērotas.
(171)
Tikai vienam no diviem pārbaudītajiem uzņēmumiem, kas izmantoja šo apakšshēmu, bija ražošanas un patēriņa reģistrs. Tomēr patēriņa reģistrā nebija iespējams noskaidrot, kuri izejmateriāli un kādā apjomā tikuši patērēti eksportētā ražojuma ražošanā. Attiecībā uz iepriekš minētajām pārbaudes prasībām jānorāda, ka uzņēmumiem nebija dokumentācijas, kas pierādītu, ka ir notikusi patēriņa reģistra ārēja revīzija. Kopumā tiek uzskatīts, ka izmeklētie eksportētāji nespēja apliecināt attiecīgo FTP noteikumu ievērošanu.
(172)
Attiecībā uz to, ka izmeklēšanas periodā viens pārbaudītais uzņēmums ARO nolūkiem izmantojis AAS, kā minēts 165. apsvēruma e) punktā, šīs shēmas ietvaros pieļaujamo importa apjomu nosaka procentos no eksportēto gatavo ražojumu apjoma. Iepriekšējās atļaujās atļautās importa vienības nosaka vai nu pēc to daudzuma, vai vērtības. Abos gadījumos ražojumiem, tostarp šīs izmeklēšanas attiecīgajam ražojumam, atļauto beznodokļu pirkumu konstatēšanai izmantotās likmes lielākoties noteica, pamatojoties uz SION. Pozīcijas, kas noteiktas iepriekšējās atļaujās, ir attiecīgās gatavās eksporta produkcijas ražošanas izejvielas.
(173)
Iepriekšējās atļaujas turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne ar tiešu importu, var izvēlēties tos iegūt, izmantojot ARO. Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO, un tajās pie norādīto resursu piegādes tiek norādīts piegādātājs. ARO validēšana dod piegādātājam tiesības uz ieguvumiem no nosacītā eksporta, piemēram, uz nosacītā eksporta nodokļu atmaksu un tā saucamā galīgā akcīzes nodokļa atmaksu
(174)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības praksē netika ievērotas.
(175)
Attiecībā uz to, ka AAS izmeklēšanas periodā nosacītajā eksportā izmantojis viens pārbaudītais uzņēmums, kā minēts 165. apsvēruma d) punktā, jānorāda, ka Indijas valdība nosaka ievedmuitas atvieglojuma un eksporta saistību apjomu un reģistrē tos uz atļaujas. Turklāt, veicot importu un eksportu, valsts amatpersonas attiecīgos darījumus reģistrē uz iepriekšējās atļaujas. Saskaņā ar šo shēmu atļautā importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz SION.
(176)
Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).
(177)
Tika konstatēts, ka nepastāv saistība starp importētajiem izejmateriāliem un eksportētajiem gatavajiem ražojumiem. Turklāt tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējam nebija obligāti nepieciešamā patēriņa reģistra, kurš minēts 167. apsvērumā un kurš jāpārbauda neatkarīgam grāmatvedim. Neraugoties uz šīs prasības pārkāpumu, pieprasījuma iesniedzējs guva labumu no AAS.
d) Secinājums par AAS
(178)
Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas samazina ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā, un ir izmeklēto eksportētāju gūts labums, jo uzlabo to likviditāti.
(179)
Visas attiecīgās apakšshēmas šajā gadījumā pēc likuma nepārprotami ir atkarīgas no eksporta darbības, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu tās uzskata par īpašām un kompensējamām. Uzņēmums var gūt labumu no šīs shēmas tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.
(180)
Šajā gadījumā nevienu attiecīgo apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība faktiski nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tikuši patērēti izejmateriāli (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā - pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Tika arī uzskatīts, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās vien nevar izmantot kā faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standartnormu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja netiek faktiski piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).
(181)
Pēc informācijas izpaušanas viens atlasītais Indijas ražotājs eksportētājs norādīja, ka shēma nebūtu jākompensē, jo uzņēmums ir izpildījis savas juridiskās saistības attiecībā uz izejmateriālu patēriņa reģistra neatkarīgām revīzijām un Indijas valdības nolūkiem tā uzskatāma par pietiekamu pārbaudi. Šāds pamatojums nav pieņemams. Indijas valdības pārbaude jāskata šķirti no jebkādām uzņēmumiem uzliktām saistībām. Pārbaudes apmeklējums apliecināja, ka Indijas valdības spēkā esošā pārbaudes sistēma neatbilst pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkta noteikumiem. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(182)
Tā pati persona norādīja, ka Indijā atļauju apvienošana ir likumīga un ka uzņēmumam ir neizdevīgāk, ja subsīdijas starpības aprēķinā izmanto kopējo eksporta apgrozījumu, nevis attiecīgā ražojuma apgrozījumu. Tomēr atļauju apvienošanas likumībai Indijā šajā kontekstā nav nekādas nozīmes. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka apvienošanas rezultātā nevarēja pamatoti konstatēt to, kuras atļaujas attiecas uz PSF. Subsīdijas starpības aprēķinos nācās izmantot kopējo ieguvuma summu, nevis summu konkrēti attiecībā uz PSF, jo pārbaudītā informācija neļāva konstatēt, cik daudz izejmateriālu (kas tika izmantoti arī citu ražojumu ražošanā) ir izmantots konkrēti PSF. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(183)
Tādēļ 165. apsvēruma a), d) un e) punktā minētās apakšshēmas ir kompensējamas.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(184)
Ja nav atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais ieguvums ir atbrīvojums no importa nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta nodokļu “pārliekā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārliekā nodokļu atmaksa ir kompensējama tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, minēto izņēmumu saistībā ar nodokļu atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu varbūtēju pārlieku nodokļu atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šīs pārliekās atmaksas apjoms. Gluži otrādi - saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.
(185)
Subsīdijas apmērs uzņēmumiem, kuri izmantoja AAS, tika aprēķināts, pamatojoties uz neiekasēto ievedmuitu (pamata muitas nodoklis un īpašais papildu muitas nodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu izmeklēšanas periodā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja tika iesniegtas pamatotas prasības, no subsīdijas apmēra atskaitīja izmaksas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdijas apmērs tika attiecināts uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
(186)
Attiecībā uz šo shēmu konstatētās subsīdijas likmes trim attiecīgajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā bija attiecīgi 0,11 %, 1,89 % un 4,31 %.
3.2.6. Beznodokļu importa atļaujas shēma (“DFIA”)
a) Juridiskais pamats
(187)
DFIA shēma detalizēti aprakstīta FTP 09-14 4.2.1. līdz 4.2.47. punktā un HOP I 09-14 4.31. līdz 4.36. punktā.
b) Attiecināmība
(188)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(189)
DFIA ir pēceksporta un pirmseksporta shēma, kas ļauj bez nodokļu nomaksas importēt preces atbilstīgi SION normām, un minētās preces pārvedamas DFIA gadījumā nav noteikti jāizmanto eksportētā ražojuma izgatavošanā.
(190)
DFIA attiecas tikai uz tādu izejmateriālu importu, kas norādīti SION. Tiesības importēt attiecas tikai uz daudzumu un vērtību, kas minēta SION, bet pēc pieprasījuma reģionālās iestādes tās var pārskatīt.
(191)
Uz eksporta saistībām attiecas noteikums par minimālo pievienoto vērtību 20 % apmērā. Eksportu var veikt pirms DFIA atļaujas izsniegšanas; šajā gadījumā importa tiesības nosaka proporcionāli provizoriskajam eksportam.
(192)
Kad eksporta saistības ir izpildītas, eksportētājs var pieprasīt DFIA atļaujas pārvedamību, kas praksē nozīmē atļauju pārdot beznodokļu importa atļauju tirgū.
(193)
Viens no pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem DFIA izmantoja izmeklēšanas periodā.
d) Secinājums par DFIA
(194)
Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tā samazina nodokļu ieņēmumu summu, kas citādi būtu piemērojama, un dod ieguvumu izmeklējamajiem eksportētājam, jo uzlabo to likviditāti.
(195)
Turklāt pēc likuma DFIA ir atkarīga no eksporta darbības, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(196)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Konkrētāk: i) tā ļauj veikt importa maksājumu ex post atlīdzību vai atmaksu par tādām izejvielām, kuras tiek patērētas cita ražojuma ražošanas procesā; ii) nepastāv pārbaudes sistēma vai procedūra, kas ļautu izsekot tam, vai un kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā, vai konstatēt ieguvuma pārtēriņu pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē; iii) sertifikātu/atļauju pārvedamība nozīmē to, ka eksportētajam, kam piešķirts DFIA, nav pienākuma faktiski izmantot šo sertifikātu izejvielu importam.
(197)
Pēc informācijas izpaušanas viens atlasītais Indijas ražotājs eksportētājs iebilda, ka Indijā piemērojamā pārbaudes sistēma ir pamatota, efektīva un atbilst komerciālajai praksei Indijā un ka tādējādi galvenais iemesls shēmas kompensēšanai nemaz nepastāv. Pretstatā tam, kas tika apgalvots, izmeklēšanā netika apstiprināts tas, ka Indijā piemērojamā sistēma ļautu pārbaudīt, vai un kuri izejmateriāli ir izmantoti eksportētā ražojuma ražošanas procesā, un konstatēt ieguvuma pārtēriņu pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Turklāt ražotājs neapstrīdēja ne to, ka sistēma ļauj ex post saņemt samaksāto importa maksājumu atlīdzību vai atmaksu par izejmateriāliem, kuri patērēti cita ražojuma ražošanas procesā, ne to, ka sertifikātu/atļauju pārvedamība nozīmē - eksportētājam, kam piešķirts DFIA, nav pienākuma faktiski izmantot šo sertifikātu izejvielu importam. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(198)
Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais ieguvums ir atbrīvojums no visiem tiem importa nodokļiem kopumā, kas parasti būtu jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta nodokļu “pārliekā” atmaksa.
(199)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārliekā nodokļu atmaksa ir kompensējama tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, minēto izņēmumu saistībā ar nodokļu atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu varbūtēju pārlieku nodokļu atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šīs pārliekās atmaksas apjoms. Gluži otrādi - saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.
(200)
Subsīdijas apmērs uzņēmumiem, kuri izmantoja DFIA, tika aprēķināts, pamatojoties uz neiekasēto ievedmuitu (pamata muitas nodoklis un īpašais papildu muitas nodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja tika iesniegtas pamatotas prasības, no subsīdijas apmēra atskaitīja izmaksas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdijas apmērs tika attiecināts uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
(201)
Attiecībā uz šo shēmu konstatētās subsīdijas likmes vienīgajam attiecīgajam uzņēmumam izmeklēšanas periodā bija 4,95 %.
3.2.7. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)
a) Juridiskais pamats
(202)
Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā.
b) Attiecināmība
(203)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, kā arī pārdevējiem eksportētājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.
c) Īstenošana praksē
(204)
Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Shēma paredz samazinātu importa nodokļa likmi 3 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar FTP 09-14 ražošanas līdzekļus atbilstīgi EPCGS var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks.
(205)
EPCGS atļaujas turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var gūt labumu, bez nodokļa importējot tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvā gadījumā vietējais ražotājs var pieprasīt no nosacītā eksporta gūto labumu attiecināt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas turētājam.
(206)
Tika konstatēts, ka visi trīs atlasītie uzņēmumi saistībā ar attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā saņēma atvieglojumus atbilstīgi EPCGS.
d) Secinājums par EPCGS
(207)
EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti.
(208)
Bez tam pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta darbības, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ uzskata, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(209)
EPCGS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(210)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem periodā, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Tad tika aprēķināts subsīdijas apmērs izmeklēšanas periodā, izdalot kopējo nesamaksātā muitas nodokļa summu ar amortizācijas perioda ilgumu. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, šādi aprēķinātajai summai, kas attiecināma uz izmeklēšanas periodu, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme. Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, obligātās maksas par subsīdijas saņemšanu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atņemtas no šīs summas, lai iegūtu subsīdijas apmēru skaitītājā.
(211)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šis subsīdijas apmērs tika attiecināts uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
(212)
Pēc informācijas izpaušanas divi atlasītie Indijas ražotāji eksportētāji pieprasīja subsīdijas apmēra aprēķina pareizības pārbaudi. Tie norādīja - var gadīties, ka EPCG atļaujas tiek atceltas, un tā rezultātā tiek iepirktas vietējās preces, kurām būtu piemērojams centrālais akcīzes nodoklis. Tomēr šajā ziņā konkrētas atceltas atļaujas netika norādītas. Šis jautājums netika apskatīts arī izmeklēšanā, kas būtu ļāvis pienācīgi pārbaudīt minēto apgalvojumu. Jebkurā gadījumā subsīdijas apmērs tika noteikts, pamatojoties uz pārbaudītajiem uzņēmuma reģistrētajiem datiem par izejmateriāliem, kas iepirkti šīs shēmas ietvaros. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(213)
Subsīdijas likme, kas attiecībā uz šo shēmu izmeklēšanas periodā tika konstatēta trim attiecīgajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,37 %, 0,40 % un 0,46 %.
3.2.8. Komplekso stimulu shēma (“PSI”)
a) Juridiskais pamats
(214)
Lai veicinātu ražošanas nozaru ienākšanu mazāk attīstītajās teritorijās, Mahāraštras valdība kopš 1964. gada piešķir stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par “Komplekso stimulu shēmu”. Kopš ieviešanas šī shēma ir vairākas reizes grozīta, un uz šo izmeklēšanu attiecas tās 2001. un 2007. gada redakcija. 2001. gada Komplekso stimulu shēma ir pieņemta 2001. gada 31. martā, un tās rezolūcijas numurs ir IDL-1021/(CR-73)/IND-8. 2007. gada Komplekso stimulu shēma ir pieņemta 2007. gada 30. martā, un tās rezolūcijas numurs ir PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
b) Attiecināmība
(215)
Iepriekš minētajās rezolūcijās ir saraksts ar nozarēm un uzņēmumiem, kam stimuli ir piemērojami.
c) Īstenošana praksē
(216)
Lai veicinātu rūpniecības nozaru darbības izvēršanu mazāk attīstītās teritorijās, Mahāraštras valdība ir piešķīrusi komplekso stimulu shēmas jaunām/paplašinātām ražošanas struktūrām, kuras izveidotas Mahāraštras jaunattīstības reģionā. Šīs shēmas nolūkiem rezolūcijas I pielikumā klasificētas štata teritorijas, kurās ir tiesības izmantot stimulu shēmu. Tomēr stimulus saskaņā ar 2007. gada shēmu nevar pieprasīt, ja nav saņemts atbilstības sertifikāts par 2007. gada shēmu un labuma guvējs nav izpildījis visus atbilstības sertifikāta noteikumus/nosacījumus. Atbilstības sertifikātu izsniedz Īstenošanas aģentūra (valsts iestāde), un tas piemērojams no datuma, kad labuma guvējs (dēvēts arī par prasībām atbilstošo struktūru) uzsāk komerciālu ražošanu.
(217)
PSI ir vairākas apakšshēmas, un divi pārbaudītie ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā guvuši labumu no šādām divām apakšshēmām:
-
atbrīvojums no elektrības nodokļa (“EDE”),
-
rūpniecības veicināšanas subsīdija (“IPS”).
(218)
EDE uz atbilstības sertifikātos noteikto laiku tiek piešķirts prasībām atbilstošām jaunām struktūrām, kas izveidotas norādītajās teritorijās. Konkrētajā gadījumā divi ražotāji eksportētāji ir atbrīvoti no elektrības nodokļa maksājumiem attiecīgi uz deviņiem un septiņiem gadiem. Citās štata daļās elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu uz desmit gadiem saņem tikai eksportējošas struktūras (EOU), informācijas tehnoloģiju (IT) un biotehnoloģiju (BT) struktūras.
(219)
Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka viens ražotājs eksportētājs, kas atrodas Mahāraštrā, ir izmeklēšanas periodā izmantojis elektrības nodokļa atbrīvojumu.
(220)
IPS dod labuma guvējam tiesības uz subsīdiju, kas atbilst 75 līdz 100 % no prasībām atbilstošo investīciju summas, no kuras atņemta summa, kas atbilst citās PSI apakšshēmās, piemēram, EDE, gūtajam labumam. Ieguvumu piešķir uz laiku, kas norādīts atbilstības sertifikātā, un tas nedrīkst pārsniegt PVN nodokļa summu, kas tajā pašā periodā samaksāts Mahāraštras štatam. Prasībām atbilstošās (atbilstīgie) investīcijas ir kapitālizdevumi par ēkām, ražotnēm un iekārtām.
(221)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka no IPS apakšshēmas labumu guva divi ražotāji eksportētāji, kas atrodas Mahāraštrā.
(222)
Pēc informācijas izpaušanas divi atlasītie Indijas ražotāji eksportētāji norādīja, ka Mahāraštras valdības piedāvātā IPS apakšshēma ne tiešā, ne netiešā veidā neattiecas uz PSF izgatavošanas, ražošanas vai eksporta posmiem un ka piešķirtais ieguvums ir atkarīgs no iekšzemē samaksātajiem nodokļiem. Tie vēl arī norādīja, ka shēmas mērķis esot nevis piešķirt ieguvumu ražotājiem eksportētājiem, bet gan kompensēt izdevumus saistībā ar reģiona atpalicību un ka tādējādi shēma nevar būt kompensējama. Turklāt tie iebilda, ka shēma būtu jāuzskata par kapitāla subsīdiju, nevis par atkārtotu subsīdiju un ka kopējais saņemtais ieguvums būtu jāattiecina uz subsidētā kapitāla parasto amortizācijas periodu. Šajā ziņā izmeklēšanā tika konstatēts (kā paskaidrots 220. apsvērumā), ka dotācija katru gadu tiek izmaksāta par atbilstīgām investīcijām, proti, izdevumiem par ēkām, ražotnēm un iekārtām. Šādas investīcijas ir tieši saistītas ar PSF. Viens pats fakts, ka summa, kuru var pieprasīt gadā, ir sasaistīta ar Mahāraštras valdībai iekšzemē samaksātajiem nodokļiem tajā pašā periodā, negroza to, ka Mahāraštras valdības gadskārtējā dotācija ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas piešķir ieguvumu izmeklējamajiem ražotājiem eksportētājiem. Visbeidzot, reizi gadā izmaksātajai dotācijai nav kapitāla subsīdijas pazīmju, pat ja šāda maksājuma iemesls ir investīcijas ražošanas līdzekļos. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
d) Secinājumi par EDE un IPS
(223)
Abas apakšshēmas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tās ir Indijas valdības ieguldījums un ir devušas ieguvumu izmeklējamajiem eksportētājiem.
(224)
Šīs subsīdiju apakšshēmas ir īpašas pamatregulas 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā to, ka saskaņā ar tiem konkrētajiem tiesību aktiem, kuri reglamentē subsīdiju piešķīrējas iestādes darbību, shēma bija pieejama vien ierobežotam skaitam uzņēmumu, kuri atrodas noteiktā reģionā.
(225)
Tādējādi būtu jāuzskata, ka šī subsīdija ir kompensējama.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(226)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts saņēmējam piešķirtā ieguvuma izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējis izmeklēšanas periodā saistībā ar attiecīgo ražojumu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis apmērs (skaitītājs) tika attiecināts uz attiecīgā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējo eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta darbības un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem.
(227)
Subsīdijas likme, kas attiecībā uz EDE apakšshēmu tika konstatēta vienīgajam uzņēmumam, kurš to izmantoja, bija 0,31 %
(228)
Subsīdijas likme, kas attiecīgajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā tika konstatēta attiecībā uz IPS apakšshēmu, bija attiecīgi 1,03 % un 1,91 %
3.2.9. Kompensējamo subsīdiju apmērs
(229)
Pamatojoties uz konstatējumiem, kopējais kompensējamo subsīdiju apmērs pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem, izsakot procentos, bija 4,16 līdz 7,65 %, sk. apkopojumu tabulā.
1. tabula
Kompensējamo subsīdiju apmērs - Indija
(%)
Shēma
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Kopā
Uzņēmums
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VJETNAMA
3.3.1. Vispārīga informācija
(230)
Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, kā tika apgalvots, Vjetnamas valdība piešķir subsīdijas:
A.
valdības (valsts banku) preferenciāli aizdevumi PSF ražošanas nozarei un valsts pasūtījumi un ietekme privātās bankās, kā arī procentu likmju atlaides;
B.
valdības (valsts banku) nodrošinātas preces PSF ražošanas nozarei par neatbilstoši zemu cenu;
C.
valsts nodrošināta zeme par neatbilstoši zemu cenu;
D.
tiešo nodokļu atbrīvojumu un nodokļu atlaižu programmas;
E.
netiešo nodokļu un ievedmuitas programmas;
F.
pamatlīdzekļu paātrināta amortizācija;
G.
citas subsīdiju programmas, tostarp štata, reģionālas un vietējo pašvaldību shēmas.
(231)
Komisija pārbaudīja visas sūdzības iesniedzēja norādītās shēmas. Attiecībā uz katru shēmu tika pārbaudīts, vai atbilstoši pamatregulas 3. panta noteikumiem ir konstatējams tas, ka Vjetnamas valdība ir veikusi finansiālu ieguldījumu un ka ir piešķirts ieguvums ražotājiem eksportētājiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka konkrētajā gadījumā ieguvums, kas konstatēts saistībā ar izmeklējamām shēmām, ir zemāks par de minimis robežvērtību, kura noteikta pamatregulas 14. panta 5. punktā (4). Tādēļ nav uzskatāms, ka būtu nepieciešams lemt par to, vai atsevišķas shēmas ir kompensējamas.
(232)
Tomēr skaidrības un pārredzamības labad turpmāk tiek sniegta detalizēta informācija par shēmām un attiecīgo subsīdiju likmes atsevišķiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai šīs subsīdijas tiek vai netiek uzskatītas par kompensējamām. Ieguvums tika aprēķināts saskaņā ar pamatregulas 6. pantu.
3.3.2. Īpašas subsīdiju shēmas
Vjetnamas ražotāju eksportētāju izmeklēšanas periodā neizmantotās subsīdiju shēmas
(233)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šādas shēmas Vjetnamas ražotāji eksportētāji nav izmantojuši:
a)
valdības (valsts banku) nodrošinātas preces PSF ražošanas nozarei par neatbilstoši zemu cenu;
b)
pamatlīdzekļu paātrināta amortizācija;
c)
citas subsīdiju programmas, tostarp štata, reģionālas un vietējo pašvaldību shēmas.
(234)
Attiecībā uz valdības (valsts banku) nodrošinātām precēm PSF ražošanas nozarei par neatbilstoši zemu cenu starp sūdzībā ietvertajiem apsvērumiem šajā sakarā bija tas, ka Vjetnamas ražotāji PTA/MEG, ko var izmantot par galveno izejmateriālu PSF ražošanā, ieguva par subsidētām cenām. Tomēr izmeklēšana liecināja, ka neviens no izmeklējamajiem ražotājiem eksportētājiem neizmantoja PTA/MEG par galveno izejmateriālu, bet tie visi izmantoja pārstrādātas PET pudeles vai PET pudeļu pārslas.
(235)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka Komisija ir sniegusi daļēju izvērtējumu tikai par vienu no shēmām, proti, par PTA/MEG nodrošināšanu par subsidētām cenām. Attiecībā uz šo programmu sūdzības iesniedzējs norādīja, ka veids, kā tika veidota izlase, un tas, ka lielākie PSF ražotāji Vjetnamā nav ietverti izmeklēšanā, ir ietekmējis konstatējumus par šo programmu. Sūdzības iesniedzējs turklāt norādīja uz citām šķietamām subsīdiju programmām Vjetnamā, par kurām sūdzībā bija ietverta informācija.
(236)
Kā Komisija paskaidroja 32. līdz 34. un 42. apsvērumā, attiecībā uz Vjetnamu atlase nebija nepieciešama, jo visi Vjetnamas ražotāji eksportētāji informēja par nodomu sadarboties un saņemtās atbildes uz anketas jautājumiem aptvēra vairāk nekā 99 % Vjetnamas izcelsmes importa. Tādēļ sūdzības iesniedzēja argumenti par atlasi nav būtiski šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Turklāt vien tas, ka Vjetnamā ir vēl citi lieli PSF ražotāji, neliek apšaubīt sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju reprezentativitāti. Komisija apstiprina, ka ir pieprasījusi informāciju un atbildes uz anketas jautājumiem par visām šķietamajām subsīdijām, kuras pieminētas sūdzībā, tostarp tām, kuras sūdzības iesniedzējs minējis piezīmēs, kas sniegtas pēc informācijas izpaušanas, bet tika konstatēts, ka ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas nav izmantojuši minētās programmas. Komisija sniedza sīkāku informāciju par PTA/MEG nodrošināšanu, jo šī subsīdiju programma sūdzībā tika īpaši izcelta: sūdzības iesniedzējam bija aizdomas, ka tā, iespējams, ietver ievērojamu kompensējamas subsīdijas apmēru.
Izmeklēšanā pārbaudīto Vjetnamas ražotāju eksportētāju izmeklēšanas periodā izmantotās subsīdiju shēmas
(237)
Tika konstatēts, ka izmeklējamie Vjetnamas ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā ir izmantojuši turpmāk norādītās shēmas.
3.3.3. Preferenciāli aizdevumi
3.3.3.1. Pēcinvestīciju procentu likmju atlaides, ko piešķir Vjetnamas attīstības banka
(238)
Vjetnamas attīstības banka (“Vietnam Development Bank” jeb “VDB”) ir valsts banka ar politiski noteiktām pilnvarām, kas izveidota 2006. gadā ar Lēmumu Nr. 108/2006/QD-TTg, lai īstenotu valsts politiku par investīciju kredītu un eksporta kredītu piešķiršanu. Izmeklēšanas periodā Vjetnamas attīstības banka (“VDB”) ir pārvaldījusi programmu par procentu likmju atlaidēm konkrētiem komercbanku aizdevumiem. Šajā sakarā uzņēmumam Thai Binh Group bija līgumi ar VDB par atlaidēm attiecībā uz BIDV un Vietcom Bank izsniegtiem aizdevumiem.
(239)
Programmas juridiskais pamats ir 2011. gada 30. augusta Dekrēts Nr. 75/2011/ND-CP, kurš aizstāj Dekrētu Nr. 151/2006/ND-CP, Dekrētu Nr. 106/2008/ND-CP un Dekrētu Nr. 106/2004 ND-CP. Ja līgumi ir noslēgti pirms Dekrēta Nr. 75/2011 piemērošanas datuma, piemēro iepriekšējos dekrētus.
(240)
Ieguvums no šīs programmas ir starpība starp VDB piedāvātajām procentu likmēm un tām komercbanku procentu likmēm, kas aizdevumiem tika piemērotas minēto divu uzņēmumu gadījumā. Programma attiecas uz komercbanku ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumiem, kas izmantoti investīciju projektu finansēšanai.
(241)
Ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0 % līdz 0,28 %.
3.3.3.2. Zemu procentu likmju aizdevumi, ko izsniedz konkrētas valsts īpašumā esošas komercbankas
(242)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka liela daļa Vjetnamas banku sektora ir valsts īpašumā; vismaz 50 % no aizdevumiem Vjetnamas ekonomikā izmeklēšanas periodā izsniedza piecas lielas valsts īpašumā esošas bankas (5). Uz ārvalstu īpašumtiesībām tādās bankās, kas veic uzņēmējdarbību Vjetnamā, attiecas ierobežojumi (6). Komercbankas saņem norādījumus par to, ka uzņēmumiem jādod procentu likmju atlaides (7). Vjetnamas Banka (State Bank of Vietnam) nosaka maksimālās procentu likmes, kuras komercbankas drīkst piemērot konkrētiem uzņēmumiem izsniegtiem aizdevumiem (8). Lietā esošā informācija liecina, ka komercbankas piedāvā mazākas procentu likmes nekā citas bankas.
(243)
Preferenciāli aizdevumi minēti vairākos Vjetnamas likumos saistībā ar banku sektoru un aizdevumiem. Piemēram, 2001. gada Noteikumi Nr. 1627 attiecas uz aizdevumiem tādiem klientiem, kuriem piemērojama preferenciālo kredītu politika (20. un 26. pants), bet Kredītiestāžu likumā ir minēti koncesiju kredīti (27. pants).
(244)
Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējiem piešķirto ieguvumu izmeklēšanas perioda laikā. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu par saņēmējiem piešķirto ieguvumu uzskata atšķirību starp summu, ko preferenciālā aizdevuma saņēmējs uzņēmums maksā par šo aizdevumu, un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgu tirgū saņemamu komerciālu aizdevumu.
(245)
242. un 243. apsvērumā minētā informācija liecina par ievērojamiem izkropļojumiem Vjetnamas finanšu sektorā. Tādēļ Komisija no preferenciālajiem aizdevumiem gūtā labuma aprēķinos vadījās pēc ārēja standarta. Kā minēts 231. apsvērumā, tas neskar tādas subsīdijas kompensējamību, kas iegūta preferenciālo aizdevumu rezultātā. Komisija neizdarīja galīgos secinājumus par to, vai attiecīgās bankas ir publiskas iestādes un vai banku veiktais kredītriska izvērtējums ir pietiekams, cita starpā tādēļ, ka subsidēšanas apjoms bija de minimis.
(246)
Ārējais standarts bija nepieciešams vienīgi attiecībā uz aizdevumiem VND valūtā, jo nebija nekādu liecību par to, ka tiktu subsidēti USD piešķirtie aizdevumi. No sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem aizdevumus VND valūtā saņēma vienīgi Thai Bingh Broup. Standarts tika aprēķināts, izmantojot 48 valstu groza aizdevumu procentu likmes valstīs ar vidēji zemiem ienākumiem (IKP) visnesenākajā periodā, par kuru ir dati (2012). Šādas valstis tika izraudzītas tādēļ, ka to IKP ir līdzīgs Vjetnamas IKP. Tad minētās likmes tika koriģētas, lai ņemtu vērā inflāciju izmeklēšanas periodā un tādējādi iegūtu patiesās procentu likmes, un tika aprēķināta vidējā vērtība visām 48 valstīm, izmantojot to valstu datus, par kurām dati bija pieejami. Valsts procentu likmes un inflācijas likmes tika ņemtas no Pasaules Bankas datiem. Patiesā vidējā procentu likme šīm valstīm ar vidēji zemiem ienākumiem izmeklēšanas periodā bija 8,23 %. Standarts tika salīdzināts ar visu izmeklējamajiem uzņēmumiem VND valūtā izsniegto aizdevumu procentu likmēm, kuras bija koriģētas attiecībā uz inflāciju.
(247)
Ieguvums no šīs programmas bija robežās no 0 % līdz 1,34 %.
(248)
Pēc informācijas izpaušanas Vjetnamas valdība apstrīdēja secinājumus par to, ka Vjetnamas finanšu sistēmā ir izkropļojumi, un norādīja, ka Komisijai būtu bijis jāizvērtē tas, vai valsts īpašumā esošas komercbankas ir publiskas iestādes un vai to veiktais kredītriska izvērtējums ir bijis pietiekams. Pēc Vjetnamas valdības domām, šis izvērtējums ietekmētu secinājumu par finansiālā ieguldījuma pastāvēšanu un arī par ārēja standarta izmantošanu, lai konstatētu no programmas gūtā labuma apmēru.
(249)
Kā norādīts 242. un 243. apsvērumā, izmeklēšanā apkopotā informācija un pierādījumi liecina, ka Vjetnamas banku sistēmā ir būtiski izkropļojumi. Šo izkropļojumu dēļ un saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ieguvuma (ja tāds pastāv) apmēra konstatēšanā jāizmanto ārējs standarts. Tā kā Vjetnamas ražotāju eksportētāju ieguvums ir de minimis, Komisija neuzskata par nepieciešamu pārbaudīt to, vai bankas ir publiskas iestādes un/vai riska novērtējuma pietiekamību, kā paskaidrots 231. un 232. apsvērumā.
3.3.4. Zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana
(250)
Abiem sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirtas zemes izmantošanas tiesības speciālajās rūpniecības zonās. Uzņēmums Thai Bin Group zemes tiesības saņēma tieši no valsts, savukārt uzņēmums Vietnam New Century Polyester Fibre Co. Ltd (“VNC”) zemi apakšnomā saņēma ar daļēji valsts īpašumā esoša uzņēmuma starpniecību.
(251)
Uzņēmumam Thai Binh Group rūpniecības zonā ir trīs zemes gabali. Izmeklēšanas periodā grupa tika pilnībā atbrīvota no nomas maksas par diviem zemes gabaliem. Atbrīvojuma pamats ir Dekrēts Nr. 121/2010/ND-CP un Dekrēts Nr. 142/2005/ND-CP. Grupa nemaksāja nomu arī par trešo zemes gabalu, jo par to bija uzsākta administratīvā procedūra par atbrīvojuma piešķiršanu. Nomas maksa, uz kuru attiecas atbrīvojums, ir daudz zemāka nekā nomas maksa, ko grupa maksā par citiem tuvumā esošiem rūpniecības zonas zemes gabaliem un, šķiet, arī ievērojami zemāka par parastajām zemes cenām reģionā.
(252)
Uzņēmums VNC nesaņēma pilnīgu atbrīvojumu no zemes izmantošanas cenas, bet ir skaidrs, kas tas izmeklēšanas periodā guva labumu. VNC ir saņēmis apakšnomā trīs zemes gabalus ar daļēji valsts īpašumā esoša uzņēmuma starpniecību. Lai gan Vjetnamas valdība apgalvoja, ka šie darījumi notikuši starp privātām personām, lietā esošā informācija liecina par pretējo. VNC investīciju atļaujā norādīts, ka zemes noma ir preferenciāls ieguvums. Atļaujā norādīts, ka Quang Ninh's People's Committee uzliek par pienākumu VNC nomāt zemi no šā uzņēmuma. Tātad saskaņā ar sākotnējo līgumu starp daļēji valsts īpašumā esošo uzņēmumu, kas iznomā zemes gabalu uzņēmumam VNC, un vietējo zemes pārvaldības iestādi, zemes tālāka nodošana ir iespējama vien ar konkrētiem nosacījumiem, kurus nosaka vietējā zemes pārvaldības iestāde. Tas nozīmē, ka valsts ir iesaistīta zemes nomas darījumā starp divām personām.
(253)
Ieguvuma novērtēšanas nolūkiem Komisija salīdzināja lētās zemes cenas saistībā ar darījumiem rūpniecības zonās ar līdzīgas zemes standarta cenu. Izmeklēšanā tika konstatētas norādes uz to, ka zemes tirgus Vjetnamā, šķiet, ir regulēts un tā darbību ietekmē valdības iejaukšanās, jo attiecībā uz rūpniecības zonu un/vai īpašu uzņēmējdarbības veicināšanas reģionu zemes izmantošanas tiesībām attiecas atbrīvojums vai preferenciāla atlīdzība. Šajā konkrētajā gadījumā Komisija ieguva informāciju par kādu zemes izmantošanas tiesību darījumu, kas ir pietiekami uzticams, jo konkrētā zeme atrodas ārpus uzņēmējdarbības veicināšanas reģiona un attiecīgais uzņēmums darbojas nozarē, kura nav saistīta ar PSF un kuru nekar valdības uzņēmējdarbības veicināšanas politika. Šā darījuma cenas tika izmantotas par standartu ieguvuma aprēķinos, neskarot jebkādus secinājumus par vispārējo zemes tirgus stāvokli Vjetnamā.
(254)
Ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0,17 % līdz 0,37 %.
3.3.5. Tiešo nodokļu atbrīvojumu un nodokļu atlaižu programmas
(255)
Abi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji guva labumu no vairākām tiešo nodokļu atlaidēm, kuru pamatā ir to investīciju atļaujās paredzētie atbrīvojumi. Minēto atbrīvojumu juridiskais pamats ir Dekrēts Nr. 164/2003/ND-CP, kurš aizstāts ar Dekrētu Nr. 124/2008/ND-CP un 122/2011/ND-CP, Apkārtraksts 140/2012, Dekrēts Nr. 164/2003/ND-CP, kurš grozīts un papildināts ar Dekrētu Nr. 152/204/ND-CP par iekārtu importa atbrīvojumu no ievedmuitas un PVN.
(256)
Saskaņā ar iepriekš minētajiem likumiem tiešo nodokļu atbrīvojums un atlaides cita starpā ir pieejamas uzņēmumiem, kuri atrodas speciālajās rūpniecības zonās/parkos, vai uzņēmumiem, kuri nodarbina lielu darbinieku skaitu, vai uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās ekonomikas nozarēs.
(257)
Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējiem piešķirto ieguvumu izmeklēšanas perioda laikā. Saņēmēju gūtais labums ir kopējā nodokļa summa, kas maksājama pēc parastās nodokļa likmes pēc tam, kad no tās atskaitīta summa, kas samaksāta pēc samazinātas preferenciālās nodokļa likmes, vai attiecīgi no nodokļiem pilnībā atbrīvotā summa. Summas, ko uzskata par subsīdijām, ir noteiktas, vadoties pēc jaunākajām gadskārtējām nodokļu deklarācijām. Subsīdija tika attiecināta uz visu uzņēmuma nodokļu bāzi un izteikta procentos no apgrozījuma CIF Savienība cenās.
(258)
Ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0,11 % līdz 0,36 %.
3.3.6. Importēto izejmateriālu atbrīvojums no ievedmuitas
(259)
Abi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā saņēma atbrīvojumu no ievedmuitas maksājumiem par importētajiem izejmateriāliem. Atbrīvojuma juridiskais pamats ir Likums par ievedmuitas un izvedmuitas nodokli Nr. 45/2005/QH11, kas īstenots ar Dekrētu Nr. 87/2010/ND-CP. Noteikumi par pārbaudes un uzraudzības sistēmu un procedūrām ir izklāstīti Apkārtrakstā 194/2010TT.
(260)
Vjetnamas valdība savās atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka tā piemēro nodokļa atmaksas/atcelšanas sistēmu. Saskaņā ar likumdošanu atbrīvojums attiecas uz importētajiem izejmateriāliem, kas ir patērēti eksportēto ražojumu izgatavošanā. Nodokļus var atmaksāt tādā apmērā, kas atbilst izmantoto importēto izejmateriālu proporcionālajai daļai no eksportētā galaražojuma.
(261)
Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā neviens no diviem sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem no šīs shēmas ekonomisku ieguvumu nesaņēma. Lai gan uz tiem attiecās atbrīvojums no ievedmuitas par izejmateriāliem, izmeklēšanas periodā netika konstatēta pārlieka nodokļu atmaksa. Abiem uzņēmumiem attiecīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjomi bija salīdzinoši nelieli. Turklāt tie lielu daļu no galvenajiem izejmateriāliem iepirka iekšzemē, jo apjomi, ko tie importēja, eksportētā attiecīgā ražojuma izgatavošanai nebija pietiekami.
(262)
Ņemot vērā iepriekš minēto, nav uzskatāms par nepieciešamu lemt par to, vai paziņotā nodokļu atmaksas sistēma atbilst PTO noteikumiem un pamatregulas II un III pielikuma pantu noteikumiem.
(263)
Pēc informācijas izpaušanas Vjetnamas valdība piekrita Komisijas secinājumiem par šo programmu. Tomēr tā vēlējās piezīmēt, ka, neraugoties uz attiecīgu secinājumu trūkumu, Vjetnamas nodokļu atmaksas sistēma pilnībā atbilstot pamatregulas II un III pielikuma noteikumiem. Komisija reģistrē šo Vjetnamas valdības viedokli. Tomēr, ņemot vērā Vjetnamas ražotāju eksportētāju ieguvuma de minimis apmēru, Komisija joprojām uzskata, ka šīs izmeklēšanas nolūkiem nav nepieciešams pārbaudīt to, vai nodokļu atmaksas sistēma atbilst pamatregulas II un III pielikuma noteikumiem, kā aprakstīts 231. un 232. apsvērumā.
3.3.7. Importēto iekārtu atbrīvojums no ievedmuitas
(264)
Abi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā saņēma atbrīvojumu no ievedmuitas un PVN maksājumiem par importētajām iekārtām. Atbrīvojuma juridiskais pamats ir Likums par ievedmuitas un izvedmuitas nodokli Nr. 45/2005/QH11, kas īstenots ar Dekrētu Nr. 87/2010/ND-CP. Noteikumi par pārbaudes un uzraudzības sistēmu un procedūrām ir izklāstīti Valdības dekrētā Nr. 154/2005/N-CP, Apkārtrakstā 194/2010TT un Apkārtrakstā 117/2011.
(265)
Uzņēmumiem tika prasīts informēt par iekārtu importu, kas noticis 10 gadu laikā. Lai gan bija skaidrs, ka sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji no šīs shēmas ir guvuši labumu, tā apmērs bija neliels. Tam par iemeslu ir fakts, ka uzņēmumu iekārtu importa apjoms bija nenozīmīgs salīdzinājumā ar PSF kopējo pārdošanas apgrozījumu ES. Tātad ieguvumu samazināja tas, ka iekārtu amortizācijas periods bija vairāki gadi (parasti 10), un tādējādi ieguvums izmeklēšanas periodā attiecīgi samazinājās.
(266)
Ieguvums no šīs shēmas bija robežās no 0,08 % līdz 0,1 %.
3.3.8. Subsīdiju apmērs
(267)
Saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas noteikumiem Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem subsīdiju apmērs, izsakot procentuāli, svārstās no 0,6 % līdz 2,31 %. Valsts mēroga subsīdijas starpība ir abu minēto starpību vidējā svērtā vērtība, proti, 1,25 %. Iepriekš aprakstītās subsīdijas tika attiecinātas uz visu uzņēmuma nodokļu bāzi un izteiktas procentos no eksporta apgrozījuma CIF Savienība cenās.
(268)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka nav skaidrs, kā Komisija ir aprēķinājusi šo subsīdijas starpību diapazonu un kādēļ tā nav ņēmusi vērā šā starpību diapazona augstākās vērtības, kuras pārsniedz de minimis starpību. Kā Komisija ir paskaidrojusi iepriekšējā apsvērumā, Vjetnamas ražotāju eksportētāju kopējā subsīdiju apmēra diapazonā mazākā procentuālā vērtība ir 0,6 % un augstākā ir 2,31 %. Tomēr minēto starpību vidējās svērtās vērtības aprēķini liecina, ka valsts mēroga vidējā subsīdijas starpība ir 1,25 %, kas ir zem de minimis sliekšņa. Tā ir metodika, ko konsekventi izmanto subsīdijas starpības valsts mēroga vidējo vērtību aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas attiecīgajiem noteikumiem.
3.3.9. Secinājums par Vjetnamu
(269)
Valsts mēroga subsīdijas likme Vjetnamai ir 1,25 %. Tā kā šī starpība ir de minimis, secinājums bija tāds, ka saskaņā ar pamatregulas 14. panta 3. punktu šī izmeklēšana attiecībā uz Vjetnamas izcelsmes importu būtu jāizbeidz.
4. KAITĒJUMS
4.1. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS APJOMS
(270)
Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā izgatavoja 18 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(271)
Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 401 000 tonnu. Komisija šo apjomu noteica, pamatojoties uz visu par Savienības ražošanas nozari pieejamo informāciju, piemēram, pārbaudītajiem atlasīto sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju datiem par ražošanas apjomu un sūdzības iesniedzēja norādītajiem datiem. Kā norādīts 10. apsvērumā, tika atlasīti četri Savienības ražotāji, kuru produkcija ir 54 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.
4.2. PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ
(272)
Komisija Savienības patēriņu noteica, vadoties pēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū saskaņā ar sūdzības iesniedzēja norādītajiem datiem un importa no trešām valstīm apjoma, vadoties pēc Eurostat datiem.
(273)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda:
2. tabula
Savienības patēriņš (tonnas)
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Savienības ražošanas nozares kopējais patēriņš
838 397
869 025
837 066
890 992
Indekss
100
104
100
106
Avots: sūdzība, Eurostat.
(274)
Savienības patēriņš vislielāko apjomu sasniedza 2011. gadā, jo 2010. gada sliktās kokvilnas ražas dēļ strauji pieauga kokvilnas cenas. Tā rezultātā pieauga pieprasījums pēc PSF kā kokvilnas aizstājēja, bet nākamajā gadā tas atkal samazinājās. Izmeklēšanas periodā atkal tika novērots Savienības patēriņa pieaugums par 6 %.
4.3. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
4.3.1. Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums
(275)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 3. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes PSF imports jāvērtē kumulatīvi.
(276)
Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes importu konstatētā subsīdijas starpība bija zemāka par pamatregulas 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikto de minimis robežvērtību.
(277)
Tādēļ kumulācijas nosacījumi nav izpildīti, un cēloņsakarības izvērtējumu var tādējādi attiecināt vien uz Indijas izcelsmes importa radīto ietekmi.
4.3.2. Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa
(278)
Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc Eurostat datiem. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc Indijas izcelsmes importa īpatsvara Savienības kopējā patēriņā (ko aprēķina kā Savienības ražotāju Savienībā pārdotā kopējā apjoma un visu Savienībā importēto PSF apjomu summu).
(279)
Indijas izcelsmes importa Savienībā dinamika bija šāda:
3. tabula
Importa apjoms (tonnas) un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Importa apjoms no Indijas (tonnas)
51 258
59 161
63 191
60 852
Indekss
100
115
123
119
Tirgus daļa
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Indekss
100
111
123
112
Avots: Eurostat.
(280)
Kopumā Indijas izcelsmes importa apjoms bija diezgan nemainīgs, un tā daļa Savienības tirgū attiecīgajā periodā bija robežās starp 6 % un 7,5 %.
4.3.3. Indijas izcelsmes importa cenas un pārdošana par zemākām cenām
(281)
Komisija importa cenas noteica, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem un pārbaudītiem sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju datiem. To, cik lielā mērā importa cenas ir zemākas, noteica, pamatojoties uz pārbaudītajiem sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju datiem.
(282)
Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda:
4. tabula
Importa cenas (EUR/tonna)
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Indija
1 025
1 368
1 239
1 212
Indekss
100
134
121
118
Avots: Eurostat un pārbaudīti sadarbībā iesaistīto eksportētāju dati.
(283)
PSF cenas pieauga 2011. gadā, kad bija iepriekš pieminētā kokvilnas krīze. Nākamajos gados cenas samazinājās, bet joprojām bija augstākas par 2010. gada cenām. Izmeklēšanas periodā cena bija par 18 % augstāka nekā PSF cena 2010. gadā.
(284)
Komisija noteica to, cik lielā mērā importa cenas izmeklēšanas periodā ir bijušas zemākas, salīdzinot atlasīto un sadarbībā iesaistīto Indijas ražotāju vidējās svērtās konkrētā izkrautā ražojuma importa cenas neatkarīgam pircējam Savienības tirgū, izdarot pienācīgas korekcijas attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām, ar atlasīto Savienības ražotāju vidējām svērtajām pārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū par tiem pašiem ražojumu veidiem, izdarot korekciju līdz EXW cenām.
(285)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tādējādi tika aprēķināts, ka Indijas izcelsmes importa Savienības tirgū cenu un Savienības tirgus cenu vidējā svērtā starpība ir robežās no 4,1 % līdz 43,7 %.
4.4. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS
4.4.1. Vispārīgas piezīmes
(286)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē subsidēts imports, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kam attiecīgajā periodā bija ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(287)
Kā minēts 10. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.
(288)
Kaitējuma noteikšanas nolūkiem Komisija nošķīra kaitējuma makroekonomiskos un mikroekonomiskos rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, vadoties pēc sūdzībā ietvertajiem datiem, procedūras gaitā no sūdzības iesniedzēja saņemtu papildu informāciju un Eurostat datiem. Minētie dati attiecas uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc datiem atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, minētos datus pienācīgi pārbaudot. Abas datu kopas uzskatīja par tādām, kas reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(289)
Makroekonomiskie rādītāji ir: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums.
(290)
Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu.
4.4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(291)
Savienības kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
5. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Ražošanas apjoms (tonnas)
362 195
355 240
361 159
401 119
Indekss
100
98
100
111
Ražošanas jauda (tonnas)
492 059
451 310
468 115
466 744
Indekss
100
92
95
95
Jaudas izmantojums
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Indekss
100
107
105
117
Avots: sūdzības iesniedzējs (CIRFS).
(292)
Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 11 %. Pieaugums notika vienīgi izmeklēšanas perioda laikā (tie ir attiecīgā perioda pēdējie 12 mēneši). Attiecīgā perioda laikā pirms izmeklēšanas perioda (proti, 2011. un 2012. gadā) Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās vai bija nemainīgs.
(293)
Savukārt ražošanas jaudai bija lejupvērsta tendence, un izmeklēšanas periodā tā samazinājās par 5 %. Vienlaikus ar ražošanas apjoma augšupvērsto tendenci, kā aprakstīts 292. apsvērumā, jaudas izmantojums palielinājās par 17 %. Tomēr jāuzsver, ka jaudas izmantojums 2010. gadā, kas izmantots par pamatu tendenču izvērtējumā, tādai kapitālintensīvai nozarei kā PSF ražošanas nozare bija zems, un izmeklēšanas periodā jaudas izmantojuma likme bija 85,9 %.
4.4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(294)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
6. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)
379 840
366 341
344 134
358 130
Indekss
100
96
91
94
Tirgus daļa
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Indekss
100
93
91
89
Avots: Eurostat, sūdzības iesniedzējs (CIRFS).
(295)
Pārdošanas apjomi Savienības tirgū 2011. un 2012. gadā samazinājās, bet izmeklēšanas periodā nedaudz pieauga. Tomēr kopumā salīdzinājumā ar 2010. gadā pārdotajiem apjomiem bija vērojams samazinājums par 6 %.
(296)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Vislielākais tirgus daļas samazinājums bija 2011. gadā, bet lejupvērsta tendence turpinājās 2012. gadā un izmeklēšanas periodā, kā rezultātā tirgus daļa attiecīgā perioda laikā kopumā samazinājās par 11 %.
4.4.2.3. Izaugsme
(297)
Neraugoties uz Savienības patēriņa mērenu pieaugumu attiecīgajā periodā (par 6 %) un ražošanas apjoma pieaugumu Savienībā (par 11 %), Savienības ražotāju pārdošanas apjoms samazinājās par 6 %.
4.4.2.4. Nodarbinātība un darba ražīgums
(298)
Nodarbinātības un darba ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
7. tabula
Nodarbinātība un darba ražīgums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Darbinieku skaits
1 914
1 935
2 000
2 036
Indekss
100
101
105
106
Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)
189,3
183,6
180,6
197,0
Indekss
100
97
95
104
Avots: sūdzības iesniedzējs (CIRFS).
(299)
Darbinieku skaits attiecīgajā periodā stabili pieauga (par 6 %) vienlaikus ar 292. apsvērumā aprakstīto ražošanas apjoma pieaugumu.
(300)
Ražīgums 2011. un 2012. gadā samazinājās, jo darbinieku skaits pieauga, bet ražošanas apjomi šo gadu laikā bija nemainīgi. Kopumā attiecīgajā periodā pieaugums bija 4 %.
4.4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.4.3.1. Cenas un tās ietekmējošie faktori
(301)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
8. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/tonna)
1 283
1 608
1 509
1 489
Indekss
100
125
118
116
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonna)
1 453
1 666
1 629
1 542
Indekss
100
115
112
106
Avots: pārbaudīti atlasīto Savienības ražotāju dati.
(302)
Lielākais pārdošanas cenas pieaugums Savienībā bija 2011. gadā, kad PSF tika pārdotas par 25 % dārgāk salīdzinājumā ar 2010. gada vidējo pārdošanas cenu. Tas bija 2011. gada kokvilnas krīzes rezultāts, kad pieprasījums pēc PSF pieauga, jo ar to aizstāja kokvilnu, kuras trūka 2010. gada sliktās ražas dēļ. Kopumā pārdošanas cenas Savienībā attiecīgajā periodā pieauga par 16 %.
(303)
Attiecīgajā periodā palielinājās arī vienības ražošanas izmaksas Savienībā, un pieaugums maksimālo līmeni (15 %) sasniedza 2011. gadā, jo tajā gadā pieauga degvielas cenas, un degviela veido lielu daļu no izmaksām. Kopumā vienības ražošanas izmaksas attiecīgā perioda laikā pieauga par 6 %.
4.4.3.2. Darbaspēka izmaksas
(304)
Atlasīto Savienības ražotāju darbaspēka vidējo izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
9. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Indekss
100
98
100
103
Avots: pārbaudīti atlasīto Savienības ražotāju dati.
(305)
Vidējās darbaspēka izmaksas vispirms 2011. gadā samazinājās, bet turpmākajos gados nedaudz palielinājās. Attiecīgajā periodā tās palielinājās par 3 %.
4.4.3.3. Krājumi
(306)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
10. tabula
Krājumi
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Krājumi perioda beigās (t)
15 731
16 400
15 039
19 108
Indekss
100
104
96
121
Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Indekss
100
107
97
120
Avots: pārbaudīti atlasīto Savienības ražotāju dati.
(307)
Krājumu perioda beigās apjoms pieauga, izņemot 2012. gadu, un kopumā izmeklēšanas periodā šis apjoms pieauga par 21 %. Tas atbilst ražošanas apjoma pieaugumam (kopumā par 11 %), savukārt pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās (kopumā par 6 %). Šīs tendences varēja novērot, izsakot krājumu perioda beigās apjomu procentos no ražošanas apjoma.
4.4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu
(308)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
11. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā rentabilitāte (% no apgrozījuma)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indekss
- 100
18
- 14
5
Naudas plūsma (EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Indekss
- 100
100
108
89
Investīcijas (EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Indekss
100
146
86
79
Ienākums no investīcijām
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Indekss
- 100
22
- 18
6
Avots: pārbaudīti atlasīto Savienības ražotāju dati.
(309)
Komisija atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, līdzīgā ražojuma pārdošanā nesaistītiem pircējiem Savienībā gūto neto pirmsnodokļu peļņu izsakot procentos no minētās pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte attiecīgajā periodā svārstījās. Kopumā rentabilitāte uzlabojās, jo 2010. gadā galvenokārt bija zaudējumi, savukārt izmeklēšanas periodā tika sasniegts peļņas un zaudējumu slieksnis.
(310)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsmai bija pozitīva tendence.
(311)
Vislielākais investīciju apjoms bija 2011. gadā (pieaugums salīdzinājumā ar 2010. gadu bija 46 %), bet turpmākajos gados tā tendence bija negatīva. Attiecīgajā periodā investīciju apjoms samazinājās par 21 %.
(312)
Ienākums no investīcijām ir peļņa procentos no investīciju uzskaites neto vērtības. Attiecīgajā periodā tā tendence bija pozitīva.
(313)
Neviens no atlasītajiem Savienības ražotājiem neminēja, ka attiecīgajā periodā būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
4.4.4. Secinājums par kaitējumu
(314)
Kopumā Indijas izcelsmes importa apjoms bija nemainīgs, un tā daļa Savienības tirgū attiecīgajā periodā bija robežās starp 6 % un 7 %. Tā cenas bija ievērojami zemākas (pat par 43,7 %).
(315)
Lielākā daļa kaitējuma rādītāju uzlabojās. Savienības ražotāju rentabilitāte pieauga par gandrīz 6 procentu punktiem, bet vidējais peļņas procents izmeklēšanas periodā aizvien bija neapmierinošā 0,3 % līmenī, kas ir nedaudz virs peļņas un zaudējumu sliekšņa. Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga no 74 % līdz 86 %. Tomēr tam par iemeslu bija Savienības ražošanas apjoma pieaugums, kā arī Savienības ražošanas jaudas sarukums. Vislielākās vidējās pārdošanas cenas Savienībā bija 2011. gadā, tam par iemeslu bija kokvilnas un degvielas cenu straujais pieaugums. Kopumā vidējās pārdošanas cenas Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %. Ienākumam no investīcijām un naudas plūsmai bija pozitīva tendence. Arī nodarbinātība attiecīgajā periodā pieauga. Tādējādi situācijā, kad vēl pastāvēja kaitējums, bija vērojamas atgūšanās pazīmes.
(316)
Attiecīgajā periodā negatīva tendence bija šādiem kaitējuma rādītājiem: Savienības ražotāju daļa Savienības tirgū saruka no 45,3 % līdz 40,2 %, jo Savienības pārdošanas apjoms saruka par 6 %. Kopumā investīciju apjoms samazinājās, izņemot 2011. gadu. Kā minēts 293. apsvērumā, ražošanas jauda attiecīgajā periodā saruka par 5 %.
(317)
Kopumā Savienības ražošanas nozares stāvokli joprojām var raksturot kā kaitējumu radošu, lai gan pēdējo gadu laikā tas noteikti ir uzlabojies. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.
(318)
Piezīmēs pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka tas Indijas nemainīgo daļu Savienības tirgū uzskata par ievērojamas subsidēšanas rezultātu. Komisija patiesi konstatēja, ka pastāv kompensējamas subsīdijas (sk. 229. apsvērumā), bet cēloņsakarība starp tām un Savienības ražošanas nozares kaitējumu radošo stāvokli netika konstatēta (sk. 319. līdz 323. apsvērumā).
5. CĒLOŅSAKARĪBA
(319)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidēts imports no Indijas Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija turklāt pārbaudīja to, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt par iemeslu Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, kuru izraisa pavisam citi faktori, kas nav subsidētais imports no Indijas, netiek saistīts ar šo subsidēto importu. Šie citi faktori ir citu trešo valstu izcelsmes imports, Savienības ražošanas nozares eksporta darbība un patēriņš.
5.1. SUBSIDĒTĀ IMPORTA IETEKME
(320)
Ņemot vērā konstatējumus par to, ka subsidēšana Ķīnā un Vjetnamā ir zem de minimis robežvērtības (sk. 76. un 231. apsvērumā), kumulācijas nosacījumi nav izpildīti. Tādēļ cēloņsakarības izvērtējums attiecas vien uz Indijas izcelsmes importa ietekmi.
(321)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 45,3 % līdz 40,2 %, savukārt Indijas izcelsmes importa tirgus daļa bija diezgan nemainīga - no 6 līdz 7 %. Patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 6 %. Savienības ražošanas nozarei tādējādi tirgus daļas izteiksmē nebija nekāda ieguvuma no šā pieauguma, bet šo apgalvojumu nevar attiecināt uz Indijas tirgus daļu, kura nemainījās.
(322)
Saskaņā ar Eurostat datiem Indijas izcelsmes PSF vidējās cenas lielākoties bija zemākas nekā citu valstu izcelsmes PSF vidējās cenas, bet ir svarīgi pieminēt to, ka pastāv lielas kvalitātes un ražojuma veidu atšķirības. Jebkurā gadījumā precīzi konkrētu ražojuma veidu salīdzinājumi liecināja, ka Indijas izcelsmes importa cenas bija ievērojami zemākas.
(323)
Neraugoties uz to, ka cenas bija ievērojami zemākas, nevar izdarīt secinājumu, ka Indijas izcelsmes imports ir izraisījis kaitējumu. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu (par 5,1 procentu punktu) nevar izskaidrot ar Indijas izcelsmes importa apjoma dinamiku, jo tā tirgus daļa bija diezgan nemainīga (attiecīgajā periodā pieauga tikai par 0,7 procentu punktiem). Turklāt Indijas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Nešķiet, ka Indijas izcelsmes importa cenu rezultāts bija cenu nospiešana, jo Savienības ražošanas nozares stāvoklis, kurš izmeklēšanas periodā gan joprojām bija kaitējumu radošs, attiecīgajā periodā tomēr bija būtiski uzlabojies.
5.2. CITU FAKTORU IETEKME
5.2.1. Imports no trešām valstīm
(324)
Trešo valstu izcelsmes importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
12. tabula
Imports no trešām valstīm
Valsts
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Korejas Republika
Apjoms (t)
129 918
165 365
163 540
181 540
Indekss
100
127
126
140
Tirgus daļa
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Indekss
100
123
126
131
Vidējā cena (EUR/tonna)
1 116
1 367
1 361
1 300
Indekss
100
123
122
116
Taivāna
Apjoms (t)
121 656
108 645
100 072
92 423
Indekss
100
89
82
76
Tirgus daļa
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Indekss
100
86
82
71
Vidējā cena (EUR/tonna)
1 131
1 416
1 383
1 369
Indekss
100
125
122
121
Ķīna
Apjoms (t)
5 198
8 980
23 209
44 651
Indekss
100
173
446
859
Tirgus daļa
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Indekss
100
167
447
808
Vidējā cena (EUR/tonna)
1 065
1 279
1 265
1 209
Indekss
100
120
119
113
Turcija
Apjoms (t)
32 921
29 969
34 303
36 908
Indekss
100
91
104
112
Tirgus daļa
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Indekss
100
88
104
105
Vidējā cena (EUR/tonna)
1 133
1 466
1 383
1 382
Indekss
100
129
122
122
Vjetnama
Apjoms (t)
24 884
25 487
26 410
29 717
Indekss
100
102
106
119
Tirgus daļa
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Indekss
100
99
106
112
Vidējā cena (EUR/tonna)
978
1 182
1 175
1 096
Indekss
100
121
120
112
Indonēzija
Apjoms (t)
25 902
30 285
24 032
24 699
Indekss
100
117
93
95
Tirgus daļa
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Indekss
100
113
93
90
Vidējā cena
1 055
1 329
1 267
1 167
Indekss
100
126
120
111
Taizeme
Apjoms (t)
17 548
23 510
17 103
18 952
Indekss
100
134
97
108
Tirgus daļa
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Indekss
100
129
98
102
Vidējā cena (EUR/tonna)
1 140
1 449
1 310
1 298
Indekss
100
127
115
114
Cits imports
Apjoms (t)
49 272
51 282
41 074
43 120
Indekss
100
104
83
88
Tirgus daļa
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Indekss
100
100
83
82
Vidējā cena (EUR/tonna)
1 323
1 681
1 603
1 532
Indekss
100
127
121
116
Avots: Eurostat.
(325)
Lielākais importa apjoms (181 540 tonnas izmeklēšanas periodā, kas atbilst 20,4 % no tirgus daļas) nāk no Korejas Republikas, un tā tirgus daļa attiecīgajā perioda pieauga par 4,9 procentu punktiem. Taivāna ir otrs lielākais eksportētājs uz Savienību. Lai gan Taivānas izcelsmes imports attiecīgajā periodā samazinājās (par 4,1 procentu punktu), Taivānas tirgus daļa izmeklēšanas periodā joprojām bija 10,4 %. Ceturtais lielākais eksportētājs sarakstā ir Ķīna (pēc Indijas, kura ir trešais lielākais), un tās tirgus daļa pieauga par 4,4 procentu punktiem līdz 5 %. Importa apjoms no citām trešām valstīm ir mazāks nekā importa apjoms no Indijas, bet ievērojami PSF apjomi tiek importēti arī no Turcijas, Vjetnamas, Indonēzijas un Taizemes (visu šo četru valstu tirgus daļas ir diezgan nemainīgas). Turcijas, Vjetnamas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes importa kopējā tirgus daļa ir apmēram 12 % (izmeklēšanas periodā 12,4 %).
(326)
Vēl ir vērts pieminēt arī Korejas Republikas izcelsmes importa pieaugumu. Korejas izcelsmes importa apjoms izmeklēšanas periodā bija trīs reizes lielāks nekā Indijas izcelsmes importa apjoms. Attiecīgajā periodā tas pieauga par 40 % un tā tirgus daļa pieauga par 4,9 procentu punktiem līdz 20,4 %. Arī Ķīnas izcelsmes importa apjoms būtiski pieauga - par vairāk nekā 700 % apjoma ziņā jeb par 4,4 procentu punktiem tirgus daļas izteiksmē. Turklāt Ķīnas izcelsmes importa cenas bija daudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(327)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka Savienības ražošanas nozares kaitējumu radošās situācijas iemesls ir imports no citām valstīm, bet ne Indijas, ja vien iemesls vispār ir imports.
(328)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs sniedza piezīmi, ka Komisija nav sīkāk izmeklējusi Ķīnas un Vjetnamas eksporta cenas. Jāatgādina, ka abām valstīm, gan Ķīnai, gan Vjetnamai, tika konstatētas de minimis apjoma subsīdijas. Tādēļ Komisija izvērtēja šo divu attiecīgo valstu eksporta cenas un veica cēloņsakarības analīzi par citu faktoru ietekmi, bet patiešām neveica visu triju šajā procedūrā iesaistīto valstu importa kumulatīvu izvērtējumu, jo Ķīnā un Vjetnamā tika konstatētas de minimis apmēra subsīdijas, kā paskaidrots 275. līdz 277. apsvērumā.
(329)
Sūdzības iesniedzējs sniedza piezīmes par Korejas izcelsmes importa vidējo cenu, kā arī norādīja to, ka minētā importa apjoms laikā no 2011. gada līdz 2012. gadam ir (nedaudz) pieaudzis. Ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā kopumā ir pieaudzis gan Korejas izcelsmes importa apjoms, gan tirgus daļa un ka tā vidējās cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, Komisija uzskata, ka Korejas izcelsmes imports ir vēl viens svarīgs faktors cēloņsakarības izvērtējumā.
(330)
Turklāt sūdzības iesniedzējs arī norādīja uz to trīs valstu, kuras sākotnēji bija iesaistītas procedūrā, un Korejas un Taivānas vidējām eksporta cenām laikā no 2014. gada janvāra līdz jūlijam. Taču tas nav attiecīgais periods, kurš ilgst no 2010. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
5.2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
(331)
Savienības ražošanas nozares apjoma un eksporta vidējās vērtības dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
13. tabula
Savienības ražotāju eksporta darbība
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Eksporta apjoms (tonnas)
31 158
32 204
41 279
36 149
Indekss
100
103
132
116
Vidējā cena (EUR/tonna)
1 760
1 945
1 924
1 962
Indekss
100
111
109
112
Avots:
Apjoms: sūdzības iesniedzējs (CIRFS).
Vērtība: pārbaudīti atlasīto Savienības ražotāju dati.
(332)
Savienības ražošanas nozare ārpus ES pārdod galvenokārt ražojumus ar īpašām specifikācijām, kas izskaidro to, ka šajos tirgos novērojamā vidējā pārdošanas cena ir augstāka.
(333)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjomi attiecīgajā periodā pieauga gandrīz par 30 %, un vislielākais eksporta apjoms bija 2012. gadā. Vidējās pārdošanas cenas 2011. gadā pieauga un pēc tam līdz izmeklēšanas periodam nemainījās.
(334)
Neraugoties uz atlasīto Savienības ražotāju labo eksporta darbību, eksportētie apjomi absolūtā izteiksmē bija salīdzinoši nelieli salīdzinājumā ar Savienībā pārdotajiem apjomiem. Tādēļ to ietekme nebija pietiekama, lai kompensētu sarežģīto un kaitējumu radošo stāvokli Savienības iekšzemes tirgū.
5.2.3. Patēriņš
(335)
Savienības PSF tirgus apjoms 2010. gadā bija 838 397 tonnas, un izmeklēšanas periodā tas sasniedza 890 992 tonnas. Tas nozīmē, ka attiecīgajā periodā tirgus apjoms ir pieaudzis par 6 %. Citiem vārdiem sakot, nebija tāda pieprasījuma sarukuma, kas varētu būt bijis par iemeslu kaitējumu radošajam stāvoklim Savienības ražošanas nozarē.
5.2.4. Ekonomikas krīze
(336)
Lietotāju apvienība, vienas attiecīgās valsts tirdzniecības palāta un valdības iestāde izteica viedokli, ka kaitējumu izraisījusi ekonomikas krīze. Šis arguments nav pamatots, jo Savienības PSF tirgus apjoms pieauga par 6 % un vidējā pārdošanas cena Savienībā arī pieauga - par 16 %.
(337)
Tirdzniecības palāta turklāt norādīja, ka ekonomikas krīzes dēļ samazinājās pieprasījums pēc speciālajām PSF, savukārt pieprasījums pēc standarta PSF pieauga. Jāatgādina, ka speciālajām PSF un standarta PSF ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības, un to galalietojums arī lielākoties ir vienāds. Tiek atzīts, ka ne visi ražojuma veidi ir savstarpēji aizstājami, bet iepriekšējās izmeklēšanās un šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka dažādi ražojuma veidi vismaz daļēji ir aizstājami un to lietojums pārklājas. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
5.2.5. Liels jaudas izmantojums
(338)
Viena valdības iestāde norādīja, ka kaitējumam, kura rezultāts ir tirgus daļas zaudējums, par iemeslu nevar būt subsidētais imports, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares augsto jaudas izmantojuma likmi. Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā patiesi pieauga, bet nevienā brīdī nesasniedza tādu rādītāju, kas būtu tuvu pieejamajai jaudas robežai. Jaudas izmantojuma likmes augstākais rādītājs bija izmeklēšanas periodā, un tas bija 85,9 %. Tādējādi ir plašas iespējas palielināt ražošanas apjomu. Tā kā Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem nebija tādas augšupvērstas tendences kā patēriņam, tomēr ir uzskatāms, ka tirgus daļas zaudējums ir viens no rādītājiem, kas apliecina Savienības ražošanas nozares kaitējumu radošo stāvokli.
5.3. SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU
(339)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nav iespējams konstatēt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozares kaitējumu radošo stāvokli un Indijas izcelsmes subsidētu importu. Šis secinājums izdarīts, vadoties, pirmkārt, pēc salīdzinoši mazās un vien nedaudz pieaugušās Indijas izcelsmes importa tirgus daļas (pieaugums no 6,1 % līdz 6,8 %) salīdzinājumā ar daudz lielāko Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, kura savukārt ievērojami samazinājusies (no 45,3 % līdz 40,2 %). Otrkārt, importa apjoms no dažām citām valstīm (Korejas, Taivānas, Ķīnas) ir bijis lielāks un/vai tā pieaugums bijis lielāks, un tādēļ, ja imports ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tas drīzāk ir šo minēto valstu imports, nevis Indijas izcelsmes imports (sk. 325. līdz 327. apsvērumā).
(340)
Tādēļ nebija iespējams konstatēt cēloņsakarību starp Indijas izcelsmes subsidētu importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 8. panta 5. un 6. punkta nozīmē.
6. SECINĀJUMS
(341)
Tādēļ procedūra būtu jāizbeidz, jo Ķīnas Tautas Republikai un Vjetnamai konstatētā subsīdija ir de minimis, savukārt Indijas izcelsmes importa gadījumā starp kaitējumu un subsīdiju cēloņsakarība nav konstatējama.
(342)
Komiteja, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 25. panta 1. punktu, atzinumu nav sniegusi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indijas un Vjetnamas izcelsmes nekārstu, neķemmētu vai vērpšanai citādi neapstrādātu poliestera sintētisko štāpeļšķiedru, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5503 20 00, importu.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 16. decembrī