РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 470/2014
(2014. gada 13. maijs),
ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 28. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1205/2013 (“pagaidu regula”) (2) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam.
(2)
Procedūru sāka 2013. gada 28. februārī pēc tam, kad bija saņemta sūdzība, kas tika iesniegta to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības izcelsmes solārā stikla kopējās produkcijas (3).
(3)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts antidempinga pagaidu maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(6)
Pēc tam Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes solārā stikla importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.
(7)
Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
3. Atlase
(8)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju kopējais skaits neesot bijis skaidri norādīts pagaidu regulas 7., 11. un 75. apsvērumā. Šajā saistībā Komisija ar šo apstiprina, ka pieteicās un IP laikā darbojās astoņi Savienības ražotāji. Visu Savienības ražotāju, izņemot viena, identitāte netika izpausta. Savā atbildē uz vispārējās informācijas izpaušanas dokumentu sūdzības iesniedzējs nosauca trīs Savienības ražotājus, kas esot izbeiguši uzņēmējdarbību (Guardian, AGC un Centrosolar Glass), un ceturto uzņēmumu, kurš esot ievērojami samazinājis ražošanas apjomu (Saint Gobain).
(9)
Citas piezīmes par ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju atlases metodi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 7.-24. apsvēruma provizoriskie konstatējumi.
4. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi
(10)
Pēc pagaidu regulas pieņemšanas otra lietotāja, kas sadarbojās (proti, Viessmann Faulquemont SAS, Francija), telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums.
5. Procesuālās tiesības
(11)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu informācijas izpaušanā tam esot sniegta neatbilstoša informācija, jo īpaši attiecībā uz dempinga, cenu samazinājuma un kaitējuma starpības aprēķinu. Neatbilstošas informācijas izpaušanas rezultātā tam esot bijušas liegtas aizstāvības pamattiesības, kas garantētas Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”), PTO Antidempinga nolīgumā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
(12)
Attiecībā uz dempinga starpības aprēķinu ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu informācijas izpaušanā neesot sniegti dati par korekciju apmēru, kas piemērotas pārklājuma izmaksām un izmaksām saistībā ar pludināšanas procesu (sk. pagaidu regulas 64. apsvērumu), kā arī par pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas procentu.
(13)
Šis apgalvojums tika pieņemts, un Komisija izpauda papildu informāciju. Ja konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevarēja sniegt precīzus datus, tika izpausti intervāli.
(14)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izpaustie dati joprojām neesot bijuši pietiekami un jo īpaši neesot bijis skaidrs, vai pārklājuma izmaksām piemērotajā korekcijā esot ņemtas vērā vienpusējas pārklāšanas izmaksas, abpusējas pārklāšanas izmaksas vai abu veidu pārklāšanas izmaksas.
(15)
Kā turpmāk paskaidrots 68. apsvērumā, ieinteresētās personas nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka ir pastāvīgas atšķirības starp vienpusēji pārklāta un abpusēji pārklāta solārā stikla ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija, aprēķinot korekcijas līmeni, vienpusēji pārklātu solāro stiklu nenošķīra no abpusēji pārklāta.
(16)
Attiecībā uz kaitējumu tas pats ražotājs eksportētājs iebilda, ka konkrēti tam paredzētajā informācijas izpaušanas dokumentā Savienības ražotāju pārdošanas cenas un mērķa cenas attiecībā uz diviem no kopā pieciem ražojumu veidiem konfidencialitātes apsvērumu dēļ esot bijušas apzīmētas kā ierobežotas pieejamības informācija vai esot sniegtas intervālu formātā.
(17)
Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka šajā gadījumā pastāvot augsts konfidencialitātes līmenis, sakarā ar ko esot zināms tikai viena atlasītā Savienības ražotāja nosaukums. Līdz ar to uzņēmums uzskatīja, ka pat tādā gadījumā, ja attiecībā uz konkrētiem ražojumu veidiem informācija esot saistīta tikai ar viena vai divu Savienības ražotāju datiem, nekādā ziņā neesot iespējams identificēt šos uzņēmumus un tādējādi šim ražotājam eksportētājam sniegt būtiskas konkurences priekšrocības attiecībā pret tā konkurentiem Savienībā individuāli vai kolektīvi.
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 20. pantu Komisijai patiesi ir pienākums pēc pagaidu pasākumiem izpaust sīku informāciju, kas ir pamatā būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata noteikti pasākumi. Tomēr Komisijai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir arī pienākums ar informāciju, kas pēc sava rakstura ir konfidenciāla vai kuru sniedz konfidenciāli, apieties kā ar konfidenciālu.
(19)
Šajā konkrētajā gadījumā Savienības ražotāju faktiskās cenas un mērķa cenas attiecībā uz diviem ražojumu veidiem tika dzēstas vai aizstātas ar intervāliem, jo informācija par vienu no ražojuma veidiem bija iegūta tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem. Turklāt šajā nozarē ir plaši zināms, ka šo konkrēto ražojuma veidu neražo neviens cits Savienības ražotājs. Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētā informācija pēc savas būtības ir konfidenciāla, jo tās izpaušana radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentiem un/vai būtisku negatīvu ietekmi uz uzņēmumu(-iem), kas sniedz informāciju. Turklāt tāda paša veida informācija tika dzēsta attiecībā uz otru ražojuma veidu, lai izvairītos no tā, ka rādītāji par pirmo ražojuma veidu varētu tikt izsecināti no kopējiem pieejamajiem rādītājiem.
(20)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzņēmums atkārtoti apgalvoja, ka kaitējuma starpības aprēķinu informācijas izpaušanas līmenis esot nepietiekams un neatbilstošs. Proti, tas iebilda, ka neesot skaidrs, kā atlasīts otrais ražojuma veids, par kuru rādītāji tikuši dzēsti. Komisija precizē, ka tas tika darīts vienīgi izlases veidā.
(21)
Kā risinājumu saistībā ar šo, kā apgalvots, nepietiekamo informācijas izpaušanu, uzņēmums ierosināja, ka tā juristi varētu tikties ar Komisijas personālu un detalizēti apspriest dempinga un kaitējuma starpības aprēķinus, neiegūstot jebkādu konfidenciālu dokumentu kopijas, vai arī saņemt piekļuvi Komisijas datu telpai, kur varētu veikt piezīmes.
(22)
Komisija nevarēja izpildīt šo prasību. Lai uzņēmuma juristi varētu pārbaudīt aprēķinus, tiem no viena vai diviem uzņēmumiem būtu jāsaņem precīzi rādītāji. To nevarēja izdarīt, jo Komisijai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir pienākums nodrošināt minēto datu konfidencialitāti.
(23)
Turklāt Komisija galīgajā informācijas izpaušanā skaidri norādīja, ka, ciktāl tas attiecas uz jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmuma tiesībām uz aizstāvību (piemēram, piekļuvi lietas materiāliem), uzņēmums var vērsties pie uzklausīšanas amatpersonas atbilstīgi Uzklausīšanas amatpersonas darba uzdevumiem (4). Tomēr uzņēmums termiņā, kas noteikts galīgās informācijas izpaušanas piezīmju iesniegšanai, uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos nelūdza.
(24)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida apgalvojumus par attiecīgā ražotāja eksportētāja procesuālo tiesību iespējamo pārkāpumu.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(25)
Kā norādīts pagaidu regulas 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3) (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “solāro stiklu”). Attiecīgais ražojums šobrīd atbilst KN kodam ex 7007 19 80.
2. Apgalvojumi par ražojuma klāstu
(26)
Viens ražotājs eksportētājs pēc pagaidu informācijas izpaušanas apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 32. apsvērumā minētajam dārzkopības stikls, kas atbilst solārā stikla tehniskajām īpašībām, kā noteikts pagaidu regulas 26. apsvērumā, būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Pirmkārt, saskaņā ar eksportētāja minēto, dārzkopības stikla fizikālās īpašības esot samērā atšķirīgas no solārā stikla īpašībām: i) dārzkopības stiklam atkarībā no klientu prasībām esot dažādi izmēri, savukārt solārajam stiklam esot tikai noteikti izmēri; ii) dārzkopības stikls varot būt divpusēji pārklāts, bet fotoelektrisko moduļu (“FE moduļi”) solārais stikls neesot abpusēji pārklāts. Otrkārt, dārzkopības stiklam, kā apgalvots, esot atšķirīgs pielietojums: to nevarot izmantot ne FE moduļu, ne termokolektoru ražošanai.
(27)
Komisija minēto apgalvojumu noraida šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, tas, ka siltumnīcu ražošanā izmantotā solārā stikla izmēri atšķiras no FE moduļos vai termokolektoros izmantotā solārā stikla, nav būtiski, jo prasības saistībā ar izmēru var mainīties gan FE moduļu, gan siltumnīcu gadījumā. Turklāt jebkura ražojuma izslēgšana uz šāda pamata var veicināt antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu. Otrkārt, tirgū pārdotais dārzkopības stikls var būt ne tikai abpusēji pārklāts solārais stikls, bet arī nepārklāts un vienpusēji pārklāts solārais stikls. Turklāt, kā turpmāk skaidrots 68. apsvērumā, abpusēji pārklātu stiklu izmanto arī FE moduļos un termokolektoros. Tādēļ ar šo fizikālo īpašību nevar nošķirt dārzkopības stikla vajadzībām izmantotu solāro stiklu no jebkādā citā veidā izmantota solārā stikla. Visbeidzot, nevar izslēgt iespēju, ka siltumnīcu ražošanai paredzēto solāro stiklu izmanto FE moduļu un/vai termokolektoru ražošanai.
(28)
Pēc informācijas izpaušanas viens importētājs apgalvoja, ka solārais stikls, ko varot izmantot arī kā mēbeļu stiklu, neesot izslēgts no ražojuma klāsta, tāpēc uzņēmumiem esot radīts administratīvais slogs un kavēšanās. Tas, kā apgalvots, izrietot no fakta, ka uzņēmumiem esot pienākums Savienības muitas iestādēm nosūtīt pārbaudes ziņojumus katru reizi, kad muitas iestādes izskata, vai importētajām precēm ir piemērojami pasākumi.
(29)
Komisija uzskata, ka šāda veida stikls nebūtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas, jo solāro stiklu ir iespējams izmantot gan dārzkopības, gan mēbeļu jomā. Lai Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pienācīgu aizsardzību pret kaitīgo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, būtu jāizvairās no nepilnībām, kas var pieļaut pasākumu apiešanu. Pienācīgas aizsardzības pozitīvā ietekme atsver iespējamo negatīvo ietekmi, ko attiecīgajam importētājam varētu radīt papildu administratīvais slogs.
(30)
Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pludinātais stikls būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta, jo tā ražotais pludinātais stikls tiekot izmantots celtniecības tirgū un siltumnīcu tirgū. Turklāt tas apgalvoja, ka pludinātais stikls netiekot izmantots FE moduļu ražošanai. Tomēr, pamatojoties uz argumentiem, ko Komisija izvirzījusi pagaidu regulas 33. apsvērumā, Komisija atgādina, ka pludinātais stikls skaidri atbilst solārā stikla tehniskajām īpašībām, kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā. Turklāt pludināto stiklu ražo gan Savienības ražošanas nozare, gan ražotāji eksportētāji. To apliecina internetā publiski pieejama informācija (5). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
3. Secinājums
(31)
Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 26.-33. apsvērumā izdarītie secinājumi.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(32)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot kļūdījusies, noraidot tā TER pieprasījumu. Tāda pati ar TER noteikšanu saistīta prasība jau bija izvirzīta pagaidu posmā, un Komisija to noraidīja pagaidu regulas 43. un 47. apsvērumā.
(33)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka preferenciāla nodokļu režīma un dotāciju radītais ieguvums neveidojot nozīmīgu daļu no tā apgrozījuma. Šajā saistībā jāatgādina, ka minētais arguments (kā arī citi argumenti) jau tika aplūkots Komisijas 2013. gada 13. septembra vēstulē eksportētājam, kurā Komisija minētajai personai sniedza informāciju par TER noteikšanu. Jo īpaši tika uzsvērts, ka šīs priekšrocības iezīmju dēļ absolūtajam IP laikā saņemtajam ieguvumam nav nozīmes, lai novērtētu, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(34)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts konstatējums, ka visi TER pieprasījumi būtu jānoraida, kā noteikts pagaidu regulas 34.-47. apsvērumā.
2. Normālā vērtība
2.1. Analogās valsts izvēle
(35)
Pagaidu regulā Turcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika izvēlēta kā piemērota analogā valsts. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Turcija neesot piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai, jo Turcijā esot tikai viens solārā stikla ražotājs un Turcijas tirgū praktiski nepastāvot solārā stikla imports. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Turcijas solārā stikla iekšējā tirgū peļņas procents esot īpaši augsts, un tādējādi tas mākslīgi paaugstinot normālās vērtības līmeni. Turklāt tas pats ražotājs eksportētājs atgādināja, ka Turcijā ražotajam solārajam stiklam nepiemērojot pārklāšanas tehnoloģiju un ka Turcijas solārais stikls netiekot ražots, izmantojot pludināšanas procesu. Tādējādi galvenos elementus, kas vajadzīgi normālās vērtības noteikšanai, neesot bijis iespējams iegūt no Turcijas līdzīgā ražojuma iekšzemes tirgus. Tāpēc ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā vietā normālās vērtības noteikšanai būtu bijis jāizmanto Savienības cenas.
(36)
Pirmkārt, Komisija atgādina, ka Turcijā attiecībā uz līdzīgo ražojumu nav būtisku tirdzniecības šķēršļu. Tāpēc nevar secināt, ka Turcijas solārā stikla tirgus ir aizvērts starptautiskajai tirdzniecībai. Gluži pretēji - tirgus ir atvērts un līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū brīvi nosaka piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbība.
(37)
Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu par īpaši augstu peļņu Turcijas iekšzemes tirgū Komisija uzsver, ka tā Turcijas līdzīgā ražojuma tirgū IP laikā nenovēroja pārmērīgu peļņas procentu salīdzinājumā ar peļņas procentu, ko attiecīgajā periodā ieguva Savienības ražotāji.
(38)
Treškārt, tas, ka kādā trešā valstī nav konkrētu ražojuma veidu, nepadara to par nepiemērotu analogo valsti. Gluži pretēji - pamatregulas 2. panta 3. punktā noteikts, ka gadījumā, ja konkrēti ražojuma veidi netiek pārdoti iekšzemes tirgū, Komisija normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz ražošanas izmaksām izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas saprātīgā apmērā, kā arī peļņa. Informācija saistībā ar pārklāšanas un pludināšanas procesa izmaksām bija balstīta uz pārbaudītiem datiem no Savienības ražošanas nozares.
(39)
Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums, ka Turcija nav piemērota analogā valsts, tiek noraidīts.
(40)
Turklāt Komisija nevar piekrist argumentam, ka normālo vērtību būtu bijis jānosaka, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija normālās vērtības noteikšanas nolūkos var atgriezties pie Savienības cenām tikai tad, ja minēto vērtību nav iespējams noteikt, pamatojoties uz datiem no piemērotas analogās valsts. Tā kā tika konstatēts, ka pastāv piemērota analogā valsts ar pietiekamu ražotāja sadarbības līmeni, Komisijas pienākums bija normālo vērtību noteikt, pamatojoties uz datiem no šīs analogās valsts, nevis atgriežoties pie Savienības cenām (6).
(41)
Komisija apstiprina, ka Turcija ir izvēlēta par analogo valsti pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē.
2.2. Normālā vērtība
(42)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdu, kad tā normālo vērtību noteikusi, pamatojoties tikai uz rentablo pārdošanu analogajā valstī un pievienojot hipotētisku peļņas procentu pārdošanai, kas nav bijusi rentabla.
(43)
Komisija apstiprina, ka normālās vērtības noteikšanas nolūkā, kā paskaidrots pagaidu regulas 61. un 62. apsvērumā un kā noteikts pamatregulas 2. panta 4. punktā, tā bija pārliecinājusies, ka vismaz 80 % no visu līdzīgā ražojuma veidu pārdošanas apjoma Turcijas iekšējā tirgū bijuši rentabli. Tādējādi, nosakot normālo vērtību, neatkarīgi no rentabilitātes tika ņemts vērā viss pārdošanas apjoms Turcijas iekšējā tirgū. Tāpēc šis apgalvojums nav pamatots un līdz ar to tiek noraidīts.
(44)
Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 58.-64. apsvērums.
2.3. Eksporta cena
(45)
Piezīmes par eksporta cenām netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. apsvērums.
2.4. Salīdzinājums
(46)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot kļūdaini koriģējusi tā eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Tas apgalvoja, ka ražotājs un saistītais tirgotājs veidojot vienu saimniecisku vienību un ka šāda korekcija tādēļ neesot pieļaujama. Korekcijas apmērs jebkurā gadījumā esot pārāk augsts, jo Komisija to balstījusi uz faktisko uzcenojumu, kas neesot bijis noteikts godīgas konkurences apstākļos, bet drīzāk esot bijusi iekšējo cenu noteikšanas vienošanās. Tā vietā Komisijai nepieciešamības gadījumā būtu bijis jāveic korekcija, pamatojoties uz aplēsto uzcenojumu starp ražotāju un nesaistītu importētāju godīgas konkurences apstākļos.
(47)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam pašam bija pilnībā funkcionējoša eksporta nodaļa, kas ar pircējiem Savienībā risināja sarunas par pārdošanas nosacījumiem, izdarīja ražošanas pasūtījumus, rīkoja un veica galaprodukta - tostarp visu nosūtīšanas dokumentu - nosūtīšanu pircējiem Savienībā, nodarbojās ar eksporta muitošanu un sagatavoja tirdzniecības dokumentus. Ražotāja eksportētāja un saistītā tirgotāja uzdevumi saistībā ar eksportu patiešām nepārklājās. Tomēr ražotājs eksportētājs tirgotājam izrakstīja pārdošanas rēķinus, kas, savukārt, pircējam Savienībā izrakstīja pārdošanas rēķinu par līguma cenu. Saistītais tirgotājs iekasēja maksājumu, atskaitīja uzcenojumu un samaksāja atlikušo summu ražotājam eksportētājam.
(48)
Tāpēc Komisija secina, ka saistīto tirgotāju nevar uzskatīt par iekšējo pārdošanas nodaļu pat tad, ja abi šie uzņēmumi tiktu uzskatīti par vienu saimniecisko vienību, un ka korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu ir pilnīgi pamatota. Turklāt, tā kā izdarītā korekcija atspoguļo faktiski iekasēto uzcenojumu starp saistītajiem uzņēmumiem, nav iemesla to aizstāt ar citu teorētisku summu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(49)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ražošanas jauda esot bijusi daudz lielāka par Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un ka tāpēc tam esot bijusi priekšrocība zemāku attiecīgā ražojuma ražošanas procesa izmaksu ziņā. Tāpēc Komisijai būtu jāizvērtē šī iespējamā priekšrocība saistībā ar ražotāja eksportētāja zemākajām ražošanas izmaksām un jāveic vajadzīgā korekcija.
(50)
Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs nenorāda saistošu tiesisku normu, saskaņā ar kuru šādu korekciju varētu veikt. Otrkārt, nav pierādīts, ka zemākas izmaksas lielākas ražošanas jaudas dēļ varētu ietekmēt cenas vai cenu salīdzināmību pamatregulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Patiesi, pat ja izmaksu atšķirību varētu pierādīt, nav skaidrs, kā tas atspoguļojas galīgajā cenā un vai tas netiek kompensēts ar citu izmaksu atšķirību.
(51)
Turklāt ražotāja eksportētāja minētais iespējamais ieguvums attiecas uz ražošanas izmaksām, kas salīdzinājumā ar izmaksām, kuras radušās Savienības ražošanas nozarei, kā apgalvots, esot zemākas. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER un ka tā izmaksas tādēļ netika pārbaudītas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija normālo vērtību noteica, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja faktiskajām cenām un/vai izmaksām, jo cenas un izmaksas valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas, neizriet no tirgus konjunktūras un tāpēc nav ticamas tirgus cenu vai izmaksu aizstājējvērtības.
(52)
Viens ĶTR ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu jākoriģē viena tā konkurenta ražotāja eksporta cena, atskaitot no tās pakalpojuma maksu un maksu par licenci, ko tas, kā apgalvots, esot samaksājis trešai personai.
(53)
Komisija noraida šo apgalvojumu. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs nenorāda attiecīgu pamatregulas noteikumu, saskaņā ar kuru šādu korekciju varētu veikt. Otrkārt, pat ja šis apgalvojums būtu tāds, uz kuru attiecas pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunkts, kas paredz korekcijas saistībā ar transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, minētais noteikums neattiecas uz pakalpojumu maksām vai izmaksām, kas saistītas ar licences līgumu. Šādas izmaksas ir uzņēmējdarbības izmaksas, kas parasti rodas preču ražotājam, kurš izmanto no trešās personas iegūtu tehnoloģiju licenci, neatkarīgi no tā, vai preces tiek eksportētas vai pārdotas iekšējā tirgū. Tāpēc minētās izmaksas būtu jāatspoguļo gan eksporta, gan iekšējā tirgus pārdošanas galīgajā cenā. Līdz ar to minētās izmaksas nevar ietekmēt salīdzināmību starp eksporta cenu un normālo vērtību. Tāpēc korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punktu nav pamatota, un apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts.
(54)
Kā noteikts pagaidu regulas 67. un 68. apsvērumā, taisnīga normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājuma nodrošināšanas nolūkā atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(55)
Tādējādi tika veiktas uzņēmumam specifiskas korekcijas saistībā ar transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, izvedmuitu un komisijas maksu visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Tomēr pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija pamanīja pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar PVN korekciju. Kļūda tika attiecīgi labota dempinga aprēķinā, kas turpmāk atspoguļots 169. apsvēruma attiecīgajā tabulā.
(56)
Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka cenu salīdzinājums starp eksporta cenu un normālo vērtību neesot bijis pareizs attiecībā uz vienu ražojuma veidu. Šis apgalvojums ir turpmāk aplūkots 67.-68. apsvērumā.
2.5. Dempinga starpības
(57)
Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 69.-73. apsvērumā.
(58)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga anketā tas esot kļūdaini uzrādījis nepareizas cenas, apdrošināšanas un frakta vērtības (“CIF vērtības”) vairākiem attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas darījumiem ar ES. Uzrādītās CIF vērtības esot bijušas pārāk zemas, tādējādi palielinot uzņēmuma dempinga starpību un kaitējuma starpību.
(59)
Komisija rūpīgi izskatīja šo pieprasījumu. Pēc tam, kad ar ES importētāju veikto attiecīgo darījumu CIF cenas bija salīdzinātas un pārbaudītas uz vietas, Komisija varēja pārliecināties par šā apgalvojuma pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums tika pieņemts.
(60)
Ņemot vērā normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un to, ka citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
84,7 %
Visi pārējie uzņēmumi
90,1 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(61)
Piezīmes par Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīciju netika saņemtas. Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 75.-79. apsvērumu.
2. Patēriņš Savienībā
(62)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzēja sniegtie pārdošanas apjoma dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem ir papildināti ar datiem, kas iegūti no atlasītajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgi tika labota 1. tabula (sk. turpmāk). Šis labojums nemaina un nepadara par nepamatotu tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Tāpēc, tā kā piezīmes par patēriņu Savienībā netika saņemtas, tiek apstiprināta pagaidu regulas 80.-82. apsvērumā noteiktā Savienības patēriņa tendence.
1. tabula
Patēriņš Savienībā (1 000 m2)
2009
2010
2011
IP
Kopējais patēriņš Savienībā
16 596
28 239
33 993
27 412
Indekss
100
170
205
165
Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
3. Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa
(63)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma labojuma dēļ (sk. 62. apsvērumu iepriekš) bija jālabo arī no attiecīgās valsts veiktā importa tirgus daļa (sk. 2. tabulu). Šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem.
(64)
Līdz ar to Komisija apstiprina pagaidu regulas 83.-87. apsvērumu.
2. tabula
Importa apjoms (1 000 m2) un tirgus daļa
2009
2010
2011
IP
Tirgus daļa
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indekss
100
100
250
421
Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
4. Cenu samazinājums
(65)
Pagaidu regulas 88.-89. apsvērumā norādīts, kā noteikts cenu samazinājums IP laikā. Tās vidējās svērtās pārdošanas cenas pa atlasīto Savienības ražotāju ražojumu veidiem, kas iekasētas no nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū un koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pa atlasīto ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa ražojuma veidiem. Attiecīgais imports bija pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteikts uz CIF pamata un koriģēts uz augšu, proti, ņemot vērā muitošanas, maksājumu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksas. Minētās korekcijas paaugstina cenu par 7-15 % atkarībā no ražojuma kontroles numura.
(66)
Cenu salīdzinājums tika veikts, sadalot darījumus pa ražojuma veida numuriem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, kā izklāstīts iepriekšējā apsvērumā, un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, tas liecināja, ka importa par dempinga cenām vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 10,6-26,7 % apmērā attiecībā pret atlasīto Savienības ražotāju cenām.
(67)
Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka cenu salīdzinājums neesot bijis pareizs attiecībā uz vienu ražojuma veidu. Konkrēti tika apgalvots, ka abpusēji pārklāts solārais stikls būtu bijis jāsalīdzina atsevišķi no vienpusēji pārklāta solārā stikla. Tika apgalvots, ka abpusēji pārklāta solārā stikla izmaksas un cenas esot daudz lielākas par vienpusēji pārklāta solārā stikla izmaksām un cenām. Turklāt tika apgalvots, ka abpusēji pārklātam solārajam stiklam “parasti” esot daudz lielāks saules enerģijas caurlaidības koeficients nekā vienpusēji pārklātam solārajam stiklam. Visbeidzot, viens eksportētājs norādīja, ka FE moduļos nekad netiekot izmantots abpusēji pārklāts solārais stikls, jo tā cena esot daudz augstāka par vienpusēji pārklāta solārā stikla cenu, bet abpusēji pārklātam solārajam stiklam esot tāds pats saules enerģijas caurlaidības koeficients kā vienpusēji pārklātam solārajam stiklam, ja to izmanto FE moduļu ražošanā. Turpretim saules termiskās enerģijas iekārtās ar abpusēji pārklātu solāro stiklu tiekot panākta lielāka caurlaidība, kas esot svarīga, jo tādējādi saules termiskās enerģijas iekārtas varot būt daudz efektīvākas.
(68)
Komisija ražotāja eksportētāja izvirzītās prasības noraida šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs, izņemot vispārīgus apgalvojumus, nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka ir pastāvīga atšķirība starp vienpusēji pārklāta un abpusēji pārklāta solārā stikla ražošanas izmaksām. Savienības ražošanas nozare apgalvoja pretējo un norādīja, ka ražošanas izmaksas atšķiras atkarībā no izmantotās pārklāšanas tehnoloģijas un ka abpusēji pārklāts stikls ne vienmēr ir dārgāks par vienpusēji pārklātu un otrādi. Otrkārt, abpusēji pārklāts stikls patiesi var panākt lielāku saules enerģijas caurlaidību nekā vienpusēji pārklāts stikls (pirmais var sasniegt maksimums 98 % lielu saules enerģijas caurlaidību, bet otrais - ne lielāku par 95 %), un tā tehniskās īpašības patiesi ir būtiskas vienīgi saules termiskās enerģijas iekārtās, bet ne FE moduļos. Tomēr pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam abpusēji pārklātu solāro stiklu pārdod arī FE moduļu ražotājiem, kas pat veido tā galveno tirgu. Faktiski abpusēji pārklātā stikla apjoms, ko Savienības ražošanas nozare IP laikā pārdeva izmantošanai termokolektoros, bija niecīgs (mazāk kā 1 % no visa abpusēji pārklātā stikla pārdotā apjoma; viss pārējais pārdotais apjoms bija paredzēts FE moduļiem).
(69)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām tika saņemtas divas piezīmes. Pirmajā piezīmē sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka izmaksu korekcijām attiecībā uz muitošanas, maksājumu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām vajadzētu būt ar daudz zemāku likmi, proti, EUR 0,26/m2 attiecībā uz muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām plus 3 % nodoklis, nevis izmantotā likme EUR 0,40/m2 plus 3 % nodoklis.
(70)
Otrā piezīme bija no ražotāja eksportētāja, kas apgalvoja, ka neesot sniegta nekāda sīkāka informācija par sadalījumu, izņemot vispārējo 0,40 EUR/m2 likmi, ko piemēro pārkraušanas izmaksām, muitošanas maksājumiem un importēto ražojumu pagaidu uzglabāšanai importēšanas vietā. Tas arī apgalvoja, ka neesot paskaidroti kritēriji, kas piemēroti, lai noteiktu, vai korekcija uzskatāma par samērīgu.
(71)
Komisijas piemērotās attiecīgās korekcijas ir balstītas uz pārbaudītiem datiem, kas saņemti no ĶTR ražota solārā stikla importētājiem, un atspoguļo faktiskās vidējās svērtās izmaksas, kuras rodas saistībā ar attiecīgā ražojuma importēšanu IP laikā. Turpretim sūdzības iesniedzējs uzrādīja pārskatu par parastām standarta maksām, ko neatkarīgs kravas ekspeditors piemērojis Ķīnas izcelsmes importam jūras konteineros. Minētais pārskats nav derīgs pierādījums par faktiskajām maksām, ko kravas ekspeditors piemērojis attiecīgā ražojuma importam IP laikā. Līdz ar to sūdzības iesniedzēja apgalvojums tiek noraidīts.
(72)
Attiecībā uz ražotāja eksportētāja apgalvojumu - sīkāku vērtības 0,40 EUR/m2 sadalījumu nevarēja sniegt, jo šī vērtība ir vidējā svērtā vērtība, kas aprēķināta, pamatojoties uz daudziem faktiskiem rēķiniem, kuri IP laikā dažādās ES ostās izrakstīti par Ķīnas izcelsmes solārā stikla importu. Tādējādi faktiskās pēcimportēšanas izmaksas atšķiras atkarībā no iebraukšanas ostas ES, ražojuma veida, pagaidu noliktavas izmantošanas importēšanas vietā utt.
(73)
Turklāt pēcimportēšanas izmaksu korekcija, ko Komisija veica ar pagaidu regulu, tiek uzskatīta par samērīgu, jo tā ir balstīta uz pārbaudītiem faktiskiem rēķiniem, kas neatkarīgiem importētājiem izrakstīti par Ķīnas izcelsmes solārā stikla importu.
(74)
Citas piezīmes par cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināta cenu salīdzinājuma metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 89. un 90. apsvērumā.
5. Makroekonomiskie rādītāji
(75)
Kā norādīts pagaidu regulas 92. apsvērumā, kaitējuma analīzes nolūkā Komisija izšķīra starp makroekonomiskiem un mikroekonomiskiem kaitējuma rādītājiem. Makroekonomiskie rādītāji par attiecīgo periodu tika analizēti, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem, kas pieteicās izmeklēšanas laikā.
(76)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kaitējuma analīzi neesot veikusi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. un 5. punktu, jo tā analīzi veikusi, pamatojoties uz diviem atšķirīgiem un, kā apgalvots, neatbilstīgiem datu kopumiem, proti, makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka analīzes, kas balstīta uz minētajiem diviem datu kopumiem, iespējamā neatbilstība radot nopietnas šaubas par to, vai vispārējais priekšstats par kaitējumu ir atbilstīgs, godīgs un objektīvs.
(77)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tas pats uzņēmums atkārtoja savu apgalvojumu. Tas arī atsaucās uz vairākām iepriekšējām izmeklēšanām, kurās Savienības iestādes dažādus datu kopumus, kā apgalvots, esot nekonsekventi definējušās kā tādus, kas piederot vai nu makroekonomiskiem, vai arī mikroekonomiskiem datiem.
(78)
Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Šāda metodoloģija tiek piemērota atlases veidošanas gadījumos, lai analizētu Savienības ražošanas nozares stāvokli un ņemtu vērtā ne tikai atlasīto uzņēmumu, bet arī visas Savienības ražošanas nozares uzrādītās tendences. Analīzē tika ņemti vērā visi pamatregulas 3. panta 5. punktā noteiktie faktori. Arī secinājums par kaitējumu ir izdarīts, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem. Līdz ar to kaitējuma analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. un 5. punktu.
(79)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 90.-94. apsvērumu.
(80)
Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem, ko Komisija analizējusi pagaidu regulas 95.-103. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma labojuma dēļ (sk. 62. apsvērumu iepriekš) Savienības ražotāju tirgus daļa nedaudz mainījās (sk. 5. tabulu). Tomēr šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Līdz ar to Komisija apstiprina pagaidu regulas 95.-105. apsvērumu.
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indekss
100
172
181
123
Tirgus daļa
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indekss
100
101
88
74
Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
6. Mikroekonomiskie rādītāji
(81)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ir atjaunināta informācija par atlasīto Savienības ražotāju vienības ražošanas izmaksām. Attiecīgi nedaudz tika koriģēta 7. tabula (sk. turpmāk). Šis labojums nemaina un nepadara par nepamatotu tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Tāpēc, tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprina pagaidu regulas 106.-123. apsvērumu.
7. tabula
Vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Avots: atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
7. Secinājums par kaitējumu
(82)
Piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 124.-129. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(83)
Pagaidu regulas 131., 132. un 133. apsvērumā Komisija ir secinājusi, ka starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un ĶTR importu par dempinga cenām pastāv cēloņsakarība. Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja šo secinājumu, apgalvojot, ka sakritība laikā starp kaitējumu un attiecīgās valsts izcelsmes importa pieaugumu neesot samērīga un konsekventa. Tas tādēļ, ka 2009.-2011. gadam Ķīnas izcelsmes imports būtiski pieauga. Turklāt Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena 2011. gadā bija 4,96 EUR/m2, kas bija 2012. gada rādītājiem līdzīga summa (4,38 EUR/m2).
(84)
Tās pašas personas apgalvoja, ka secinājums par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējumus būtu jāpiedēvē Ķīnas 2012. gadā veiktajam importam, esot pretrunā konstatējumam, ka iepriekšējā gada Ķīnas izcelsmes importam, kā apgalvots, neesot bijis nekādas negatīvas ietekmes, jo īpaši attiecībā uz Savienības ražošanas nozares peļņas procentu, lai gan vidējā importa cena esot bijusi ļoti līdzīga.
(85)
No attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām imports pieauga par 596 %, palielinot tirgus daļu par 321 %. Attiecīgajā periodā importa cenas samazinājās par 27,2 %.
(86)
Savienības ražošanas nozares peļņas procents 2011. gadā, neraugoties uz lielo ĶTR izcelsmes importa pieaugumu jau 2011. gadā, tiešām bija tikai nedaudz mazāks kā 2010. gadā. Tomēr 2011. gadā solārā stikla patēriņš Savienībā ievērojami palielinājās, t. i., par 20,4 % laikposmā 2010.-2011. gadam, savukārt imports no ĶTR šajā pašā periodā palielinājās par 150 %. IP laikā patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk kā 19 %, bet Ķīnas izcelsmes importa apjoms turpmāk palielinājās par vairāk nekā 35 % salīdzinājumā ar 2011. gadu. Tas skaidri liecina par to, ka pastāv sakritība laikā starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP un Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām lielo pieaugumu. Turklāt ir loģiski, ka paiet zināms laiks, līdz Savienības ražotāji sāk izjust dažas negatīvās sekas (piemēram, pircēju zaudēšana, zaudējumi, ieguldījumu atdeves un naudas plūsmas samazinājums utt.), ko rada importa par dempinga cenām pieaugums. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(87)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tās pašas personas apgalvoja, ka sakritība laikā starp nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām nevarot tikt novērtēta, pamatojoties uz visu attiecīgo periodu no 2009. gada līdz IP beigām un neņemot vērā radušās tendences, kas tika novērotas šajā periodā.
(88)
Komisija analizēja arī attiecīgajā periodā radušās tendences. Fakts, ka 2011. gadā Savienības ražošanas nozare vēl bija rentabla, neraugoties uz to, ka Ķīnas izcelsmes imports minētajā gadā jau bija ievērojami pieaudzis, neietekmē secinājumu, ka IP pastāvēja sakritība laikā starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām.
(89)
IP laikā patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk kā 19 %, bet Ķīnas ražotāji eksportētāji:
-
palielināja savu tirgus daļu par 12,4 procentu punktiem salīdzinājumā ar 2011. gadu, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 12,3 procentu punktiem,
-
palielināja Ķīnas izcelsmes importa apjomu vairāk nekā par 35 % pretstatā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumam par 32 % un
-
jau tā ļoti zemās eksporta cenas turpmāk samazināja par vairāk nekā 10 %, un tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām par līdz pat 26,7 %, tādējādi palielinot Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarītos zaudējumus.
(90)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secina, ka imports par dempinga cenām un tā tirgus daļas ievērojamais pieaugums par cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(91)
Citas piezīmes par importa par dempinga cenām radīto ietekmi netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 131., 132. un 133. apsvērumu.
2. Citu faktoru ietekme
2.1. Imports no trešām valstīm
(92)
Saistībā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma datu labojumu (sk. 62. apsvērumu iepriekš) nedaudz mainījās importa no trešām valstīm tirgus daļa (sk. laboto 11. tabulu turpmāk). Tomēr šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem.
(93)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 134.-137. apsvērumu.
11. tabula
Imports no trešām valstīm (1 000 m2)
Trešās valstis
2009
2010
2011
IP
Tirgus daļa
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indekss
100
74
90
88
Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(94)
Viena persona apstrīdēja Komisijas konstatējumus pagaidu regulas 139. apsvērumā, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas samazinājumu IP laikā, visticamāk, izraisījušas ļoti zemās cenas par Ķīnas eksportu uz Savienības ražošanas nozares galvenajiem eksporta galamērķiem (proti, ASV un Kanādu). Šī persona uzskatīja, ka minētais secinājums esot nepamatots, jo Ķīnas eksports pastāvējis arī 2011. gadā, un tādēļ neesot iemesla, kādēļ ietekmei vajadzētu parādīties tikai 2012. gadā. Tā arī uzskata, ka faktiskais iemesls, kādēļ eksporta pārdošanas apjoms bijis tik zems, esot Savienības ražošanas nozares konkurētspējas trūkums un fakts, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi saglabāt savu konkurētspēju laikā, kad pasaulē samazinājās tirgus cenas. Līdz ar to minētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma kritums IP laikā vēl vairāk palielināja nodarīto kaitējumu.
(95)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms 2009. gadā (sākuma stadijā) bija 20 % apmērā no to kopējā pārdošanas apjoma, 2010. gadā tas bija 11 % apmērā un 2011. gadā, kad pārdošanas apjoms bija vislielākais, tikai 14 % apmērā. 2012. gadā eksporta pārdošanas apjoms turpmāk samazinājās līdz 5 % apmēram.
(96)
Komisija noraida minētos apgalvojumus šādu iemeslu dēļ. Savienības ražošanas nozares galvenais tirgus vienmēr ir bijis un joprojām ir Savienības - nevis trešo valstu - tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaulē. Tāpat fakts, ka solārais stikls ir salīdzinoši smags un trausls, rada papildu izmaksas saistībā ar tā pārvadāšanu lielākos attālumos (sasišanas un korozijas riska dēļ). Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, kas iegūta no atlasīto ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka cenas par Ķīnas eksportu uz Savienības ražošanas nozares galvenajiem eksporta galamērķiem patiesi bija ļoti zemas un IP laikā salīdzinājumā ar 2011. gadu tās turpināja samazināties. Tas liecina par to, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju kritums galvenokārt ir saistīts ar aizvien lētāko Ķīnas eksportu arī uz trešo valstu tirgiem, kā apstiprināts izmeklēšanas laikā.
(97)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona apgalvoja, ka izmeklēšana attiecoties uz Savienības tirgu un neizvērtējot jebkādu iespējamu negodīgu cenu noteikšanu trešo valstu tirgos.
(98)
Turklāt ES iestāžu konstatējumi, pat pieņemot to nekļūdīgumu, esot, kā apgalvots, citu faktoru radīto kaitējumu piedēvējuši Savienībā ievestajam importam par dempinga cenām. Tādējādi iespējamais zemo cenu vai subsidētais Ķīnas eksports uz trešām valstīm neesot bijis ES ievestais imports par dempinga cenām un esot bijis kvalificējams kā cits faktors, kura kaitīgā ietekme nevar būt piedēvējama importam par dempinga cenām.
(99)
Komisija noraida šo apgalvojumu. Tā nepārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes imports uz trešām valstīm bija par dempinga cenām un/vai subsidēts. Komisija, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju uzrādītajām cenām par eksportu uz trešām valstīm, tikai konstatēja, ka minētās cenas ir pastāvīgi samazinājušās pēdējos gados.
(100)
Tādā pašā veidā Komisija kā atsevišķu faktoru analizēja cenu samazinājumu ĶTR izcelsmes importam uz trešām valstīm un nepiedēvēja to Savienībā ievestajam importam par dempinga cenām. Šis fakts patiesi tika izmantots vienīgi kā iespējamais skaidrojums samazinātajam Savienības ražošanas nozares eksportam uz tās lielākajiem trešo valstu galamērķiem saistībā ar faktu, ka šie tirgi nav un nekad nav bijuši galvenie Savienības ražošanas nozares tirgi. Pat 2010. un 2011. gadā, kad pārdošanas apjoms bija vislielākais, vairāk nekā 85 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma tika realizēti Savienības tirgū.
(101)
Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. apsvērumā izdarītais secinājums, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāju pasliktināšanās nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.3. Patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma attīstība
(102)
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot bijis saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienībā. Tas, kā apgalvots, esot vienīgais rādītājs, kas, šķiet, pirmoreiz samazinājies 2012. gadā un ar ko esot saprātīgi saistīt kaitējumu, jo Ķīnas izcelsmes imports esot sācies jau 2011. gadā par cenām, kuras salīdzināmas ar 2012. gada cenām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoja savu apgalvojumu.
(103)
Patiesi, 2012. gadā patēriņš salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem samazinājās. Taču Komisijas veiktā analīze aptver laika posmu no attiecīgā perioda sākuma 2009. gadā līdz IP beigām, un minētajā periodā patēriņš Savienībā kopumā palielinājās par 65 %. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi un ievērojami samazinājās, proti, kopumā par 25,7 %, turpretim Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga par 321 %. Attiecīgajā periodā Ķīnas izcelsmes imports palielinājās par 596 %.
(104)
Turklāt IP laikā patēriņš Savienībā joprojām bija līmenī, kas salīdzināms ar 2010. gada līmeni, tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 10. tabulā, 2010. gadā Savienības ražošanas nozare guva samērīgu peļņu. Tādēļ tikai pats patēriņa samazinājums Savienībā IP laikā nevarēja būt radījis zaudējumus, kas Savienības ražošanas nozarei tika nodarīti IP laikā. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikā 2010.-2012. gadam samazinājās par 26,6 %, savukārt Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 318 %. Visbeidzot, ja patēriņa kritums IP laikā būtu radījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, samazinājumam būtu bijis jāietekmē arī Ķīnas izcelsmes imports. Tomēr tas acīmredzami tā nebija. Gluži pretēji - IP laikā Ķīnas izcelsmes imports būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā.
(105)
Tāpēc Komisija noraida minēto apgalvojumu un apstiprina pagaidu regulas 141. un 142. apsvērumā izdarītos secinājumus.
(106)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas atspoguļota pagaidu regulas 4. tabulā, Komisija uzskata, ka tās palielināšanās nepārprotami bija saistīta ar līdz pat 2011. gadam novērojamo patēriņa palielināšanās tendenci Savienībā.
(107)
Komisija arī konstatēja, ka galvenais iemesls, kādēļ ražošanas jauda no 2011. gada līdz IP beigām palielinājās par 12,5 %, bija viena uzņēmuma ienākšana solārā stikla tirgū, līdz ar ko visu pārējo tirgū esošo uzņēmumu ražošanas jauda šajā periodā nedaudz samazinājās.
(108)
Līdz ar to Komisija uzskata, ka kopumā Savienības ražošanas nozares jaudas attīstības tendence bija saistīta ar patēriņa attīstību Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares lielā ražošanas jauda, kas jau attiecīgā perioda sākumā bija augsta un saglabājās augsta IP laikā, nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(109)
Pēc galīgās informācijas atklāšanas vairākas personas apgalvoja, ka Komisija neesot ņēmusi vērā iespējamo jaudas pārpalikumu kā būtisku kaitējuma cēloni. Attiecīgajā periodā jaudas pieaugums, kā apgalvots, nav bijis pamatojams ar patēriņa pieaugumu, jo Savienības ražošanas nozare esot saskārusies ar pastāvīgu, ļoti lielu plaisu starp ražošanas jaudu un patēriņu, kas, viņuprāt, neliecinot par ekonomisko dzīvotspēju. Turklāt viena persona apgalvoja, ka tirgus jaunpienācējs laikā no 2011. gada līdz IP beigām esot palielinājis nodarīto kaitējumu, paaugstinot vietējo konkurenci.
(110)
Tika arī apgalvots, ka zemais jaudas izmantojuma līmenis esot izrietējis no sarūkošā patēriņa Savienībā, palielinātās ražošanas jaudas un eksporta pārdošanas apjoma samazināšanās. Šis zemais izmantošanas līmenis esot radījis augstas nemainīgās izmaksas, kas, pēc minētās personas domām, esot nopietni ietekmējis Savienības solārā stikla ražošanas nozari.
(111)
Komisija norāda, ka visas Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis visa attiecīgajā perioda laikā pastāvīgi ir bijis lielāks par kopējo patēriņu Savienībā. Tomēr tas nav liedzis atlasītajiem Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem gūt peļņu divu gadu laikā pirms IP, savukārt ievērojami zaudējumi 14,5 % apmērā tika ciesti tikai IP laikā.
(112)
Turklāt atlasīto Savienības ražotāju jauda no 2010. līdz 2011. gadam palielinājās tikai par 4 % un no 2011. gada līdz IP par 2,6 %, kā rezultātā no 2010. gada līdz IP jauda kopumā nedaudz pieauga par 6,7 %.
(113)
Līdz ar to visā attiecīgajā periodā pastāvēja patēriņa un jaudas atšķirība, un, lai gan jauda bija nedaudz lielāka IP laikā, ar to nevar izskaidrot lielos zaudējumus, ko IP laikā piedzīvojuši atlasītie uzņēmumi. Līdz ar to Komisija noraida apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares jauda nav ekonomiski dzīvotspējīga.
(114)
Attiecībā uz argumentu, ka tirgus jaunpienācējs 2012. gadā palielināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija norāda, ka minētajam jaunpienācējam, neraugoties uz tā uzstādīto lielo ražošanas jaudu, IP laikā bija ļoti ierobežots ražošanas un pārdošanas apjoms aptuveni 2 % apmērā no ES kopējā pārdošanas apjoma. Līdz ar to tā ienākšana tirgū gandrīz neietekmēja Savienības ražošanas nozares kopējos rādītājus, izņemot to, ka tas radīja ievērojami palielināja Savienības ražošanas nozares jaudas un jaudas izmantojuma datus. Patiesi, ja neņem vērā šā uzņēmuma datus, visu pārējo Savienības ražotāju jauda 2011.-2012. gadam faktiski samazinājās.
(115)
Turklāt izmeklēšanā netika apstiprināts fakts, ka solārā stikla ražošanas nozari spēcīgi ietekmē nemainīgās izmaksas. Patiesībā atlasīto Savienības ražotāju vidējās nemainīgās izmaksas bija 25-35 % no kopējām ražošanas izmaksām IP laikā. Iepriekšējos gados - 2010. un 2011. gadā - nemainīgo izmaksu procents bija nedaudz zemāks, taču joprojām tajā pašā diapazonā. Tas skaidri liecina par to, ka lielā jauda IP laikā acīmredzami ietekmēja ražošanas izmaksas, bet tās ietekme nebija būtiska un ar to nevar izskaidrot lielos zaudējumus, kas radās IP laikā, jo īpaši salīdzinājumā ar iepriekšējos gados gūto peļņu. Turklāt IP laikā atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma līmenis samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, bet joprojām bija 65 % līmenī.
(116)
Visbeidzot, Komisija savā analīzē ir arī ņēmusi vērā, ka uzstādīto jaudu var pielāgot citu šajā izmeklēšanā neietilpstošu veidu stikla ražošanai. Tādēļ arī šā aspekta dēļ Komisija nepiekrīt ieinteresētajai personai, ka uzstādītā lielā jauda nav ekonomiski dzīvotspējīga.
(117)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida personu izteiktos apgalvojumus un atkārtoti norāda, ka patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma attīstība attiecīgajā periodā - analizēti gan atsevišķi, gan kumulatīvi - nav tāda, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām.
2.4. Tendences saistībā ar saules enerģijas moduļiem
(118)
Divas personas apgalvoja, ka papildus norisēm saistībā ar attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības ražošanas nozarei kaitējumu nodarījis arī saules enerģijas moduļu patēriņa kritums un šīs nozares zaudējumi 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā. Saules enerģijas paneļu ražotāju finansiālo grūtību ietekme uz solārā stikla tirgu, kā apgalvots, esot sākusi parādīties 2011. gada beigās un 2012. gadā, ņemot vērā nepieciešamo laika nobīdi starp abiem notikumiem.
(119)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoja tos pašus argumentus.
(120)
Komisija pagaidu regulas 143. apsvērumā secināja, ka saules enerģijas moduļu jomā novērotās tendences patiesi būtiski ietekmē solārā stikla patēriņu, jo 80-85 % solārā stikla tiek pārdots saules enerģijas moduļu (kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu) ražotājiem. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērumā, saules enerģijas moduļu patēriņš attiecīgajā periodā, proti, 2009.-2012. gadam, pastāvīgi pieauga, un, lai gan tas 2012. gadā samazinājās, patēriņa līmenis joprojām bija par 221 % lielāks nekā 2009. gadā un par 44 % lielāks nekā 2010. gadā (7). Turklāt tika konstatēts, ka regulēto tarifu samazinājumi 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā nebija izjaukuši cēloņsakarību starp saules enerģijas moduļu importu par dempinga cenām un konstatēto būtisko kaitējumu (8), jo laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem joprojām saglabājās salīdzinoši liels.
(121)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka saules enerģijas moduļu patēriņa līmeņa samazinājumu 2012. gadā atsevišķi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību, kura noteikta starp ĶTR izcelsmes solārā stikla importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(122)
Tāpat, ņemot vērā to, ka saules enerģijas moduļu pieprasījums laikposmā 2009.-2012. gadam saglabājās samērā augsts un solārā stikla pieprasījums tajā pašā laika posmā palielinājās par 65 %, solāro moduļu ražotāju finanšu stāvokļa pasliktināšanās ietekmi uz solārā stikla patēriņu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā atsevišķi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību, kura noteikta starp ĶTR izcelsmes solārā stikla importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(123)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. apsvērumā izdarītais secinājums.
2.5. Secinājums par cēloņsakarību
(124)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina tās konstatējumus pagaidu regulas 130.-133. apsvērumā par to, ka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma imports IP laikā bija par dempinga cenām un samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Turklāt pastāv skaidri redzama sakritība laikā starp importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos un Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Imports par dempinga cenām tieši konkurēja ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja rentabilitāti un tirgus daļu. Citi iespējamie kaitējuma iemesli tika analizēti iepriekš, un tika konstatēts, ka neviens no tiem - analizēti gan atsevišķi, gan kumulatīvi - nebija tāds, lai izjauktu cēloņsakarību starp ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(125)
Jauni pierādījumi, kas mainītu šo secinājumu, netika sniegti un citas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 145. un 146. apsvērumu.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(126)
Piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 148.-151. apsvērumu.
2. Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses
(127)
Piezīmes par nesaistīto importētāju un tirgotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 152., 153. un 154. apsvērumu.
3. Izejvielu piegādātāju intereses
(128)
Piezīmes par izejvielu piegādātāju interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 155. apsvērumu.
4. Lietotāju intereses
(129)
Pieteicās viens lietotājs un norādīja, ka antidempinga pasākumi to neietekmēs, jo tas nav izmantojis ĶTR ražotu solāro stiklu un neplāno to darīt.
(130)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana Ķīnas izcelsmes solārajam stiklam varētu sniegt nelielu labumu Savienības solārā stikla ražošanas nozarei, taču ievērojami kaitēt Savienības FE un saules siltumenerģijas ražošanas nozarēm, jo tām par attiecīgo ražojumu būtu vairāk jāmaksā. Turklāt tas, iespējams, būtu pretrunā ar Savienības vides aizsardzības mērķi, jo tādējādi tiktu palielinātas FE moduļu un saules siltumenerģijas iekārtu cenas un atbalstīta solārā stikla ražošanas nozare, ko ražotājs eksportētājs uzskata par energoietilpīgu.
(131)
Kā noteikts pagaidu regulas 157. apsvērumā, antidempinga maksājumu noteikšanai būs tikai ļoti ierobežota ietekme (mazāk par 1 %) uz kopējām saules enerģijas moduļu izmaksām. Netika saņemti pierādījumi, kas liktu apšaubīt šīs analīzes precizitāti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(132)
Citas piezīmes par Savienības interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 155.-159. apsvērumu.
5. Konkurences aspekti
(133)
Piezīmes par pagaidu regulas 160.-163. apsvērumā identificētajiem konkurences aspektiem netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina minētos pagaidu regulas apsvērumus.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(134)
Piezīmes, kas varētu grozīt pagaidu regulā izklāstīto Savienības interešu analīzi, netika saņemtas. Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 164. apsvērumu.
G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(135)
Vairākas ieinteresētās personas apšaubīja to, ka pagaidu regulas 167. apsvērumā Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa tiek norādīta 8,3 % apmērā, apgalvojot, ka tā esot pārlieku liela. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2010. gadā peļņas procents 8,3 % apmērā bija lielākais attiecīgajā periodā, jo 2010. gads bija veiksmīgākais gads FE ražošanas nozarei. Tās arī apgalvoja, ka bez antidempinga pasākumiem Savienības solārā stikla ražošanas nozarei esot neiespējami gūt tādu pašu peļņas procentu 2012. gadā, jo minētajā gadā globālā FE moduļu ražošanas nozarē - tostarp Savienības FE moduļu ražošanas nozarē - esot iestājusies liela recesija.
(136)
Komisija noraida šo apgalvojumu. Komisija kā mērķa peļņu izmantoja vidējo peļņu, ko atlasītie Savienības ražotāji bija guvuši 2010. gadā, kad attiecīgā ražojuma imports joprojām bija neliels un tādēļ vēl nevarēja izkropļot normālas konkurences apstākļus. Tādēļ peļņas procents, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, atbilst periodam, kad Savienības ražošanas nozare varēja pamatoti sagaidīt peļņu normālos konkurences apstākļos, kurus vēl nebija ietekmējis imports par dempinga cenām (9).
(137)
Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz solārā stikla ražošanas nozari, tās veiksmīgākais gads bija nevis 2010. gads, kā apgalvo minētās personas, bet gan 2011. gads, kad patēriņš Savienībā un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bija vislielākais.
(138)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti iesniedza savu apgalvojumu, apstrīdot peļņas procentu, kas tika izmantots kā mērķa peļņa. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā visi pārējie faktori, kas IP laikā ietekmēja rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka samērīga mērķa peļņa nevarētu būt lielāka par 5 %.
(139)
Komisija noraida minēto apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Izmantotā mērķa peļņa nav balstīta uz aplēsi, bet gan uz faktisko peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva pirms konkurences izkropļojumiem, kurus radīja Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām. Komisija uzskata, ka tā ir saprātīga peļņa, un ir ņēmusi vērā to, ka tirgus situācija nebija būtiski atšķirīga no IP, ja neņem vērā Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām. Šajā sakarā personas apgalvojums, ka patēriņš 2010. gadā bija daudz lielāks nekā 2012. gadā, faktiski ir nepatiess. Kā iepriekš norādīts E iedaļas 2.3. punktā, patēriņš 2010. gadā bija līdzīgā līmenī kā 2012. gadā. Turklāt Savienības ražošanas nozare 2010. gadā palielināja jaudu, ņemot vērā sagaidāmo patēriņa lielo pieaugumu, kas negatīvi ietekmēja tās peļņu minētajā gadā. Visbeidzot, ierosinātā mērķa peļņa 5 % apmērā ir pieņēmums, jo tā nav balstīta uz nekādiem datiem vai reāliem aprēķiniem un tāpēc tiek noraidīta.
(140)
Turpretim sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka peļņas procents esot pārāk zems un ka Komisijai tas būtu jāpalielina līdz 15 %, jo sūdzības iesniedzēja peļņa 2010. gadā bija lielāka par 10 %. Mazākais peļņas procents, ko pārējie atlasītie ES ražotāji, šķiet, esot guvuši 2010. gadā, neatspoguļojot, kā apgalvots, sagaidāmo peļņu, ko varētu gūt, ja nepastāvētu negodīgi tirgots imports. Visticamāk, pastāvot ar vadības politiku vai uzņēmumu problēmām saistīti iemesli - tostarp, iespējams, īstermiņa cenu politika, lai iegūtu tirgus daļu -, kas varētu izskaidrot, kāpēc šie uzņēmumi esot guvuši zemāku peļņas procentu minētajā gadā un kāpēc tie esot bijuši pirmie, kuriem kaitējumu nodarījis imports par dempinga cenām.
(141)
Komisija nepieņem šo apgalvojumu. Kā paskaidrots iepriekš šajā iedaļā, Komisija uzskata, ka visas Savienības ražošanas nozares vidējā peļņa 2010. gadā precīzi atspoguļo vidējo peļņu normālos konkurences apstākļos. Šis secinājums nav pretrunā ar faktu, ka daži Savienības ražošanas nozares dalībnieki ir pieņēmuši tādus lēmumus vadības līmenī, kuru rezultātā peļņas procents ir bijis mazāks vai lielāks nekā citiem šīs pašas nozares dalībniekiem. Patiesi, šādu atšķirību pastāvēšana ir būtiska uzņēmumu rīcības iezīme tirgus ekonomikā.
(142)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 166.-169. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju.
2. Galīgie pasākumi
(143)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības līmenī.
(144)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka provizoriskie procentuālie nodokļi neesot bijuši efektīvi. Tādēļ tas lūdza Komisiju noteikt galīgos pasākumus minimālās importa cenas (“MIC”) veidā. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šāda MIC padarītu pasākumus efektīvākus, jo īpaši, ja tiktu noteiktas divas atšķirīgas MIC - viena solārajam stiklam ar pārklājumu un otra solārajam stiklam bez pārklājuma. Sūdzības iesniedzējs minēja šādus iemeslus.
(145)
Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc IP ražotāji eksportētāji stiklu ar pārklājumu esot pārdevuši ES tirgū par tādu pašu cenu, par kādu tie IP laikā esot pārdevuši solāro stiklu bez pārklājuma. Tas arī apgalvoja, ka stiklam ar pārklājumu esot lielākas ražošanas izmaksas nekā stiklam bez pārklājuma un tāpēc to parasti pārdodot par cenu, kas esot par 20-25 % lielāka nekā cena stiklam bez pārklājuma.
(146)
Otrkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc IP Savienībā esot notikusi pieprasījuma pārorientēšanās no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu. Lietotāji tā vietā, lai pirktu solāro stiklu bez pārklājuma, esot iepirkuši arvien lielāku daļu solārā stikla ar pārklājumu. Līdz ar to 2013. gada otrajā pusē solārais stikls esot veidojis gandrīz visu ĶTR izcelsmes importu uz ES, lai gan IP laikā situācija esot bijusi pretēja.
(147)
Antidempinga pasākumus patiesi var īstenot dažādos veidos. Lai gan Komisijai ir liela rīcības brīvība, izvēloties pasākumu veidu, to mērķis joprojām ir novērst kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi.
(148)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv būtiska atšķirība starp izmaksām un cenām solārajam stiklam bez pārklājuma un ar pārklājumu, jo atšķiras abu ražojumu tehniskās īpašības. Patiesi, solārais stikls ar pārklājumu, kas atkarībā no izmantotās tehnoloģijas var būt ar vienpusēju vai abpusēju pārklājumu, salīdzinājumā ar solāro stiklu bez pārklājuma palielina caurlaidību un tam varētu būt papildu pašattīrīšanās, prettraipu vai cietības īpašības. Kvalitatīvs solārais stikls bez pārklājuma var sasniegt līdz pat 92 % lielu saules enerģijas caurlaidību. Pārklājums var samazināt atspīdumu par aptuveni 3 % (katrā pusē) un līdz ar to palielināt vienpusēji pārklāta solārā stikla caurlaidību līdz maksimums 95 % un abpusēji pārklāta solārā stikla - līdz maksimums 98 %.
(149)
IP laikā 81 % no ĶTR importētā solārā stikla, kas tika pārdots ES, bija bez pārklājuma, bet tikai 19 % bija ar pārklājumu. Cenu un izmaksu atšķirības, kas konstatētas starp solāro stiklu ar pārklājumu un bez pārklājuma, IP laikā bija aptuveni 30 % lielas.
(150)
Tomēr Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēja sniegtie pierādījumi nebija pietiekami pamatoti. Turklāt Komisijas rīcībā nav pietiekamu pierādījumu vai datu no jebkādiem citiem avotiem, kas tai ļautu secināt, ka kopš pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas pieprasījums ir pārorientējies no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu un ka cenas - jo īpaši stikla ar pārklājumu cenas - ir ievērojami samazinājušās, kā to apgalvo sūdzības iesniedzējs.
(151)
Līdz ar to Komisija nevar pieņemt šo apgalvojumu un uzskata, ka MIC vietā ir lietderīgi piemērot procentuālo nodokli. Tomēr, lai risinātu iepriekš minētos jautājumus, tiks izveidoti divi dažādi Kopienas integrētā muitas tarifa kodi (“Taric kodi”) - viens solārajam stiklam ar pārklājumu un otrs solārajam stiklam bez pārklājuma. Tie ļautu Komisijai cieši uzraudzīt tirgus norises un noteiktā laikā izlemt, vai ir nepieciešami turpmāki pasākumi.
(152)
Komisija arī atgādina, ka tā ir iepriekš īpašos apstākļos izmantojusi MIC, jo īpaši šādos gadījumos:
-
īpaši augsta eksporta cena viena veida ražojumam, kas nozīmēja, ka attiecībā uz šo ražojuma veidu nepastāv dempings (10),
-
tādi apsvērumi saistībā ar Savienības ražotāju ietekmi tirgū un tirgus daļu, kuru dēļ Savienības interešu labad bija nepieciešams nodrošināt, ka importa cenas nepārsniedz noteiktu līmeni (11).
(153)
Turklāt minimālās importa cenas ir izmantotas galvenokārt attiecībā uz homogēniem ražojumiem, nevis tādiem ražojumiem kā aplūkotais, kam ir daudz dažādu veidu.
(154)
Arī šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka minimālās importa cenas nav piemērotas šīs lietas gadījumā.
(155)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs atkārtoja savu pieprasījumu par MIC noteikšanu un izteica piezīmes par 152.-156. apsvērumu, norādot turpmāko.
(156)
Pirmkārt, minētie apsvērumi, kā apgalvots, nepievēršoties pasākumu veida efektivitātes apstāklim saistībā ar dempinga un subsidēšanas radīto kaitīgo ietekmi, kas arī esot pamatots iemesls, lai izmantotu MIC.
(157)
Otrkārt, Komisija, kā apgalvots, neesot paskaidrojusi, kāpēc šie apstākļi ir būtiski šajā gadījumā un kāpēc tie ir svarīgāki par ES ražošanas nozares interesēm.
(158)
Treškārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgais ražojums esot pietiekami homogēns, lai MIC varētu praktiski pārvaldīt, jo abiem galvenajiem ražojuma veidiem esot skaidri atšķirīgas iezīmes, kas ļaujot veikt atbilstošu cenu diferenciāciju un īstenot vieglu pārvaldību un uzraudzību, jo īpaši tāpēc, ka pašlaik gandrīz visu importu veidojot solārais stikls ar pārklājumu.
(159)
Attiecībā uz pirmo apgalvojumu, šķiet, ka pieprasījums patiesi varētu būt pārorientējies no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu. Tomēr, tā kā netika sniegti nekādi papildu pierādījumi, Komisija nevar secināt, ka - jo īpaši solārā stikla ar pārklājumu - cenas ir ievērojami samazinājušās. Līdz ar to Komisijai nav iemesla mainīt tās iepriekšējo secinājumu, ka procentuālie nodokļi ir piemērotāki, lai novērstu dempinga un subsidēšanas radīto kaitīgo ietekmi.
(160)
Attiecībā uz otro apgalvojumu jānorāda - attiecīgo apsvērumu mērķis bija demonstrēt to, ka Komisija neuzskata, ka šis gadījums ir piemērots MIC noteikšanai, ja vien sūdzības iesniedzēja izteiktie apgalvojumi netiek pamatoti sīkāk. Tā kā tas netika izdarīts, Komisija neuzskata par nepieciešamu sīkāk analizēt iespējamas MIC sniegto labumu saistībā ar ES ražošanas nozares interesēm.
(161)
Attiecībā uz trešo piezīmi jānorāda, ka sūdzības iesniedzējs nav apskatījis dažādos ražojumu veidus, ko Komisija definējusi izmeklēšanā, un nav pierādījis, ka nepastāv cenas starpība. Arī ražotāju eksportētāju izteiktais saistību piedāvājums, kurā paredzētas dažādas MIC, norāda, ka šīs atšķirības ir reālas. Tādēļ minētais apgalvojums tiek noraidīts. Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija atzītu, ka attiecīgais ražojums var būt samērā homogēns, tā uzskata, ka šis jautājums nav svarīgs, jo Komisija MIC pieprasījumu noraida arī divu iepriekš minēto iemeslu dēļ. Turklāt Komisija atgādina, ka tā tikai izņēmuma gadījumos var ņemt vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas (sk. pamatregulas 6. panta 1. punktu). Sūdzības iesniedzēji nav pierādījuši, ka šī situācija ir tik ārkārtēja un ka citi pieejamie līdzekļi, piemēram, uzraudzība ar papildu Taric kodu izveidošanas palīdzību, nebūtu pietiekama.
(162)
Tādējādi Komisija ar šo noraida minētos apgalvojumus.
(163)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki saules enerģijas moduļu ražotāji arī pieprasīja MIC. To galvenās bažas bija šādas:
-
pēc IP solārā stikla ražošanas jauda esot ievērojami samazinājusies, un daudzi Savienības ražotāji neatgriezeniski aizgājuši no tirgus. Vienīgie trīs tirgū palikušie Savienības ražotāji vairs nespējot segt vairāk nekā 50 % no pieprasījuma Eiropā. Tādējādi saules enerģijas moduļu ražotājiem esot nepieciešams segt to vajadzības ar piegādēm no ĶTR. Viens lietotājs apgalvoja, ka tas būtu spiests paļauties uz piegādēm tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem, kas varētu nodrošināt nepieciešamās ražojuma tehniskās specifikācijas,
-
pašlaik ierosinātie maksājumi būtiski palielinātu saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksas (par aptuveni 3 centiem par vienu vatu, kas, kā apgalvots, esot pieci procenti no MIC, kuras noteiktas saules enerģijas paneļu gadījumā),
-
MIC vajadzētu būt izveidotām tā, lai tās nepalielinātu solāro moduļu izmaksas ES.
(164)
Attiecībā uz pirmo argumentu Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka tie Savienības ražotāji, kuri samazinājuši vai uz laiku pārtraukuši ražošanu, nevarētu atsākt savu uzņēmējdarbību ar pilnu jaudu tad, kad imports atkal tiks veikts par taisnīgām cenām. Kā aprakstīts 106.-112. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama jauda, lai apmierinātu visu patēriņu Savienībā. Tāpēc šī sūdzība tiek noraidīta. Komisija noraida arī viena lietotāja apgalvojumu, ka tas būtu spiests paļauties uz piegādēm tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem. Patiesībā Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām spētu apgādāt Savienības tirgu. Ar antidempinga pasākumiem - neatkarīgi no to veida - būtu jānodrošina, ka imports tiek veikts par godīgām cenām, nevis jāpārtrauc viss ĶTR izcelsmes imports.
(165)
Attiecībā uz otro argumentu lietotāji neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apstiprinātu viņu apgalvojumu. Turpretim Komisija pagaidu regulas 157. apsvērumā konstatēja, ka pasākumu ietekme būtu mazāka par 1 % no kopējām to saules enerģijas moduļu izmaksām, ko ražojuši uzņēmumi, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Līdz ar to minētais apgalvojums tiek noraidīts.
(166)
Tādēļ nav nepieciešams pieņemt nostāju attiecībā uz trešo jautājumu, ko izvirzījis saules enerģijas moduļu ražotājs.
(167)
Vienlaicīgi ar antidempinga izmeklēšanu tika veikta antisubsidēšanas izmeklēšana. Ņemot vērā noteikumu par mazākā maksājuma piemērošanu un to, ka galīgās subsīdiju starpības ir mazākas par kaitējuma novēršanas līmeni, Komisijai galīgais kompensācijas maksājums būtu jānosaka konstatētās galīgās subsīdijas starpības līmenī un tad jānosaka galīgais antidempinga maksājums līdz attiecīgā kaitējuma novēršanas līmenim. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme.
Uzņēmums
Subsīdijas starpība
Dempinga starpība
Kaitējuma novēršanas līmenis
Kompensācijas maksājums
Antidempinga maksājums
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši minētie uzņēmumi un līdz ar to konkrētās minētās juridiskās personas. Attiecīgajam importētajam ražojumam, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevajadzētu gūt labumu no minētajām likmēm un uz to būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tā kā ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts (virs 80 %, sk. pagaidu regulas 15. apsvērumu), šī maksājuma likme ir balstīta uz visaugstāko atsevišķo kaitējuma starpību, kas noteikta atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Maksājums, ko piemēro “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās”, ir balstīts uz atlasīto eksportētāju vidējām svērtajām vērtībām un ir piemērojams visiem neatlasītajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās (izņemot Henan Yuhua, kam saskaņā ar tā pieprasījumu veikt individuālu pārbaudi (sk. pagaidu regulas 48. apsvērumu) piemēro individuāli noteiktu maksājumu).
(169)
Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (12), norādot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšējā tirgū un eksportu saistībā ar piemēram, minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības subjektos. Vajadzības gadījumā regulu var attiecīgi grozīt, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes.
3. Saistības
(170)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs atlasītie ražotāji eksportētāji un uzņēmums Henan Yuhua piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tie paredzēja atšķirīgas MIC, kas atbilst dažādiem ražojuma veidiem.
(171)
Komisija norāda, ka visu uzņēmumu ierosinātās MIC ir daudz zemākas par izmeklēšanas laikā noteiktajām cenām, kas nerada kaitējumu. Tāpēc Komisija neuzskata, ka tās ir noteiktas kaitējuma novēršanas līmenī saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.
(172)
Pat ja tās būtu noteiktas kaitējuma novēršanas līmenī, atlasītie uzņēmumi ceturkšņa korekciju ir ierosinājuši tikai attiecībā uz solārā stikla ar pārklājumu cenu, pamatojoties uz cenu izmaiņām saules enerģijas moduļu tirgū. Komisija nevar piekrist šai indeksācijas metodei šādu iemeslu dēļ.
(173)
Pirmkārt, visu ražojumu veidu cenas būtu regulāri koriģē, pretējā gadījumā starp solāro stiklu ar pārklājumu un solāro stiklu bez pārklājuma drīz var rasties mākslīgi izveidota cenu līmeņu atšķirība. Otrkārt, Komisija neuzskata, ka būtu lietderīgi solārā stikla cenas koriģēt, pamatojoties uz galīgo lietotāju cenām (proti, saules enerģijas moduļu cenām). Tas varētu radīt nepamatotu peļņas procenta ierobežošanu solārā stikla ražošanas nozarē, ja saules enerģijas moduļu cenas samazinātos, jo, piemēram, pazeminātos citu saules enerģijas moduļu komponentu cenas.
(174)
Kopumā Komisija uzskata, ka MIC ir lietderīgi indeksēt ar izejvielu cenām. Tomēr šajā konkrētajā gadījumā netika konstatēts, ka kāda izejviela veidotu ievērojami lielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām.
(175)
Komisija arī konstatēja, ka IP laikā solārā stikla cenas ĶTR un Turcijā ir bijušas ievērojami nestabilas.
(176)
Turklāt pastāv liels šķērskompensācijas risks, jo daži attiecīgie uzņēmumi attiecīgo ražojumu un citus ražojumus pārdod vieniem un tiem pašiem pircējiem. Visbeidzot, atlasīto uzņēmumu ierosinātās MIC, šķiet, neattiecas uz visiem produktu veidiem, ko ražo attiecīgie ražotāji eksportētāji. Minētie faktori padara saistību efektīvu īstenošanu neizpildāmu un grūti uzraugāmu.
(177)
Līdz ar to iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija noraida saistību piedāvājumus.
4. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(178)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga un kompensācijas maksājumu kombinētās galīgās likmes, būtu jāatbrīvo.
5. Pasākumu izpilde
(179)
Ja pēc galīgo pasākumu noteikšanas būtiski mainās tirgus apstākļi, Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pasākumu veidu, lai izvērtētu to, vai ar pasākumiem tiek sasniegti plānotie rezultāti kaitējuma novēršanā un vai pasākumu veida maiņa ir pamatota.
(180)
Lai labāk novērstu pasākumu jebkādu iespējamo absorbciju, Komisija plāno nekavējoties sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu un var pakļaut importu reģistrācijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, ja tiktu sniegti pierādījumi par šādu rīcību. Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 3. punktu noteikto maksājuma likmi var palielināt līdz pat divkāršam sākotnēji noteiktā maksājuma summas apmēram.
(181)
Komisija arī izmantos valstu muitas iestāžu sniegto informāciju par importa uzraudzību, kā arī informāciju, ko dalībvalstis sniedz saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.
(182)
Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja atzinumu nesniedza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Galīgo antidempinga maksājumu nosaka tāda solārā stikla importam, kas sastāv no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3), kurš pašlaik atbilst KN kodam ex 7007 19 80 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Solārais stikls ar pārklājumu (vienpusēju vai abpusēju) atbilst Taric kodam 7007198019, un solārais stikls bez pārklājuma atbilst Taric kodam 7007198011.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda.
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildkods
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B 946
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un kas uzskaitīti I pielikumā
24,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
25,0 %
B 999
3. Individuālās antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas 2. punktā minētajiem uzņēmumiem, piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurš atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar pagaidu antidempinga maksājumiem nodrošinātās summas galīgi iekasē atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) Nr. 1205/2013 (13). Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma kombinētās likmes, kuras ietvertas iepriekš 1. panta 2. punktā, un kompensācijas maksājumus, kas pieņemti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 471/2014 (14), tiek atbrīvotas.
3. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
-
tas izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,
-
tas nav saistīts ne ar vienu tādu eksportētāju vai ražotāju Ķīnas Tautas Republikā, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi ir balstīti, vai ka tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju tiem neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un kam līdz ar to piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 24,1 % apmērā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 13. maijā