РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 412/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1072/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam.
(2)
Procedūra tika sākta 2012. gada 16. februārī (3) pēc tam, kad tika iesniegta sūdzība to Savienības ražotāju (“sūdzības iesniedzēji”) vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 30 % no kopējā Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas apjoma.
(3)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 22. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
1.2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga maksājumu (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Divi importētāji un viens ražotājs eksportētājs, kas to lūdza, tika uzklausīti Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(5)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(6)
Turklāt, kā izskaidrots 55. apsvērumā, kāda Taizemes ražotāja uzņēmumā tika veikts pārbaudes apmeklējums, lai izvērtētu, vai Taizemi var noteikt par piemērotu analogo valsti.
(7)
Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju. Ķīnas Vieglās rūpniecības un amatniecības ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCLA”) un importētāju grupa, kas to lūdza, tika uzklausīti Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(8)
Piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā.
1.3. Atlase
(9)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju izvēli un apgalvoja, ka atlase nav reprezentatīva, jo tās pamatā ir tikai vislielākais eksporta apjoms, tādējādi neņemot vērā citus faktorus, kas raksturo ĶTR keramikas ražošanas nozares daudzveidību un sadrumstalotību.
(10)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 17. panta 1. punktu izlasē iekļaujamo uzņēmumu izlasi var ierobežot ar vislielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kādu ir iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Ņemot vērā nozares sadrumstalotību, tika uzskatīts, ka izlase, kuras pamatā ir eksporta apjoms, ļautu izveidot reprezentatīvu atlasi, ko varētu izmeklēt atvēlētajā laikā. Tomēr šajā sakarībā būtu jānorāda, ka atlasītie uzņēmumi atrodas trīs dažādos ĶTR reģionos un ievērojamā apjomā ražo attiecīgo ražojumu no dažādiem keramikas materiāla veidiem, piemēram, porcelāna un akmensmasas, turklāt šie uzņēmumi ražo dažādus ražojuma veidus. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt.
(11)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka apstāklis, ka Savienības ražošanas nozares un importētāju, kā arī ražotāju eksportētāju izlases veidošanai tika izmantotas dažādas metodes, ir diskriminācija un ka bija jāizmanto vieni un tie paši kritēriji. Dažādu metožu izmantošana esot diskriminējoša attiecībā pret ražotājiem eksportētājiem un pārkāpjot vienlīdzīgas attieksmes principu.
(12)
Ražotāju eksportētāju izlases veidošana kalpo vienīgi tam, lai izmeklētu, vai pastāv attiecīgā ražojuma dempings no ĶTR. Šajā sakarībā ir ļoti būtiski aptvert maksimālo attiecīgā ražojuma importa apjomu izmeklēšanas periodā. No otras puses, Savienības ražotāju izlase tika veidota, lai uz daudzu dažādu rādītāju pamata konstatētu, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. Attiecībā uz importētājiem savāktā informācija pamatā tiek izmantota, lai novērtētu Savienības intereses. No tā izriet, ka attiecībā uz importētājiem un Savienības ražotājiem ir svarīgi ievākt informāciju no daudziem uzņēmumiem, kas, piemēram, darbojas dažādos ražojumu segmentos. Uzņēmumu atlasīšanas pamatojums, kas attiecas uz Savienības ražotājiem un importētājiem, atšķiras no pamatojuma, kurš attiecas uz ražotājiem eksportētājiem, jo šie uzņēmumi neatrodas līdzīgā situācijā. Tāpēc nedz saskaņā ar nediskriminācijas principu, nedz saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes principu, lai veidotu attiecīgās izlases, nav jāizmanto viena un tā pati metode. No tā izriet, ka šis apgalvojums ir pilnībā nepamatots, un tāpēc tiek noraidīts.
(13)
Turklāt viens ražotājs eksportētājs saglabāja savu pagaidu regulas 8. apsvērumā minēto pieprasījumu, ka tas būtu jāiekļauj atlasē. Tomēr šis uzņēmums nav iesniedzis jaunus argumentus, kas pamatotu tā iekļaušanu atlasē. Tāpēc un ņemot vērā 10. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 9. apsvērumā izdarītie secinājumi.
(14)
Tas pats izlasē neiekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tam netika dots pietiekami daudz laika, lai iesniegtu piezīmes par izpausto galīgo informāciju, un ka turklāt izpaustā informācija nav bijusi pietiekama, jo netika izpausti, piemēram, skaitliskie rādītāji korekcijām, pārdošanas cenām, pielāgojumiem u. tml. Tāpēc tā tiesības uz aizstāvību neesot ievērotas.
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 20. panta 5. punktu būtu jādod vismaz 10 dienas laika, lai ieinteresētā persona varētu iesniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju. Attiecīgais ražotājs eksportētājs saņēma izpausto galīgo informācijas pa elektronisko pastu 2013. gada 25. februārī, un piezīmju iesniegšanai tam tika dots laiks līdz 2013. gada 8. martam, t. i., 11 dienas. Turklāt nākamajā dienā ierakstītā vēstulē tika nosūtīts arī informācijas izpaušanas dokuments. No tā izriet, ka attiecīgajai ieinteresētajai personai tika dots pietiekami daudz laika, lai iesniegtu piezīmes, un tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida. Šajā ziņā tiek norādīts, ka ieinteresētās personas piezīmes tika iesniegtas noteiktajā termiņā un ka netika pieprasīts termiņa pagarinājums. Turklāt Komisija, pienācīgi ņemot vērā savu pienākumu aizsargāt konfidenciālu informāciju, izpauda visus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā plānoja ierosināt galīgo pasākumu noteikšanu. Konkrētāk, aizstāvības tiesību ievērošana neparedz, ka skaitliskie rādītāji par uzņēmumu konkrētajiem pārdošanas apjomiem vai korekcijām, kas veiktas attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem un izmantotas individuālās dempinga starpības noteikšanai, jāpaziņo ieinteresētai personai, kurai netiek aprēķināta individuālā starpība.
(16)
No iepriekš minētā izriet, ka apgalvojums, ka tiesības uz aizstāvību nebija ievērotas, ir nepamatots un tāpēc tiek noraidīts.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Ievads
(17)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 24., 56. un 57. apsvērumā, attiecīgais ražojums provizoriski tiek definēts kā ĶTR izcelsmes keramikas galda piederumi un virtuves piederumi (izņemot keramikas nažus), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90 (“attiecīgais ražojums”).
2.2. Apgalvojumi
(18)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja to, ka keramikas (virtuves) naži būtiski atšķiras no citiem keramikas galda piederumu veidiem to fizisko īpašību, ražošanas procesu un galalietojuma atšķirību dēļ. Pēc tam, kad tika izanalizētas visas ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes, prasība izslēgt keramikas nažus no šajā izmeklēšanā aplūkoto ražojumu klāsta ir galīgi pieņemta.
(19)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas vairākas ieinteresētās personas pieprasīja, ka no ražojumu klāsta būtu jāizslēdz konkrētas garšvielu dzirnaviņas, kas izgatavotas no keramikas, un šo dzirnaviņu keramikas daļas, kas paredzētas malšanai.
(20)
Minētā prasība balstīta uz apgalvojumu, ka, ņemot vērā šo dzirnaviņu īpatnības, tās un citu veidu keramikas galda piederumus un virtuves piederumus nevar uzskatīt par vienu un to pašu ražojumu. Minēto dzirnaviņu malšanas plātnēs izmanto keramikas materiālu, ko galvenokārt izgatavo no alumīnija un ko neizmanto “tradicionālo” galda piederumu, piemēram, krūžu un šķīvju, ražošanā, un ko apdedzina augstākā temperatūrā. To aizvietojamība ar galvenajām izmeklēšanā aplūkotajām ražojumu kategorijām esot ierobežota. Tas attiecoties arī uz malšanai paredzētiem keramikas mehānismiem bez korpusa, kuri parasti tiek deklarēti ar iepriekš minētajiem kodiem.
(21)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šo malšanas ierīču keramikas elements parasti ir tikai neliela daļa no dzirnaviņām. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka dzirnaviņām ar malšanai paredzētu keramikas plātni, tostarp plātnes keramikas daļām, kas paredzētas malšanai, nav tādas pašas fiziskās pamatīpašības un pamatlietojumi kā keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem. Malšanai paredzēto keramikas daļu forma, stiprība un dizains atšķiras no keramikas galda piederumu un virtuves piederumu formas, stiprības un dizaina.
(22)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka attiecīgās dzirnaviņas būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta, jo tām esot tādas pašas fiziskās īpašības, rūpnieciskais dizains un galalietojums kā dzirnaviņām, kuru malšanas mehānismi ir izgatavoti no metāla, un ka šīs dzirnaviņas, ja tās iekļautas konkrētos dzirnaviņu komplektos, parasti tiekot klasificētas tarifu pozīcijā 8210. Tās arī apgalvoja, ka šajos gadījumos keramikas elementi parasti veidojot līdz 2 % no ražojuma vērtības. Tomēr, ievērojot daudzās iespējas klasificēt dzirnaviņas un dzirnaviņu komplektus, izmeklēšanā nevarēja ņemt vērā šos argumentus, lai konstatētu, vai keramikas dzirnaviņas būtu jāizslēdz no izmeklējamo ražojumu klāsta.
(23)
Vairākas ieinteresētās personas pamatoja savu prasību, ka attiecīgās dzirnaviņas būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta, ar to, ka dažās dzirnaviņās esot jāizmanto malšanas plātnes, kas izgatavotas no keramikas, nevis no metāla, proti, sāls dzirnaviņās, jo sāls izraisa no metāla izgatavotu malšanas ierīču koroziju. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka sāls dzirnaviņās ne vienmēr tiek izmantoti malšanas mehānismi no keramikas.
(24)
Pamatojoties uz iepriekšējos apsvērumos minētajiem faktoriem, izmeklēšanā tika secināts, ka garšvielu dzirnaviņas ar malšanas elementiem, kas izgatavoti no keramikas, būtiski atšķiras no citiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem fizisko pamatīpašību un darbdaļās izmantotā keramikas materiāla lietojumu atšķirību dēļ. Tāpēc tiek pieņemta prasība izslēgt garšvielu dzirnaviņas, tostarp savrupus malšanas mehānismus no keramikas un to daļas, no šajā izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta.
(25)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas dažas personas pieprasīja izslēgt no ražojumu klāsta nažu asinātājus, kas izgatavoti no keramikas, pamatojot šo prasību ar atšķirībām ražošanas procesos un galalietojumā, kā arī ar faktu, ka šie priekšmeti specifiskā dizaina un fizisko īpašību dēļ nav paredzēti pārtikas uzglabāšanai. Izmeklēšana to apstiprināja. Tāpēc tiek pieņemta prasība izslēgt tos no šajā izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta.
(26)
Tāpat tika izmeklēts, vai no ražojumu klāsta būtu jāizslēdz mizojamie naži no keramikas. Izmeklēšanā patiešām tika apstiprināts, ka arī mizojamie naži no keramikas būtiski atšķiras no citiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem darbdaļās izmantotā keramikas materiāla dizaina un fizisko īpašību (forma un stiprība), to ražošanas procesu un galalietojuma atšķirību dēļ. Tāpēc arī mizojamie naži, kas izgatavoti no keramikas, būtu jāizslēdz no šajā izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta.
(27)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viena ieinteresētā persona arī pieprasīja izslēgt no ražojumu klāsta no kordierīta keramikas ražotus picas akmeņus to fizisko īpašību (forma un cietība), rūpnieciskā dizaina un lietojuma atšķirību dēļ. Kordierīta keramika ir alumīnija magnija silikāta veids ar specifiskām īpašībām, proti, izcilu termisko triecienizturību. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka no kordierīta keramikas ražotiem picas akmeņiem ir tādas pašas fizikālās īpašības (forma un cietība), rūpnieciskais dizains un lietojums kā kurtuvju vai cepeškrāšņu ķieģeļiem. Tādējādi tie atšķiras no pārējiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzēji norādīja, ka picas akmeņi, kas ražoti no kordierīta keramikas, ir līdzīgi citiem procedūrā aplūkotajiem ražojumiem. Tomēr sūdzības iesniedzēji nespēja parādīt, ka no kordierīta keramikas ražotiem picas akmeņiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības un viens un tas pats galalietojums. Tāpēc tiek pieņemta prasība izslēgt tos no šajā izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta.
(28)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viena Nīderlandes apvienība pieprasīja izslēgt no ražojumu klāsta keramikas galda piederumus un virtuves piederumus, kurus paredzēts izmantot kā reklāmas priekšmetus, pamatojot savu prasību ar to, ka minētie piederumi netiek pārdoti, lai tos izmantotu kā galda piederumus vai virtuves piederumus, ka tie ir būtisks ekonomisks virzītājspēks mazumtirdzniecības nozarei, ka tos atzinīgi novērtē patērētāji un ka vienīgi ražotāji ĶTR varētu piegādāt daudzumus, kas vajadzīgi īsā laikposmā. Tomēr prasību izslēgt keramikas galda piederumus un virtuves piederumus, kurus paredzēts izmantot kā reklāmas priekšmetus, no šajā izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta nevar pieņemt, jo to fizikālās īpašības, ražošanas procesi un galalietojums ir tāds pats kā citiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem.
(29)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas un vēlreiz pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Vācijas importētājs un vairumtirgotājs un viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pieprasīja izslēgt no ražojumu klāsta tādas īpaši pārklātas akmensmasas ražojumus, kuri paredzēti sublimācijas drukai un kuru sublimācijas pārklājums ir noņemams ar mehānisko berzi, pamatojot savu prasību ar to, ka minētie ražojumi ir pusfabrikāti, kuru galīgā apstrāde (photofinishing) tiek veikta Savienībā ar specifisku kanālu starpniecību, ka patērētāji citādi uztver šo akmensmasu, ka sublimācijas pārklājuma vērtība pārsniedz nepārklātu keramikas ražojumu vērtību un ka Savienībā nav šāda veida ražojumu ražotāju. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražojums pēc izskata ir identisks citiem galda piederumiem, kam nav sublimācijas pārklājuma, un tāpēc ir grūti (ja vispār iespējams) noteikt atšķirību starp tiem. Izmeklēšana arī parādīja, ka šiem ražojumiem un citiem keramikas galda piederumu veidiem parasti ir viens un tas pats galalietojums. Tika arī konstatēts, ka vairāki Savienības ražotāji izgatavo šos ražojumus un ka starp Savienībā ražotiem un importētiem ražojumiem pastāv tieša konkurence. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek noraidīta prasība izslēgt īpaši pārklātus akmensmasas ražojumus, kas paredzēti sublimācijas drukai.
(30)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas un vēlreiz pēc galīgās informācijas izpaušanas importētājs, kurš bija pieprasījis izslēgt no ražojumu klāsta figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus, apgalvoja, ka Komisijas pagaidu analīze šajā sakarībā bijusi kļūdaina, jo tajā nebija ņemti vērā vairāki aspekti, proti, tirgus segmentu esība, kvalitātes atšķirības starp dažādiem galda piederumu veidiem, figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu luksusa raksturs un lielāks trauslums, kā arī ierobežotā savstarpējā aizvietojamība, kuras iemesls ir ar šiem ražojumiem saistītā patērētāju uztvere. Importētājs arī apgalvoja, ka figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus varētu pat izmantot dekoratīviem mērķiem.
(31)
Attiecībā uz apgalvojumiem par kvalitātes atšķirībām starp dažādiem galda piederumu veidiem un par figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu luksusa raksturu un lielāku trauslumu ir jānorāda, ka šīs īpašības nav tikai figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu īpatnības. Turklāt attiecībā uz ierobežoto savstarpējo aizvietojamību, kuras iemesls ir ar šiem ražojumiem saistītā patērētāju uztvere, netika izklāstīti jauni argumenti, kas grozītu pagaidu regulas 45. apsvēruma secinājumu, ka vidusmēra patērētājs neatšķir figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus no citiem dekoratīvo galda piederumu veidiem. Visbeidzot, pagaidu regulas 157. un 158. apsvērumā Komisija jau bija analizējusi tirgus segmentu esamību. Tāpēc šie argumenti nevarēja atspēkot pagaidu regulas 45. apsvērumā izdarītos secinājumus.
(32)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika papildus izvērtēts pagaidu regulas 50. apsvērumā izvirzītais apgalvojums. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šie apgalvojumi tika atkārtoti. Importētājs, kam Ķīnā ir ražotnes, pieprasīja izslēgt no aptverto ražojumu klāsta galda piederumus/virtuves piederumus, kuru virsma 100 % apmērā (izņemot pamatni vai tās daļu) ir pilnībā glazēta un/vai klāta ar emalju un kuru glazētā/ar emalju klātā virsma 100 % apmērā ir krāsaina (nav balta). Prasība tika rūpīgi analizēta un izmeklēšanā tika konstatēts, ka šo ražojumu fizikālās īpašības, ražošanas procesi un galalietojumi ir tādi paši kā citiem glazētiem un/vai ar emalju klātiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem. Tāpēc šī prasība tiek galīgi noraidīta.
(33)
CCCLA uzstāja, ka no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta būtu jāizslēdz augstas kvalitātes kaula porcelāns, jo tas ir trausls luksusa ražojums ar nelielu mehānisko stiprību, un apgalvoja, ka tas nav triecienizturīgs. Šajā sakarībā ir jāatzīmē, ka CCCLA pati sākotnēji bija apgalvojusi, ka augstas kvalitātes kaula porcelānam ir liela mehāniskā stiprība un ka tas ir triecienizturīgs. Šie pretrunīgie apgalvojumi nepārprotami samazina CCCLA apgalvojumu ticamību. Izvirzītie argumenti katrā ziņā negrozīja pagaidu regulas 28. apsvērumā izdarītos secinājumus. Tāpēc prasība izslēgt augstas kvalitātes kaula porcelānu no ražojumu klāsta tiek galīgi noraidīta.
(34)
Tā pati ieinteresētā persona atkārtoti apgalvoja, ka izturīgais porcelāns būtu jāizslēdz no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tā apgalvoja, ka izteikums, saskaņā ar kuru izturīgajam porcelānam nav neapstrīdamu iezīmju, nav pareizs, un ka šis porcelāns esot ļoti izturīgs, pateicoties mālu saturoša alumīnija īpatsvaram, kas pārsniedz 24 %; šī ieinteresētā persona tad izteica šaubas par šā ražojuma ražošanas spējām Savienībā. Tomēr jāatzīmē, ka dažādie apgalvojumi par izturīgo porcelānu ir pretrunīgi, piemēram, attiecībā uz izejmateriālu īpatsvaru un alumīnija oksīda pulvera saturu. Turklāt netika apstrīdēts, ka izturīgais porcelāns tiek ražots arī Savienībā un ka ražotāji ĶTR izgatavo izturīgo porcelānu, kas tieši konkurē ar Savienības ražoto izturīgo porcelānu, kā arī ar citiem ražojumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tāpēc prasība izslēgt izturīgo porcelānu tiek galīgi noraidīta.
(35)
Visus keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidus var uzskatīt par viena un tā paša ražojuma dažādiem veidiem. Tāpēc par nepamatotu ir uzskatāms apgalvojums, kas tika izteikts pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlreiz izteikts pēc galīgās informācijas izpaušanas, proti, ka izmeklēšana aptver plašu spektru līdzīgu ražojumu un ka tādēļ attiecībā uz katru ražojumu segmentu būtu jāveic atsevišķi situācijas, dempinga, kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu novērtējumi. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka aptverto ražojumu klāsts ir pārāk plašs un salīdzināja ražojumus ar dažādām dekorācijas pakāpēm, taču šīs personas apgalvojumi par galalietojumu (vienā gadījumā tas bija paredzēts dārzam un bērniem, otrajā gadījumā - dekoratīviem mērķiem) ir apstrīdami, jo nav skaidra nodalījuma, un tos drīzāk var uzskatīt par apstiprinājumu konstatējumiem pagaidu regulas 55. apsvērumā. Būtu arī jāatzīmē, ka importētājs ar ražošanas jaudu Ķīnā apgalvoja, ka vairāk nekā 99 % no Savienībā pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir galvenokārt vai pilnīgi balti. Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu regulas 58. apsvērumu, minot kā pamatojumu to, ka izmeklēšanas gaitā iestādes nepārbaudīja, vai konkrētas preces bija piemērotas brīvajai tirdzniecībai Savienības iekšienē. Tāpēc šis fakts negroza pagaidu regulas 63. apsvērumā izdarīto secinājumu.
2.3. Secinājums
(36)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ražojums tiek galīgi definēts kā Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumi un virtuves piederumi (izņemot keramikas nažus, no keramikas izgatavotas garšvielu dzirnaviņas un šo dzirnaviņu keramikas daļas, kas paredzētas malšanai, mizojamos nažus no keramikas, nažu asinātājus no keramikas un no kordierīta keramikas izgatavotus picas akmeņus, kurus izmanto picu vai maizes cepšanai), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90.
(37)
Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti visi pārējie pagaidu regulas 24.līdz 63. apsvērumā izdarītie konstatējumi.
3. DEMPINGS
3.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(38)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs, viens Savienības ražotājs un viens importētājs apgalvoja, ka tas, vai pastāv TER, tika konstatēts, neiekļaujoties termiņā, t. i., pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu laikposma, un ka tādēļ izmeklēšana būtu jāizbeidz, nenosakot antidempinga pasākumus. Šī ar TER konstatēšanu saistītā prasība bija jau izvirzīta pagaidu posmā, un Komisija to noraidīja pagaidu regulas 72. un 73. apsvērumā. Pēc galīgās informācijas izpaušanas līdzīgu prasību izteica vēl pieci ražotāji eksportētāji. Prasības pamatojumam tie atsaucās uz Tiesas spriedumiem Brosmann un Aokang Shoes lietās (4).
(39)
Vispirms tiek atgādināts, ka Brosmann un Aokang Shoes lietas nav būtiskas, lai šajā izmeklēšanā novērtētu TER analīzes likumību, jo, pretēji šai izmeklēšanai, minētās lietas attiecās uz situācijām, kurās nemaz netika veikti TER novērtējumi.
(40)
Turklāt Brosmann un Aokang Shoes lietas nav būtiskas, lai novērtētu šīs izmeklēšanas likumību, jo pamatregula pa šo laiku ir grozīta (5). Grozītās pamatregulas 2. panta 7. punktā ir noteikts, ka Komisija TER konstatēšanu veic tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, un ka Komisija veic šādu konstatēšanu septiņu mēnešu laikā, tomēr jebkurā gadījumā ne vēlāk kā astoņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas - šo noteikumu no 2012. gada 15. decembra piemēro visām jaunajām un vēl nepabeigtajām izmeklēšanām, tostarp arī šai izmeklēšanai.
(41)
Katrā ziņā jāatbalsta tāda judikatūras interpretācija, ka tiesības uz TER konstatēšanu nebija per se pārkāptas, kaut arī netika ievērots trīs mēnešu termiņš. Tādēļ tiek saglabāts pagaidu regulas 73. apsvērumā izdarītais secinājums.
(42)
Sakarā ar to, ka tika saņemti daudzi TER pieprasījumi un bija vajadzīgs laiks, lai veiktu daudzus apmeklējumus šo pieprasījumu pārbaudei, TER konstatēšana netika veikta septiņu mēnešu laikā. Tomēr konstatēšana tika veikta astoņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas, kā paredzēts pamatregulā, kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 1168/2012. Kā paskaidrots iepriekš, nav pamatots apgalvojums, ka atbilstīgās tiesības esot atceltas ar atpakaļejošu spēku.
(43)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek noraidīta prasība, ka būtu jāizbeidz antidempinga izmeklēšana, nenosakot antidempinga pasākumus, jo TER konstatēšana netika veikta trīs mēnešu laikā.
(44)
Turklāt viens izlasē neiekļautais ražotājs eksportētājs, kas nespēja parādīt, ka tam ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības uzskaite, ko saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents, un kura TER pieprasījums tāpēc tika noraidīts, atkārtoti apgalvoja, ka iespējamās grāmatvedības kļūdas (ja tādas vispār bija), uz kuru pamata šā ražotāja eksportētāja pieprasījums tika noraidīts, nebija būtiskas un ka tādēļ lēmums atteikt TER piešķiršanu bija nesamērīgs un pārkāpa proporcionalitātes principu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis ražotājs eksportētājs atkārtoti izteica savu apgalvojumu, taču neizklāstīja jaunus argumentus.
(45)
Argumenti attiecībā uz grāmatvedības kļūdu smagumu pamatā bija identiski ar argumentiem, kas tika izvirzīti TER izmeklēšanas gaitā, un Komisija tos atspēkoja pirms TER konstatēšanas. Savukārt, attiecībā uz argumentu, ka TER piešķiršanas atteikums pārkāpj proporcionalitātes principu, ir jāatgādina, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie TER piešķiršanas kritēriji ir kumulatīvi un ka tirgus ekonomikas režīmu nevar likumīgi piešķirt, ja vien nav izpildīti visi kritēriji. Turklāt, tā kā pierādīšanas pienākums attiecas uz uzņēmumu, kas pieprasa TER, un šis uzņēmums nespēja parādīt, ka tam ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības uzskaite, Komisijai nebija citas iespējas kā atteikt TER piešķiršanu. Tāpēc lēmumu par TER atteikšanu nevar uzskatīt par proporcionalitātes principa pārkāpumu. Katrā ziņā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta d) apakšpunktu, kura grozīta ar Regulu (ES) Nr. 1168/2012 (6), ja Komisija ir ierobežojusi savu pārbaudi, veicot to izlases veidā, tad TER konstatēšanu veic tikai attiecībā uz izlasē iekļautajām personām.
3.2. Individuāls režīms (IR)
(46)
Tiek atgādināts, ka, kaut arī 16 ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālo režīmu, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu tika pārbaudīti tikai tie pieprasījumi, kas saņemti no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem; šie pieprasījumi pēc tam tika pieņemti. No atlikušajiem 11 ražotājiem eksportētājiem septiņi pieprasīja individuālu pārbaudi.
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu un 9. panta 6. punktu individuālus maksājumus piemēro importam, ko veicis ikviens eksportētājs vai ražotājs, kuram paredzēts piešķirt individuālu pārbaudi, kā paredzēts pamatregulas 17. panta 3. punktā. Tādējādi tiem četriem uzņēmumiem, kas pieprasīja individuālu režīmu, bet nepieprasīja individuālu pārbaudi, nevarēja piešķirt individuālu maksājumu.
(48)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ir iesniedzis visu pieprasīto informāciju noteiktajos termiņos, un tāpēc būtu bijis jāpārbauda viņa IR pieprasījums un saskaņā ar Tiesas spriedumu Brosmann lietā (7) būtu bijis jānosaka individuālā starpība.
(49)
Šo apgalvojumu nevar pieņemt. Tā kā attiecīgais uzņēmums nebija iekļauts izlasē, tā IR pieprasījums varēja tikt novērtēts tikai individuālā pārbaudē, ja šāda pārbaude tiktu veikta saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.
(50)
Citas piezīmes par IR nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. līdz 81. apsvērums.
3.3. Atsevišķa pārbaude (AP)
(51)
Septiņi ražotāji eksportētāji, starp kuriem ir desmit juridiskās personas, iesniedza pieprasījumus veikt atsevišķu pārbaudi, ievērojot pamatregulas 17. panta 3. punktu. Kā paskaidrots pagaidu regulas 82. un 83. apsvērumā, pagaidu pasākumu noteikšanas posmā netika pieņemts neviens lēmums saistībā ar šiem pieprasījumiem.
(52)
Ražotāji eksportētāji 2012. gada 21. decembrī tika informēti par to, ka viņu pieprasījumus veikt atsevišķas pārbaudes nevarēja pieņemt, jo šie pieprasījumi būtu pārmērīgi apgrūtinoši un kavētu laikus pabeigt izmeklēšanu.
(53)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu atsevišķa pārbaude ir likumīgas tiesības un ka Komisijas atteikums veikt atsevišķu pārbaudi ir nepamatots, jo, ņemot vērā Komisijas resursus, nedz uzņēmumu skaits, nedz nepieciešamā pārbaude nebūtu pārmērīgi apgrūtinoši vai nekavētu laikus pabeigt izmeklēšanu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis apgalvojums tika atkārtots, taču netika izvirzīti citi argumenti.
(54)
Lēmums piešķirt vai noraidīt atsevišķas pārbaudes tiek pieņemts katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā iesniegto prasību skaitu un laiku, kas atvēlēts šo pieprasījumu novērtēšanai. Jāatgādina, ka šajā lietā Komisijai bija juridisks pienākums veikt TER pārbaudes sešpadsmit juridisko personu telpās ĶTR, tostarp izlasē neiekļautos uzņēmumos. Tāpēc, ņemot vērā laika ierobežojumus, kuru iemesls ir juridiskie procedūras termiņi, pirms pagaidu konstatējumu pieņemšanas nevarēja veikt atsevišķas pārbaudes. Ņemot vērā pēc tam atvēlēto, ierobežoto laiku, iesniegto pieprasījumu skaitu un ierobežotos resursus dienestos, kuri Komisijā atbild par antidempinga izmeklēšanu, tika secināts, ka būtu pārmērīgi apgrūtinoši šajā lietā veikt atsevišķas pārbaudes.
3.4. Normālā vērtība
3.4.1. Analogās valsts izvēle
(55)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika papildus izvērtēta piemērotas analogās valsts izvēle. Šajā sakarībā tika veikts pārbaudes apmeklējums Taizemes ražotāja eksportētāja telpās, kurš, kā minēts pagaidu regulas 87. apsvērumā, bija iesniedzis atbildi uz anketas jautājumiem. Tomēr pēc tam, kad bija izskatīta un pārbaudīta ražotāja, kas sadarbojās, iesniegtā informācija, tika secināts, ka Taizemes ražotājs nespēja sniegt pietiekami detalizētus datus par iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu kategorijām. Tāpēc tika secināts, ka Brazīlijai būtu jāpaliek par piemērotāko analogo valsti.
(56)
Tomēr no Taizemes iegūtā informācija pamatoja dažus Brazīlijā izdarītos konstatējumus, jo īpaši attiecībā uz cenu atšķirības līmeni starp zīmolu ražojumiem un ražojumiem bez zīmola (skatīt 91. apsvērumu).
(57)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieteicās viena rūpniecības apvienība un apstrīdēja to, ka Brazīliju izvēlas par piemērotu analogo valsti. Šī apvienība pamatā apgalvoja, ka Brazīlija, šķiet, esot izvēlēta tikai tāpēc, ka neviena cita valsts nebija piemērota. Šo apgalvojumu nevar pieņemt. No pagaidu regulas 84.līdz 88. apsvēruma skaidri izriet, ka Brazīlija tika uzskatīta par piemērotu analogo valsti, balstoties uz faktisko situāciju iekšzemes tirgū. Fakts, ka pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija turpināja izvērtēt arī citas iespējamās analogās valstis, neļauj secināt, ka izvēlēties Brazīliju nav piemēroti.
(58)
Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas būtiskas piezīmes par to, ka Brazīliju izvēlas par piemērotu analogo valsti, tiek apstiprināts pagaidu regulas 84. līdz 88. apsvērums.
3.4.2. Normālās vērtības noteikšana
(59)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka normālā vērtība noteikta kļūdaini tiktāl, ciktāl tā neesot tikusi noteikta līdzīgo ražojumu pārdošanai Brazīlijā, kā rezultātā tika iegūti izkropļoti un netaisnīgi rezultāti, jo īpaši attiecībā uz akmensmasas ražojumiem un citām ražojumu kategorijām, ko neražo un nepārdod analogajā valstī. Daži ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka pagaidu regulas 94. apsvērumā minētā metode, ar ko nosaka salikto normālo vērtību, netika pienācīgi izpausta.
(60)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes liecina, ka dažas ieinteresētās personas nav pilnībā sapratušas normālās vērtības noteikšanai izmantoto metodi. Lai atbildētu uz šīm piezīmēm, normālās vērtības noteikšanas metode sīkāk izskaidrota turpmāk tekstā.
(61)
Ņemot vērā to, ka visi TER pieprasījumi tika noraidīti, normālā vērtība attiecībā uz visiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī.
(62)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Brazīlijā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko Brazīlijas līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis Brazīlijas iekšējā tirgū, bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību. Šajā sakarībā tiek atgādināts, ka saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu “līdzīgais ražojums” ir ražojums, kas ir identisks, t. i., no visiem aspektiem vienāds ar attiecīgo ražojumu, vai arī, ja šāda ražojuma nav, ar to saprot citu ražojumu, kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgā ražojuma īpašībām, kaut arī tās nav identiskas no visiem aspektiem.
(63)
Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Brazīlijas ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas izmaksas.
(64)
Šī pārbaude parādīja, ka attiecībā uz visiem ražojumu veidiem vairāk nekā 80 % no pārdevumiem iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un ka visu ražojumu veidu vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.
(65)
Attiecīgi normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā visu pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bijuši rentabli. No tā izriet, ka, pretstatā pagaidu regulas 94. apsvērumā norādītajam, nerentablajiem pārdevumiem netika noteikta saliktā normālā vērtība.
3.4.3. Eksporta cena
(66)
Par eksporta cenām netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 95. apsvērums.
3.4.4. Salīdzinājums
(67)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas apgalvoja, ka normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumam izmantotā metode kopumā esot kļūdaina, jo ar to nav salīdzināti līdzīgie ražojumi, un ka nebija pietiekami izskaidrots izdarīto korekciju pamatojums. Konkrētāk, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecībā uz akmensmasas ražojumiem, kurus analogais ražotājs neražoja un nepārdeva, Komisijai būtu bijis jāsalīdzina eksporta cena ar pienācīgi koriģētu fajansa cenu iekšzemes tirgū, nevis jāaprēķina normālā vērtība. Turklāt vairāki ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka attiecībā uz vairākiem citiem ražojumu veidiem, kurus ražoja un pārdeva ražotāji eksportētāji, tāds salīdzinājums starp eksporta cenu un vidējo cenu par Brazīlijā pārdota standarta ražojuma kilogramu, kurš balstās vienīgi uz izmantotā keramikas materiāla veidu, neizbēgami noved pie salīdzinājuma starp ražojumiem, kas nav līdzīgi, un tādējādi pie kļūdaina rezultāta. Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu izdarītā korekcija, kuras nolūks ir ņemt vērā zīmolu atšķirības, bija pārāk neliela, savukārt cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šīs korekcijas pakāpe nebalstījās uz ticamiem vai pamatotiem datiem un tāpēc nav pamatota. Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka viņa eksporta cenas būtu jākoriģē, lai ņemtu vērā to daudzumu atšķirības, kas pārdoti dažādos tirdzniecības līmeņos. Visbeidzot vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka fizikālo īpašību atšķirību korekcijai izmantotā metode nav pietiekami pamatota un nav skaidrs, ar kādiem datiem pamato šīs korekcijas.
(68)
Ņemot vērā saņemtās piezīmes, ir pārskatīta metode, kas tika izmantota cenu salīdzinājumam un korekcijām ar nolūku panākt cenu salīdzināmību, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punktu. Jo īpaši attiecībā uz ražojumiem, kurus pagaidu posmā salīdzināja uz standarta ražojuma kilograma vidējās cenas bāzes, balstoties vienīgi uz izmantoto keramikas materiālu, tagad salīdzinājums ir veikts ar vislīdzīgāko ražojumu (skatīt 77. apsvērumu), kas ļāva panākt precīzāku un taisnīgāku cenas salīdzinājumu.
(69)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot izlasē iekļauto eksportētāju atsevišķo EXW cenu ar līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenu, ko noteicis analogais ražotājs. Tomēr daži eksporta darījumi attiecās uz netipiskiem ražojumu veidiem, piemēram, salvešu gredzeniem, nažu paliktņiem vai tējkannas paliktņiem, bet šajos gadījumos nebija iespējams nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu. Tāpēc, arī ņemot vērā to, ka šie darījumi bija nenozīmīgi, jo tie kopā veidoja mazāk nekā 0,5 % no eksporta apmēra, tie tika izslēgti.
(70)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām, tirdzniecības līmeni un citiem faktoriem, kuri ietekmē cenu salīdzināmību, jo īpaši saistībā ar zīmoliem.
(71)
Pirmkārt, tika pārbaudīts, vai korekcija attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam bija pamatota.
(72)
Lai nodrošinātu līdzīgo ražojumu cenu taisnīgu salīdzināmību, gadījumos, kad normālo vērtību noteica pēc vislīdzīgākā ražojuma (skatīt 68. apsvērumu), tika izdarīta korekcija attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām.
(73)
Akmensmasas ražojumiem eksporta cena tika salīdzināta ar analogajā valstī ražotā un pārdotā vislīdzīgākā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenu, t. i., ar to ražojumu pārdošanas cenu, kuri izgatavoti no fajansa, nevis akmensmasas, taču visos citos aspektos ir identiski; šī cena tika koriģēta uz augšu par 5 %, lai ņemtu vērā cenas atšķirību starp akmensmasu un fajansu.
(74)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvo, ka fajansa ražojumiem gan ražošanas izmaksas, gan mazumtirdzniecības cena ir augstākas nekā akmensmasas ražojumiem. Tādējādi šā ražotāja eksportētāja akmensmasas ražojumu eksporta cena būtu bija jākoriģē uz leju, nevis uz augšu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, ražotājs eksportētājs galvenokārt balstās uz savām aplēsēm par fajansa un akmensmasas ražošanas izmaksām, kā arī uz izvilkumu no cenu saraksta, kurā norādītas fajansa un akmensmasas ražojumu mazumtirdzniecības cenas.
(75)
Šī informācija, kas tika sniegta ļoti vēlā procedūras posmā un tikai pēc galīgās informācijas izpaušanas, ir klajā pretstatā informācijai, ko Komisijai izmeklēšanas gaitā iesniedza citas ieinteresētās personas, t. i., sūdzības iesniedzējs, Savienības ražošanas nozare un ražotājs analogajā valstī. Visas minētās personas norādīja, ka akmensmasas ražojumiem ir augstāka kvalitāte, t. i., tie ir izturīgāki nekā fajansa ražojumi, un to ražošana ir dārgāka, jo akmensmasas keramika būtībā ir augstā temperatūrā apdedzināts māls, savukārt fajanss - zemākā temperatūrā apdedzināts māls. Tādējādi akmensmasas keramiku parasti var pārdot par augstāku cenu. Šo informāciju apstiprina arī publiski pieejamā tirgus informācija.
(76)
Būtu arī jānorāda, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs pats neražo fajansu un tādējādi iesniedza tikai aplēses par ražošanas izmaksām. Turklāt iesniegtais cenu saraksts nepārprotami neparāda, ka fajansa ražojumi parasti ir dārgāki nekā akmensmasas ražojumi. Tāpēc iesniegtie pierādījumi neparāda, ka korekcija, kas tika veikta, lai panāktu cenu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un akmensmasas ražojumu eksporta cenu, ir kļūdaina, tādējādi apgalvojums tiek noraidīts.
(77)
Attiecībā uz citiem ražojumu veidiem, kuru salīdzinājums pagaidu posmā tika veikts, balstoties uz vidējo cenu par kilogramu un vienīgi uz keramikas materiālu, Komisija papildus analizēja attiecīgos ražojumu veidus un salīdzināja eksporta cenu ar analogajā valstī ražoto un pārdoto vislīdzīgākā ražojuma veidu. Gadījumos, kad atšķīrās tikai viena nebūtiska fizikālā īpašība, piemēram, glazējuma vai dekorācijas veids, savukārt visas pārējās ražojuma veida pamatīpašības bija identiskas, tad vislīdzīgākā ražojuma veida pārdošanas cenu koriģēja, ņemot vērā faktisko cenas atšķirību, kas tika konstatēta atšķirīgo fizikālo īpašību dēļ. Attiecība uz citiem ražojumu veidiem, kad atšķīrās vairāk nekā viena fizikālā īpašība, eksporta cena tika salīdzināta ar vislīdzīgākā ražojuma vidējo pārdošanas cenu. Šiem ražojumu veidiem vislīdzīgākajam ražojumam bija identiskas vairākas vai visas šādas fizikālā pamatīpašības: keramikas materiāls, ražojuma veids, pamatforma, dekorācija un glazējums.
(78)
Divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā gadījumos, kad korekcijas tika veiktas, ja atšķīrās tikai viena nebūtiska fizikālā īpašība, tad līdzīgā kārtā korekcija būtu jāizdara arī tad, ja vislīdzīgākajam ražojumam ir vairāk nekā viena atšķirīga fizikālā pamatīpašība.
(79)
Tiek atgādināts, ka gadījumos, kad tikai viena nebūtiska fizikālā īpašība bija atšķirīga, vislīdzīgākā ražojuma pārdošanas cenu koriģēja, lai ņemtu vērā faktisko cenas starpību, kas konstatēta attiecīgajai atšķirībai, savukārt gadījumos, kad atšķīrās vairāk nekā viena fizikālā īpašība, salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz vidējo pārdošanas cenu ražojumam ar identiskām fizikālajām īpašībām. Tāpēc pēdējā gadījumā nebija nepieciešama cenas korekcija attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām starp līdzīgiem ražojumiem, jo tiem bija vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt.
(80)
Viens no iepriekš minētajiem ražotājiem eksportētājiem arī pieprasīja veikt papildu korekcijas, lai ņemtu vērā fizikālo īpašību atšķirības saistībā ar attiecīgā ražojuma svaru un baltumu. Tas apgalvoja, ka tas izmanto zemas kvalitātes izejvielas, tāpēc viņa ražojumu izmaksas un cena ir zemākas nekā analogajā valstī ražotajam līdzīgajam ražojumam. Tāpēc viņa eksporta cena būtu jākoriģē saprātīgā apmērā. Šajā sakarībā vispirms jāatgādina, ka uzņēmumam netika piešķirts tirgus ekonomikas statuss un ka tāpēc tā ražošanas izmaksas netika pārbaudītas. Turklāt apgalvojums, ka šā uzņēmuma ražojumi ir apmēram 5 % smagāki nekā standarta ražojumi, nebija pamatots ar pārbaudāmiem vai apliecinošiem dokumentiem un tāpēc tika uzskatīts par nepamatotu. Attiecībā uz baltumu jānorāda, ka, tā kā šis ražotājs eksportētājs savā pieprasījumā atzina, ka tā ražojumiem ir parastā baltuma pakāpe, tas nespēja izskaidrot, kāpēc šajā sakarībā korekcija būtu pamatota. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.
(81)
Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija dažus no tā eksporta pārdevumiem nav salīdzinājusi ar piemērota vislīdzīgākā ražojuma normālo vērtību. Šis eksports aptvēra dekorētu ražojumu pārdevumus ar nesaistīta tirgotāja starpniecību, kurš dekorāciju (decal) esot pievienojis bez maksas. Rezultātā eksporta cenā neesot iekļautas izmaksas par dekorāciju, un tāpēc eksporta cenu būtu vajadzējis salīdzināt ar normālo vērtību, kas noteikta nedekorētiem ražojumiem, vai ar dekorētu un nedekorētu ražojumu vidējo normālo vērtību.
(82)
Tiek atgādināts, ka ražošanas izmaksas cenu salīdzināmībai nav būtisks faktors, tās pamatā ir vienīgi salīdzinājums starp līdzīgo ražojumu normālo vērtību un eksporta cenu. Turklāt no iesniegtās informācijas izriet, ka attiecīgie eksportētie ražojumi patiešām bija dekorēti, kaut arī ražotājs eksportētājs, iespējams, neuzņēmās visas izmaksas, kas saistītas ar pievienoto vērtību, kuru var attiecināt uz dekorāciju. Tomēr tas nav faktors, ar ko var pamatot cenas korekciju attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām salīdzinājumā ar līdzīgo ražojumu analogajā valstī. Katrā ziņā nebija iespējams pārbaudīt apgalvojuma pamatojumam iesniegtos datus, ņemot vērā vēlo procedūras posmu, kurā šis apgalvojums tika izteikts. Tāpēc šis apgalvojums ar šo tiek noraidīts.
(83)
Ņemot vērā ĶTR un Brazīlijā ražoto un pārdoto keramikas galda piederumu komplektu iespējamo kombināciju lielo daudzveidību, taisnīgas cenu salīdzināmības nolūkā tika uzskatīts par vajadzīgu apvienot grupās dažādus komplektus, balstoties uz komplektā iekļauto priekšmetu skaitu un veidu. Vidējā iekšzemes pārdošanas cena, kas analogajā valstī gūta par šādā veidā sagrupēto komplektu kombinācijām, tika salīdzināta ar to komplektu kombināciju eksporta cenu, kuras iekļautas minētajās grupās.
(84)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka lielās daudzveidības dēļ saistībā ar iespējamām ražojumu kombinācijām, kuras veido komplektu, sagrupēšanas metode neļauj nodrošināt cenu taisnīgu salīdzinājumu, jo tā neņem vērā katras komplektu veidojošās daļas īpašības. Tāpēc šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka komplekti būtu jāizslēdz no dempinga starpības aprēķina.
(85)
Jāatgādina, ka dempinga aprēķini attiecībā uz komplektiem balstās uz vidējās cenas par kilogramu salīdzinājumu, un tos neveic daļu pa daļai. Tāpēc, lai nodrošinātu cenu taisnīgu salīdzinājumu attiecībā uz komplektiem, nav nepieciešams konstatēt precīzu dažādo daļu kombināciju katrā komplektā. Izmantotā sagrupēšanas metode ņem vērā dažādo komplektu kombināciju pamatīpašības tiktāl, ciktāl komplekti tiek identificēti kā, piemēram, kafijas un/vai tējas komplekti, pusdienu komplekti vai citi komplekti, un kombinēto daļu skaits arī tiek ņemts vērā. Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka ir veikts taisnīgs komplektu salīdzinājums pamatregulas 2. panta 10. punkta nozīmē. No tā izriet, ka minēto apgalvojumu nevar pieņemt.
(86)
Turklāt, kā aprakstīts pagaidu regulas 99. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji parasti kvalificē savus ražojumus piecās atšķirīgās kategorijās, proti, no A līdz E kategorijai, un to vidū pastāv ievērojamas cenu atšķirības. Tomēr lielāko daļu uz Savienību eksportēto ražojumu veido A, B vai C kategorijas ražojumi vai to kombinācija. Tomēr šī grupēšana kategorijās nav vispārēja vai pamatota ar kādiem kopējiem nozares mēroga standartiem. To īsteno katrs uzņēmums atsevišķi, radot cenu diferencēšanas iespēju. No otras puses, analogās valsts ražotājs Brazīlijas iekšējā tirgū pārdod tikai A kategorijas ražojumu ekvivalentu, tāpēc tika konstatēta ietekme uz cenu salīdzināmību. Attiecīgi eksporta cena tika koriģēta uz augšu līdz Ķīnas A kategorijas līmenim, lai tā būtu salīdzināma ar analogā ražotāja Brazīlijas tirgū pārdoto ražojumu. Šīs korekcijas līmenis vajadzības gadījumā tika atsevišķi noteikts katram izlasē iekļautajam uzņēmumam un balstījās uz cenu faktisko un pārbaudīto starpību starp dažādām kategorijām.
(87)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieteicās viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs un apgalvoja, ka daļa no viņa eksporta pārdevumiem, kas tika pārdoti ar nesaistīta tirgotāja starpniecību, sastāvēja no A un B kategorijas kombinācijas un tāpēc to arī būtu jākoriģē uz augšu līdz A kategorijas cenu līmenim. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka cenu starpība sasniedza 25 %, un iesniedza kā apliecinošus dokumentus rēķinu un cenu kotāciju kopijas.
(88)
Tomēr šī informācija netika iesniegta nedz izmeklēšanas (tostarp pārbaudes apmeklējuma) gaitā, nedz pēc Komisijas pagaidu secinājumu izpaušanas. Gluži pretēji - visā izmeklēšanas gaitā šis ražotājs norādīja, ka tas eksportē tikai A kategorijas ražojumus. Netika iesniegts pilnīgs cenu saraksts, kaut arī anketā tāds bija pieprasīts, lai noteiktu norādīto cenu starpību starp dažādām kategorijām; tika iesniegts tikai ierobežots skaits cenu kotāciju. Šādos apstākļos un, ņemot vērā ļoti vēlo procedūras posmu, kurā informācija tika iesniegta, šīs informācijas ticamība ir apšaubāma, un katrā ziņā to nevar pārbaudīt. Attiecīgi šis apgalvojums ir noraidīts.
(89)
Otrkārt, kā aprakstīts pagaidu regulas 98. apsvērumā, tika pārbaudīts, vai korekcija attiecībā uz tirdzniecības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu bija pamatota. Tika konstatēts, ka eksporta cenai ir atšķirīgs tirdzniecības līmenis salīdzinājumā ar normālās vērtības tirdzniecības līmeni, jo Ķīnas eksports pamatā tika veikts vairumtirdzniecības līmenī, savukārt iekšzemes pārdevumi analogajā valstī tika veikti arī mazumtirdzniecības līmenī. Izmeklēšanā tika konstatēts, arī ka abos tirgos cenu līmeni ietekmēja dažādas izplatīšanas kanāli, tādējādi iespaidojot cenu taisnīgu salīdzināmību starp eksporta cenu un normālo vērtību. Tādējādi, lai veiktu eksporta cenas un normālās vērtības taisnīgu salīdzinājumu, normālā vērtība tika noteikta katram ražojuma veidam un koriģēta attiecībā uz katru tirdzniecības līmeni, izmantojot cenu starpības, kas konstatētas starp dažādiem tirdzniecības līmeņiem analogajā valstī. Tiek atgādināts, ka pagaidu regulā vajadzības gadījumā tika izdarīta vēl viena korekcija attiecībā uz tirdzniecības līmeni, proti, pamatojoties uz cenu atšķirībām, kas konstatētas attiecībā uz katrā tirdzniecības līmenī pārdotajiem apjomiem (pagaidu regulas 98. apsvērums). Šī papildu korekcija tika uzskatīta par pamatotu, jo izmeklēšana pagaidu posmā bija norādījusi uz to, ka vairākums Ķīnas eksporta pārdevumu tika veikti lielos apjomos, savukārt vairums iekšzemes pārdevumu tika veikti mazākos apjomos, rezultātā vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī radās cenu atšķirības. Tomēr turpmāka izmeklēšana un sīkāka analogajā valstī veikto iekšzemes pārdevumu analīze parādīja, ka - pretstatā pagaidu konstatējumiem - attiecība starp analogā ražotāja pārdotajiem maza un liela apjoma daudzumiem ir līdzīga Ķīnas ražotāju eksportētāju gadījumā. Tādējādi šī korekcija vairs nav uzskatāma par piemērotu vai pamatotu.
(90)
Treškārt, kā aprakstīts pagaidu regulas 100. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Brazīlijas ražotājs Brazīlijas tirgū tiek pārdoti tikai zīmolu ražojumi, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji neeksportē zīmolu ražojumus, bet “privātā zīmola” ražojumus vai standarta keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Zīmola ražojumus patērētāji parasti uztver kā ražojumus, kuri nozīmē zināmu prestižu, garantētu kvalitāti un dizainu, tāpēc to tirgus cena ir augstāka, bet standarta un/vai privāto zīmolu ražojumi parasti tiek pārdoti par ievērojami zemākām cenām, lai gan to fizikālās un tehniskās īpašības ir identiskas ar zīmola ražojumiem. Lai gan zīmola ražojuma papildu vērtību parasti nav iespējams precīzi un teorētiski izteikt skaitliskā formā, jo tā atšķiras starp zīmoliem un ir atkarīga no daudziem atšķirīgiem faktoriem, piemēram, patērētāju uztveres, zīmola atpazīstamības un citiem skaitliski neizsakāmiem faktoriem, Brazīlijas ražotājs šajā konkrētajā gadījumā ir apstiprinājis, ka tā ražojumus, kuriem ir piešķirts zīmols, Brazīlijas tirgū var pārdot par ievērojami augstākām cenām nekā citus ražojumus bez zīmola. Turklāt ziņojumā par Brazīlijas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu tirgu ir apstiprināts, ka Brazīlijas patērētāji ārkārtīgi orientējas pēc zīmoliem un ka analogās valsts ražotājs Brazīlijā ir ilgstoši pastāvošs un ļoti pazīstams ražotājs. Ņemot vērā minēto, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tika veikta normālās vērtības korekcija, iekšzemes pārdošanas cenu koriģējot uz leju par 40 %.
(91)
Saistībā ar iepriekš minēto korekciju jāatgādina, ka divi ražotāji eksportētāji ir apstrīdējuši gan pamatu, uz kura korekcija tika veikta, gan korekcijas līmeni (skatīt 67. apsvērumu). Tomēr ir neapstrīdams, ka zīmola ražojums tiek pārdots par augstāku cenu nekā identisks ražojums bez zīmola un ka tā rezultātā tiek ietekmēta cenu salīdzināmība. Turklāt papildus informācijai, ko sniedzis ražotājs analogajā valstī, pārbaudītie dati par faktiskajām cenām, kurus sniedza Taizemes ražotājs, kas sadarbojās, kā arī pēc pagaidu informācijas izpaušanas no viena Savienības ražotāja saņemtā informācija apstiprināja, ka korekcijas līmenis ir atbilstīgs. Jo īpaši tika konstatēts, ka tirgus situācija Taizemē ir salīdzināma ar Brazīliju tirgu, jo ir tikai nedaudzi labi pazīstami un tradīcijām bagāti zīmoli. Tādēļ minētos apgalvojumus nevar pieņemt.
(92)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas neviens ražotājs eksportētājs vairs neiebilda pret šo korekciju, savukārt sūdzības iesniedzēju apvienība apgalvoja, ka ar zīmoliem saistītā korekcija ir pārāk augsta, jo īpaši attiecībā uz ražojumiem, kas nav izgatavoti no porcelāna. Lai pamatotu šo apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs atsaucās uz dažu Savienības ražotāju iesniegtajiem cenu sarakstiem un informāciju.
(93)
Kaut arī iesniegtā informācija apstiprina Komisijas konstatējumus, ka zīmola pievienotā vērtība jebkurā konkrētajā tirgū ir specifiska atkarībā no katra uzņēmuma/zīmola, tomēr iesniegtā informācija nevar apstrīdēt korekcijas līmeni, kas tika noteikts attiecībā uz analogā ražotāja Brazīlijas iekšzemes tirgū pārdotajiem zīmola ražojumiem, jo minētā informācija attiecās tikai uz Savienības tirgu. Ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, Savienības tirgus daudzveidību un tā reģionālās atšķirības (arī attiecībā uz zīmolu orientāciju) un lielo Ķīnas importa tirgus daļu, situācija Savienības tirgū būtiski atšķiras no situācijas Brazīlijas tirgū. Tāpēc un, ņemot vērā 90. un 91. apsvērumā izteiktos apsvērumus, minēto apgalvojumu nevar pieņemt.
(94)
Kā aprakstīts pagaidu regulas 101. apsvērumā, vajadzības gadījumā tika izdarītas korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām - minētās korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tika parādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
3.5. Dempinga starpības
(95)
Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 102.līdz 105. apsvērumā.
(96)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Komisija tika informēta, ka daži tirdzniecības uzņēmumi, kas neražo attiecīgo ražojumu, esot kļūdaini iekļauti pagaidu regulas I pielikumā un ka tādējādi uz tiem ir attiecies antidempinga maksājums, kas noteikts ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Komisija informēja šos uzņēmumus par nodomu svītrot tos no I pielikuma un sniedza tiem iespēju iesniegt piezīmes. Pēc saņemto piezīmju izskatīšanas vairāki tirdzniecības uzņēmumi ir svītroti no I pielikuma. Vajadzības gadījumā tie aizstāti ar saistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.
(97)
Ņemot vērā normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas (izklāstītas 67. līdz 94. apsvērumā) un to, ka nav saņemtas citas piezīmes, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas ir šādas:
Uzņēmums
Maksājums (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās
17,9
Visi pārējie uzņēmumi
36,1
4. KAITĒJUMS
4.1. Attiecīgais periods
(98)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoja prasību, ka attiecīgajam periodam būtu bijis jāsākas 2009. gadā, nevis 2008. gadā, jo 2008. gadā sākusies ekonomikas krīze un tendence 2009.-2011. gada laikposmā esot skaidra. Attiecībā uz šo prasību jāatzīmē, ka 2009. gads nav piemērotāks gads attiecīgā perioda sākumam, ņemot vērā faktu, ka tad bija pilnībā jūtamas ekonomikas krīzes sekas, kuru dēļ patēriņš ievērojami samazinājās, ja salīdzina ar 2008. gadu. Tāpēc šī prasība tiek galīgi noraidīta.
4.2. Savienības ražošanas apjoms un ražošanas nozare
(99)
Vairāki importētāji kopīgā iesniegumā apstrīdēja pagaidu regulas 108. apsvērumā izklāstīto metodi Savienības ražošanas apjoma skaitliska rādītāja aprēķināšanai. Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoja šīs piezīmes. Jo īpaši tās uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēji neesot izpildījuši reprezentativitātes kritēriju, jo pieejamā PRODCOM statistika liecinot par daudz lielāku līdzīgā ražojuma ES ražošanas apjomu nekā minētajā apsvērumā iekļautās 240 200 tonnas, kā rezultātā sūdzības iesniedzēji pārstāvētu mazāk nekā 25 % no līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas apjoma. Šīs ieinteresētās personas bija aprēķinājušas, ka Savienības ražošanas apjoms IP laikā bija 313 187 tonnas, un šo rezultātu tās bija ieguvušas, izmantojot pilnos PRODCOM datus par porcelāna keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem un veicot 20 % korekciju uz leju attiecībā uz keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem, kas nav izgatavoti no porcelāna, pēc analoģijas ar sūdzības iesniedzēja un izmeklēšanā importa apjoma noteikšanai izmantoto metodi.
(100)
Šajā sakarībā būtu jāatzīmē, ka, pirmkārt, Komisijas dienesti antidempinga sūdzības obligātajā izvērtēšanā un saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu pirms izmeklēšanas sākšanas veica rūpīgu pārbaudi. Komisija izvērtēja sūdzībā iekļautos datus un sazinājās ar visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, un lūdza tos arī iesniegt datus par ražošanu un informāciju par to nostāju attiecībā uz sūdzību, kā arī aicināja tos palīdzēt Komisijai citu iespējamo ražotāju noteikšanā, ja tādu vispār bija. Informāciju par ražošanu iesniedza arī ražotāju apvienības.
(101)
Attiecībā uz šo apgalvojumu arī jāatzīmē, ka datu avots un metode, kuri attiecās uz Savienības ražošanas apjomu katrā no attiecīgā perioda gadiem, tika arī izskaidroti pagaidu regulas 107. apsvērumā, t. i., rīcība sūdzības iesniegšanas posmā balstās uz Eiropas un valstu apvienību sniegtajiem datiem, kas tika pārbaudīti ar atsevišķu ražotāju sniegto informāciju, kā arī citiem statistikas avotiem (jo īpaši PRODCOM).
(102)
Kā izmeklēšanas laikā paskaidroja sūdzības iesniedzēji, Eiropas apvienības sniegtie dati par porcelāna ražojumiem pamatojās uz PRODCOM datiem par porcelāna galda piederumiem un virtuves piederumiem, jo šā ražojuma PRODCOM kods atbilda porcelāna ražojumiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana. Attiecībā uz ražojumiem, kas nav izgatavoti no porcelāna, PRODCOM nevarēja izmantot, jo klasifikācijā bija ietverts daudz vairāk ražojumu, kas nav izgatavoti no porcelāna, nekā to, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana. Tādēļ, pamatojoties uz plašajām zināšanām par attiecīgajiem tirgiem, valstu apvienības bija savākušas attiecīgos datus par šiem ražojumiem, un, pirms Eiropas apvienība iesniedza kopējos rādītājus Komisijai, tā salīdzināja šo informāciju. Minētie rādītāji izmeklēšanas laikā tika atjaunināti. Minētie rādītāji tika atjaunināti izmeklēšanas laikā. Turklāt saraksts ar visiem zināmajiem ražotājiem bija ietverts nekonfidenciālajā datnē, un Komisijas uzmanība tika pievērsta vienīgi vēl trim ražotājiem Rumānijā. Atšķirība starp PRODCOM statistiku un 240 200 rādītāju izriet no tā, ka attiecībā uz ražojumiem, kas nav izgatavoti no porcelāna, šīs izmeklēšanas ražojumu klāsts neatbilst PRODCOM statistikas datu kodiem, proti, klāsts ir daudz šaurāks. EUROSTAT importa statistikas gadījumā šo atšķirību varētu ņemt vērā, veicot korekciju uz leju par 20 %, bet tas nav atbilstīgi attiecībā uz ES ražošanas apjoma rādītājiem, kas ietverti PRODCOM datu bāzē. Ja būtu tikusi izmantota tā pati metodoloģija, PRODCOM rādītāji par divām dalībvalstīm šķistu īpaši pārspīlēti.
(103)
Tādēļ metodoloģija, ko izmantoja attiecīgās personas un kas minēta iepriekš 99. apsvērumā, ir kļūdaina. Turklāt netika sniegti pierādījumi, ka ražošanas apjoms, par ko informējušas visas dalībvalstis, tostarp abas iepriekš minētās dalībvalstis, un kas ir iekļauts nekonfidenciālajā datnē, tiktu novērtēts pārāk zemu. Būtu jāatgādina arī, ka tie Eiropas apvienības sniegtie dati par dažām dalībvalstīm, ko izmantoja šajā izmeklēšanā, bija ievērojami lielāki par koriģētajiem PRODCOM datiem (ja tie būtu izmantoti). Ņemot vērā iepriekš minēto, nav iemesla apšaubīt šajā izmeklēšanā sniegtos ražošanas apjoma rādītājus un rezultātus, kas gūti, pārbaudot, vai dati ir reprezentatīvi un atbilstīgi.
(104)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 107. un 108. apsvērums.
4.3. Patēriņš Savienībā
(105)
Kopīgā dokumentā vairāki importētāji apstrīdēja pagaidu regulas 110. apsvērumā minētos Savienības patēriņa rādītājus. Šā apgalvojuma pamatā bija nepareizi izmantotie PRODCOM statistikas dati par Savienības ražošanas un pārdošanas apjomu, kā paskaidrots iepriekš 4.2. punktā, tādēļ tas noraidīts.
(106)
Tomēr, vēlreiz pārbaudot un salīdzinot datus ar Eurostat importa statistiku, tika konstatēts, ka šie rādītāji atjaunināti, kopš tika noteikti pagaidu pasākumi, kas radīja dažas nelielas pārmaiņas. Tāpēc pilnīguma labad, pamatojoties uz šo atjaunināto Eurostat importa statistiku un iesniegto informāciju par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, dati tika pārskatīti, un Savienības patēriņš mainījās šādi.
1. tabula
Apjoms (tonnās)
2008
2009
2010
IP
Patēriņš Savienībā
826 897
687 587
750 828
727 411
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
91
88
(107)
Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 109., 111. un 112. apsvērums.
4.4. Imports no attiecīgās valsts
4.4.1. Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa
(108)
Kopīgā dokumentā vairāki importētāji apstrīdēja pagaidu regulas 113. apsvērumā minētos rādītājus. Šā apgalvojuma pamatā bija nepareizi izmantotie PRODCOM statistikas dati, tādēļ tas noraidīts.
(109)
Pamatojoties uz atjaunināto Eurostat importa statistiku (skatīt iepriekš 106. apsvērumu), attiecīgā ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas mainījās šādi.
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms (tonnās)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
96
91
Tirgus daļa (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Vidējā importa cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
116
118
(110)
Atjauninātie apjomi, vērtības un tendences ir gandrīz identiskas tām, kas analizētas pagaidu regulā. Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no 64,8 % 2008. gadā līdz 66,8 % IP laikā. Importa cena attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 18 % no 1 274 EUR/t līdz 1 498 EUR/t.
(111)
Viena persona apgalvoja, ka nemaz nav saiknes starp Ķīnas importa cenām un apjomiem. Šajā sakarā saskaņā ar 3. panta 3. punkta noteikumiem ņem vērā, vai ir bijis ievērojams importa par dempinga cenām pieaugums - absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret ražošanu vai patēriņu Savienībā. Atkarībā no šā importa ietekmes uz cenām spriež, vai imports par dempinga cenām ir bijis par ievērojami zemāku cenu salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares līdzīga ražojuma cenu vai arī šāda importa rezultātā notiek ievērojama cenu pazemināšanās, vai arī tiek ievērojami aizkavēta cenu celšanās, kas būtu notikusi pretējā gadījumā. Neviens no šiem faktoriem pats par sevi nav pamats izšķirīgajam ieteikumam.
(112)
Iepriekš minētajā sakarā jānorāda šādi aspekti. Pirmkārt, laikā, kad auga Savienības patēriņš (2009.-2010. gadā), bija būtisks Ķīnas importa cenu pieaugums, kas ļauj secināt, ka ir vērojama saikne. Tomēr vēl svarīgāk ir tas, ka Ķīnas cenu pārmaiņas attiecīgajā periodā būtu jānovērtē, ņemot vērā ļoti būtisko cenu atšķirību, kas jau bija vērojama 2008. gadā un kas raksturo vidējās Ķīnas importa cenas (2. tabula) un vidējās Savienības pārdošanas cenas (9. tabula), par kurām informācija sniegta pagaidu regulā. Šīs lielās cenu atšķirības apstiprina ievērojami samazinātās cenas IP. Cenu pieaugums attiecīgi nekavēja Ķīnas importa tirgus daļas pieaugumu attiecīgajā periodā. Šo importēto ražojumu dēļ joprojām bija vērojams spēcīgs spiediens uz cenām Savienības ražošanas nozarē, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. Tādēļ šo piezīmi nevar pieņemt.
(113)
Attiecībā uz importa cenas (pieaugums) un importa apjoma (samazinājums) pārmaiņām no 2008. līdz 2011. gadam un 2012. gadā, par kurām informāciju sniedza viena atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa, novērotā pieaugošo vidējo importa cenu tendence neietekmē konstatējumu par kaitējumu radošu dempingu IP. Kas attiecas uz Ķīnas importa apjoma pārmaiņām un kā jau iepriekš minēts pagaidu regulas 114. apsvērumā un vēlreiz šīs regulas 109. apsvērumā, tirgus daļas rādītājs liecina, ka Ķīnas importa tirgus daļa ir palielinājusies par 2 procentpunktiem. Turklāt, kā sīkāk paskaidrots pagaidu regulas 116. un 117. apsvērumā un šīs regulas 111. apsvērumā, Ķīnas imports bija par ievērojami mazākām cenām.
4.4.2. Cenu samazinājums
(114)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas pieprasīja vairāk informācijas par cenu samazinājuma aprēķiniem, nekā jau bija norādīts pagaidu regulas 116. apsvērumā. Ciktāl tas bija iespējams, tika sniegta papildu informācija, ņemot vērā to, ka šī informācija ir sensitīva, un to, ka Savienības ražotājiem tiek nodrošināta anonimitāte.
(115)
Pēc analoģijas ar lēmumu, kas pieņemts pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, proti, neiekļaut eksporta sarakstos dažus “netipiskus” ražojumus dempinga aprēķinā (skatīt iepriekš 69. apsvērumu), šie ražojumi arī netika iekļauti eksporta sarakstos, ko izmanto kaitējuma aprēķināšanai. Šai pārmaiņai bija tikai neliela ietekme uz cenu samazinājuma starpībām, kas tādējādi saglabājās tādā pašā diapazonā, kā minēts iepriekš pagaidu regulas 117. apsvērumā.
(116)
Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 113.līdz 117. apsvērums.
4.5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
4.5.1. Vispārīga informācija
(117)
Vairākas ieinteresētās personas paziņoja, ka tas, ka laikposmā no 2009. vai 2010. gada līdz IP uzlabojās vairāki kaitējuma faktori, parāda, ka Savienības ražošanas nozare attīstījās pozitīvi. Tomēr jānorāda, ka šī analīze ir nepilnīga un ka tajā nav ņemta vērā šo faktoru attīstība visā attiecīgajā periodā. Šajā sakarā jāņem vērā arī paskaidrojumi pagaidu regulas 23. apsvērumā.
(118)
Pēc vienas ieinteresētās personas lūguma tiek apstiprināts, ka makroekonomiskie rādītāji tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī, savukārt mikroekonomiskie rādītāji tika analizēti atlasīto Savienības ražotāju līmenī, tostarp bija arī tādi uzņēmumi, kuri nebija pievienojušies sūdzībai.
(119)
CCCLA apgalvoja, ka pagaidu regulā norādītie mikroekonomiskie un makroekonomiskie rādītāji nav reprezentatīvi, jo kopējais ražošanas apjoms Savienībā esot daudz lielāks, nekā šajā izmeklēšanā izmantotie rādītāji. Tomēr, ņemot vērā iepriekš 4.2. punktā minēto analīzi un secinājumus, šis arguments tiek noraidīts.
(120)
Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 121. apsvērums.
4.5.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(121)
Kā minēts iepriekš 4.1. sadaļā, vairāki importētāji apstrīdēja pagaidu regulas 122. apsvērumā minētos ražošanas apjoma radītājus. Tomēr šie rādītāji tika pārbaudīti un salīdzināti un tiek apstiprināti.
(122)
Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 122. līdz 124. apsvērums.
4.5.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(123)
Atjauninājums 2. tabulā neietekmē 4. un 5. tabulu pagaidu regulā.
(124)
Citas attiecīgas piezīmes par pārdošanas apjomiem un tirgus daļu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 125. un 126. apsvērums.
4.5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
(125)
Kopīgā dokumentā vairāki importētāji apstrīdēja pagaidu regulas 127. un 128. apsvērumā minētos nodarbinātības un ražīguma rādītājus, apgalvojot, ka tie neatbilst konkrētiem Eurostat statistikas datiem (8).
(126)
Tomēr abus rādītājus pārbaudīja un salīdzināja, un tie tiek uzskatīti par pareiziem. Personu minētie rādītāji bija pārāk plaši un nav saistīti ar līdzīgā ražojuma ražošanu. Citas piezīmes par nodarbinātību un ražīgumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 127. un 128. apsvērums.
4.5.2.4. Dempinga starpības lielums
(127)
Piezīmes par dempinga starpības lielumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 129. apsvērums.
4.5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.5.3.1. Krājumi
(128)
Kopīgā dokumentā vairāki importētāji apstrīdēja pagaidu regulas 130. apsvērumā minētos krājumu rādītājus un to būtiskumu, salīdzinot ar publiski pieejamiem datiem, kas attiecas uz konkrētiem Savienības ražotājiem. Tie arī nepiekrita apgalvojumam, ka Savienības ražošanas nozare būtībā darbojas pēc pasūtījuma.
(129)
Attiecībā uz darbu pēc pasūtījuma izmeklēšanā apstiprināja, ka šādi strādāja izlasē iekļautie Savienības ražotāji un ka tā ir parasta prakse šajā nozarē. Turklāt pagaidu regulā minētie krājumu rādītāji attiecās uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudīto krājumu rādītāju, kas ir uzskatāms par visticamāko rādītāju.
(130)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas iepriekš minētās piezīmes tika atkārtotas, tomēr jauni argumenti netika iesniegti. Citas piezīmes par krājumiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 130. apsvērums.
4.5.3.2. Pārdošanas cenas
(131)
Piezīmes par pagaidu regulā minētajām pārdošanas cenām netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 131. apsvērums.
4.5.3.3. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un algas
(132)
Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozares neto peļņas un ienākuma no ieguldījumiem (INI) aprēķinos tika atklāta kļūda. Šī kļūda tika labota, un pārskatītie rādītāji ir šādi.
3. tabula
2008
2009
2010
IP
Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas apgrozījuma)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indekss (2008. gads = 100)
100
74
-13
84
INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indekss (2008. gads = 100)
100
38
-41
125
(133)
Iepriekš minētā korekcija būtiski neietekmē pagaidu konstatējumus attiecībā uz diviem minētajiem rādītājiem. Tomēr vidējais svērtais atlasīto ražotāju peļņas līmenis attiecīgajā periodā bija nedaudz zemāks, nekā provizoriski bija noteikts, jo tas samazinājās no 3,8 % līdz 3,2 % (nevis no 4,2 % līdz 3,5 %). Ienākumam no ieguldījumiem lielā mērā bija tādas pašas tendences, kas bija vērojamas saistībā ar peļņu, taču, kā norādīja vairākas ieinteresētās personas pēc galīgās informācijas izpaušanas, attiecīgajā periodā tas lielākoties mainījās pozitīvi, nevis negatīvi.
(134)
Viena ieinteresētā persona apšaubīja nestabilo situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē attiecīgā perioda sākumā, kā minēts pagaidu regulas 134. apsvērumā. Šī persona apgalvoja, ka var ņemt vērā tikai dempinga izraisīto kaitējumu un ka dempings nav konstatēts nevienā laika periodā, izņemot 2011. gadu. Tomēr atsauce uz Savienības ražošanas nozares stāvokli šajā apsvērumā bija iekļauta tikai tādēļ, lai analizētu, vai var ņemt vērā attiecīgā perioda sākuma peļņu kā rādītāju, kas atspoguļo pelņu, kādu parasti gūst ražošanas nozare. Tika secināts, ka nevar.
(135)
Vairākas personas apstrīdēja pagaidu regulas 135. apsvērumā minēto peļņas līmeņa kritēriju un/vai piedāvāja citus (zemāka līmeņa) kritērijus.
(136)
Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka peļņas līmenis IP laikā esot laba rentabilitātes vērtība. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Cita persona arī apgalvoja, ka peļņas līmeņus, kas atspoguļoti pagaidu regulā, var uzskatīt par normālajiem līmeņiem; šī persona balstījās uz publiski pieejamajiem Vācijas ražotāja peļņas datiem no 1999. līdz 2007. gadam. Vēl viena ieinteresētā persona paziņoja, ka pagaidu regulā atspoguļoto IP peļņas līmeni var uzskatīt par “normālu”, pamatojoties uz secinājumiem Komisijas pētījumā (9), kurā iekļauti Vācijas ražotāja peļņas dati no 2004. gada līdz 2007. gadam. Līdzīgi apgalvojumi tika saņemti pēc galīgās informācijas izpaušanas.
(137)
Šajā sakarībā jāatgādina, ka pagaidu regulā tika secināts, ka attiecīgā perioda sākumā gūto peļņu nevar uzskatīt par normālu peļņu, jo Savienības ražošanas nozares situācija, kā minēts pagaidu regulas 134. apsvērumā, jau bija nestabila. Turklāt tika konstatēts, ka iepriekš minētie Vācijas ražotāja publiski pieejamie 1999. līdz 2007. gada peļņas dati attiecās ne tikai uz ražošanas darbībām ar keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem, bet arī uz citiem svarīgiem segmentiem. Attiecībā uz iepriekš 136. apsvērumā minēto Komisijas pētījumu, ņemot vērā minētā pētījuma jomu, mērķi un laiku, tika konstatēts, ka tas nav piemērots pamats, ko izmantot, lai noteiktu rentabilitāti. Piemēram, saistībā ar attiecīgo ražojumu pētījumā bija norādīta tikai uzņēmuma peļņas situācija. Visbeidzot visi trīs 136. apsvērumā minētie apgalvojumi, kas ir pretrunā turpmāk 141. apsvērumā minētajam apgalvojumam, nav pietiekami pamatoti. Tāpēc tiek apstiprināts, ka IP novērotā peļņas likme 3,2 % nav uzskatāma par atbilstīgu attiecībā uz šo ražojumu.
(138)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kā kritērijs būtu jāizmanto mājas interjera dizaina, mēbeļu un/vai pārtikas nozares peļņas līmenis Zviedrijas mazumtirdzniecībā. Tomēr, cita starpā ņemot vērā attiecīgo ražošanas un mazumtirdzniecības nozaru ieguldījumu līmeņa atšķirības, šis arguments ir jānoraida.
(139)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas kāda persona apgalvoja, ka nav lietderīgi arī šajā gadījumā par normālu peļņas līmeni uzskatīt 6 % peļņu, kā tas tika atzīts par piemērotu apavu lietas izmeklēšanā, jo tas tika noteikts 2006. gadā, kad ekonomiskie apstākļi bija daudz labvēlīgāki nekā 2013. gadā. Šo argumentu nevar pieņemt. Pirmkārt, persona atsaucas uz ekonomiskajiem apstākļiem kopumā, nevis uz konkrēto situāciju galda piederumu tirgū. 2009. gadā patēriņš tiešām ievērojami samazinājās, taču kopš tā laika tas atkal ievērojami palielinājies. Vēl svarīgāk ir tas, ka patēriņa pārmaiņas nevajadzētu aplūkot atsevišķi. Ņemot vērā lielo importa apjomu par dempinga cenām (tirgus daļa 66,8 %), dempinga līmeni (dempinga starpības no 13,1 % līdz 36,1 %) un cenu samazinājuma līmeni (no 26,5 % līdz 47,6 %), konkurences apstākļi Savienības tirgū būtu bijuši ļoti atšķirīgi, ja imports būtu par normālām, nevis dempinga cenām. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.
(140)
Dažas citas personas ierosināja kritēriju, kas izmantots citā antidempinga izmeklēšanā, t. i., izmeklēšanā attiecībā uz keramikas flīzēm (10). Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika saņemtas līdzīgas piezīmes. Tomēr jāatgādina, ka pretēji ādas apaviem un galda piederumiem keramikas flīzes nevar tādā pašā veidā uzskatīt par patēriņa preci. Piemēram, tas, cik bieži mājsaimniecības iegādājas vai aizstāj keramikas galda piederumus, un veids, kā tos laiž tirgū un pārdod patērētājiem, ir tuvāks ādas apavu, nevis keramikas flīžu attiecīgajiem rādītājiem. Tādēļ tiek noraidīta prasība atzīt par mērķa peļņu keramikas flīžu izmeklēšanā izmantoto peļņas rādītāju.
(141)
Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka peļņas līmeņa kritērijam būtu jāpārsniedz 10 %, jo galda un virtuves piederumu ražošana ir kapitālietilpīga darbība, kurā turklāt ir nepieciešami augsta līmeņa jauni ieguldījumi un inovācijas. Lai gan ir apstiprināts, ka attiecīgā ražošanas nozare patiesi ir kapitālietilpīga un ir nepieciešami pastāvīgi ieguldījumi, informācija, kas iesniegta, lai pamatotu šo apgalvojumu, nevarēja mainīt provizoriski izmantoto kritēriju. Izmeklēšanā nevarēja secināt, ka šis kritērijs būtu piemērotākais visiem Savienības ražotājiem.
(142)
Importētāju grupa apstrīdēja rentabilitātes rādītājus pagaidu regulā un, pamatojoties uz ražošanas izmaksu, Savienības pārdošanas cenu, apjomu un eksporta pārdošanas cenu rādītājiem pagaidu regulā, aprēķināja rentabilitāti un secināja, ka Savienības ražošanas nozare IP laikā faktiski guvusi peļņu 6 % apmērā. Tomēr aprēķins bija kļūdains, jo tajā tika izmantoti dati no dažādiem avotiem (atlasītie Savienības ražotāji, Savienības ražošanas nozare kopumā un Eurostat).
(143)
Citas attiecīgas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 132. līdz 137. apsvērums.
4.5.3.4. Ražošanas izmaksas
(144)
Kopīgā dokumentā vairāki importētāji apgalvoja, ka ražošanas izmaksu rādītāji pagaidu regulas 138. apsvērumā neatbilst darbaspēka un enerģijas izmaksu pārmaiņām, kas norādītas Eurostat datos. Personas uzsvēra, ka dalībvalstīs ir palielinājušās darbaspēka izmaksas. Tāpat enerģijas izmaksu pārmaiņas Savienībā nav pamats, lai pieņemtu, ka ražošanas izmaksas samazinās.
(145)
Šajā sakarā jāpiebilst, ka personu norādītās darbaspēka un enerģijas izmaksas bija pārāk plašas. Turklāt tas, ka Savienības ražošanas nozare spēja samazināt ražošanas izmaksas laikā, kad bija vērojama pretēja vispārējā tendence, liecina par ārkārtējiem Savienības ražošanas nozares centieniem samazināt izmaksas un saglabāt konkurētspēju.
(146)
Pagaidu regulā iekļautie ražošanas izmaksu rādītāji ir atlasīto Savienības ražotāju pārbaudītās ražošanas izmaksas. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 138. apsvērums.
4.5.3.5. Secinājums par kaitējumu
(147)
Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja secinājumu par kaitējumu, kas bija izklāstīts pagaidu regulā, pamatojoties uz to, ka vairāki kaitējuma rādītāji uzlabojušies pēdējā attiecīgā perioda posmā. Tomēr šis aspekts nevar ietekmēt to, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā pasliktinājās. Kaitējuma rādītāju pasliktināšanos var novērot lielākajai daļai makroekonomisko rādītāju, piemēram, ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība, kā arī kaitējuma rādītājiem, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, rentabilitāte un ieguldījumi.
(148)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 139. līdz 143. apsvērums.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
5.1. Ievads
(149)
Par pagaidu regulas 144. apsvērumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc minētais apsvērums ar šo tiek apstiprināts.
5.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(150)
Vairākas personas apstrīdēja pagaidu regulas 148. apsvērumā iekļauto secinājumu. Tomēr, pat ja, kā paskaidrots iepriekš, tika nedaudz pārskatīti daži procentuālie rādītāji, kas norādīti pagaidu regulas 145. un 147. apsvērumā, tas nemaina faktus un secinājumus pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērumā.
(151)
Patiešām, ņemot vērā Ķīnas importa par dempinga cenām tirgus daļas pārmaiņas, ir skaidrs, ka pretēji vienas personas apgalvojumam nav pretrunu starp pagaidu regulas 147. apsvērumu, jo īpaši attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu kritumu Savienības tirgū un tās rentabilitātes kritumu var skaidrot ar cenu spiedienu, ko Savienības tirgū radīja imports par dempinga cenām no ĶTR, un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pārmaiņām.
(152)
Turklāt tas, ka ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās, kā to norādīja vairākas personas, neietekmē konstatējumu par cenu samazinājumu un kaitējumu radošu dempingu IP laikā.
(153)
Citas piezīmes attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērums.
5.3. Citu faktoru ietekme
5.3.1. Imports no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti
(154)
Kā minēts iepriekš 106. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika atjaunināti Eurostat dati par importu. Salīdzinot šos jaunos datus ar pagaidu regulā iekļautajiem iepriekšējiem datiem, tika konstatēta kļūda Taizemes un Turcijas importa rādītāju aprēķinos. To izlaboja, un līdz ar to galīgie rādītāji par līdzīga ražojuma importu no trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem, ir šādi.
4. tabula
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (t)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indekss (2008. gads = 100)
100
81
81
88
Tirgus daļa (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Vidējā importa cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
109
106
Importa apjoms no Turcijas (t)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indekss (2008. gads = 100)
100
94
94
109
Tirgus daļa (%)
3,3
3,7
3,4
4
Vidējā importa cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
101
103
Importa apjoms no Taizemes (t)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indekss (2008. gads = 100)
100
80
79
97
Tirgus daļa (%)
3,1
3
2,7
3,5
Vidējā importa cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
113
109
(155)
Importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, bet šī importa tirgus daļa saglabājās visai nemainīga.
(156)
Jānorāda, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP laikā par 68 %).
(157)
Pirms tika publicēta pagaidu regula, CCCLA norādīja, ka no 2010. līdz 2011. gadam importa apjoms no Turcijas palielinājās par 8 %, savukārt Turcijas importa cenas salīdzinājumā ar ĶTR importa cenām bija tikai par 20 % augstākas. Pēc tam vairākas personas apstrīdēja pagaidu regulas secinājumu attiecībā uz Turcijas importu.
(158)
Ņemot vērā to, ka pagaidu regulas datos par Turcijas importu bija būtiska acīmredzama kļūda, un ņemot vērā iepriekš izklāstītos atjauninātos datus, nekas neliecina, ka Turcijas imports, ievērojot tā cenas un tirgus daļu, var izjaukt cēloņsakarību starp attiecīgā ražojuma eksportu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Jāpiebilst arī, ka Turcijas izcelsmes importa neiekļaušanu sūdzībā nevar uzskatīt par diskriminējošu, jo izmeklēšanas sākšanas laikā attiecībā uz importu no Turcijas nebija pietiekamu pierādījumu par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību.
(159)
Taizemes importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā nekad nav pārsniegusi 3,5 %.
(160)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ secināja, ka imports no citām trešām valstīm tik būtiski neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.3.2. Tirgus segmenti
(161)
Jaunas piezīmes par tirgus segmentiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 156. līdz 158. apsvērums.
5.3.3. Patēriņš un pieprasījums
(162)
Viena persona norādīja, ka kaitējums varētu būt radies, jo ilgstoši samazinājies pieprasījums pēc Savienībā ražotiem ražojumiem. Tomēr, kā jau paskaidrots pagaidu regulas 112. apsvērumā, izmeklēšanā neapstiprināja šādu tendenci.
(163)
Citas piezīmes par patēriņu un pieprasījumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 159. līdz 166. apsvērums.
5.3.4. Savienības ražošanas nozares eksports
(164)
Viena persona norādīja, ka Savienības vidējās eksporta cenas attiecīgajā periodā bija zemākas nekā vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tas, iespējams, varēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares spēju veikt jaunus ieguldījumus vai pieņemt darbā jaunus darbiniekus. Pēc galīgās informācijas izpaušanas līdzīgs arguments tika iesniegts vēlreiz. Tomēr, kā jau minēts pagaidu regulas 169. apsvērumā, eksporta pārdošanas rezultāti nevar ietekmēt lielāko daļu kaitējuma rādītāju. Turklāt varētu apgalvot, ka šie pārdevumi bija veids, kā daļēji kompensēt kaitējumu Savienības tirgū. Turklāt, tā kā vidējās cenas tika aprēķinātas, dalot līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējo vērtību ar šo pārdevumu kopējo apjomu, dažādo ražojumu pārdevumi Savienības tirgū salīdzinājumā ar eksporta pārdevumiem var izraisīt arī ievērojamas vidējo pārdošanas vērtību atšķirības kopumā. Visbeidzot šie eksporta pārdevumi bija mazāk nekā 37 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma, t. i., Savienības ražošanas nozares galvenais tirgus joprojām bija Savienības iekšzemes tirgus. Tāpēc tiek noraidīts arguments par to, ka šie eksporta pārdevumi kaitējuši Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, ka tika izjaukta cēloņsakarību starp importu no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(165)
Jaunas piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksportu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 167. līdz 170. apsvērums.
5.3.5. Importa kvotu atcelšana
(166)
Pēc pagaidu pasākumiem cita persona apgalvoja, ka importa kvotu atcelšana ir ietekmējusi Savienības ražotājus attiecīgajā periodā. Tomēr netika iesniegti jauni pierādījumi, kas varētu grozīt secinājumu pagaidu regulas 173. apsvērumā.
(167)
Jaunas pamatotas piezīmes par importa kvotu atcelšanu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 171. līdz 173. apsvērums.
5.3.6. Pret konkurenci vērsta prakse Savienības tirgū
(168)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vairākas personas apgalvoja, ka karteļa izmeklēšana, ko sākušas pagaidu regulas 175. apsvērumā minētās Vācijas iestādes, vai tajā pašā apsvērumā minētā soda nauda par to nebija pienācīgi ņemta vērā. Papildus tam, kas jau minēts pagaidu regulas 174. un 175. apvērumā, attiecībā uz šiem apgalvojumiem var sniegt šādu informāciju.
(169)
Karteļa izmeklēšana Vācijā vēl turpinās, un tajā izmeklē iespējamu cenu vienošanos laikposmā no 2005. gada jūlija līdz 2008. gada februārim. Tā kā Savienības ražotājiem ir piešķirta konfidencialitāte un ņemot vērā to, ka vēl nav publiski pieejami Vācijas izmeklēšanas galīgie rezultāti, nevar sniegt piezīmes par konkrētiem veiktās analīzes aspektiem. Tomēr var apstiprināt, ka šī izmeklēšana neskar nevienu no atlasītajiem Savienības ražotājiem. Izmeklēšanā tika secināts arī, ka prakse, kura tika izmeklēta, nav ietekmējusi mikroekonomiskos rādītājus un tikai pavisam maz (iespējams, ka nemaz) - makroekonomiskos rādītājus.
(170)
Attiecībā uz konstatējumiem par karteli sanitāro iekārtu jomā, jāatgādina, ka tika konstatēts, ka minētā cenu vienošanās bija spēkā no 1992. līdz 2004. gadam un tikai viens no ražotājiem, kuri tika sodīti ar soda naudu, darbojas arī galda piederumu un virtuves piederumu nozarē. Kartelis neietekmē minētā ražotāja sniegtos datus par stāvokli un kaitējumu, jo tika izmantoti vienīgi dati par šā eksportētāja galda piederumu un virtuves piederumu ražošanu, nevis konsolidētie dati. Tāpēc soda nauda, kas bija noteikta saistībā ar minēto karteli, neietekmēja ražotāja sniegtos datus. Turklāt jāatgādina, ka arī cenu vienošanās periods bija pirms attiecīgā perioda. Savienības ražotāju identitāte ir konfidenciāla, tāpēc nevar izpaust, vai šis uzņēmums ir iekļauts izlasē. Tomēr, ja izlasē iekļauts Savienības ražotājs savā grāmatvedības uzskaitē būtu norādījis tādus posteņus (piemēram, soda naudu par karteli), kas izkropļo un neļauj noteikt kaitējumu šīs izmeklēšanas vajadzībām, izmeklēšanas iestāde būtu tos nošķīrusi, lai netiktu izkropļoti attiecīgie kaitējuma faktori.
(171)
Tāpēc ar šo tiek noraidīti apgalvojumi par to, ka kaitējuma un cēloņsakarības analīzi ietekmē iepriekš minētās karteļa izmeklēšanas.
(172)
Viena ieinteresētā persona norādīja, ka bija noslēgtas nelikumīgas cenu un tirgus sadalījuma vienošanās starp Savienības ražotājiem, tomēr tā neiesniedza pierādījumus šim apgalvojumam, tāpēc tas tika noraidīts.
(173)
Jaunas piezīmes par praksi, kas vērsta pret konkurenci Savienības tirgū, netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 174. līdz 176. apsvērums.
5.3.7. Ražošanas metodes
(174)
Jaunas piezīmes par ražošanas metodēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 177. līdz 178. apsvērums.
(175)
Kāds importētājs pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti iesniedza līdzīgus apgalvojumus un minēja, ka atšķirībā no amatnieciskajām metodēm Ķīnas rūpnīcās Savienības ražotāji izmanto citādas ražošanas metodes. Tomēr netika iesniegti pamatoti argumenti, kas ļautu mainīt pagaidu regulas 178. apsvērumā minēto secinājumu, tāpēc apgalvojums tiek galīgi noraidīts.
5.3.8. Lietotu preču tirgi
(176)
Jaunas piezīmes par lietotu preču tirgiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 180. apsvērums.
5.3.9. Ekonomikas krīze
(177)
Kāda persona norādīja, ka pagaidu regulas 183. apsvērumā ir iekļauta nepareiza situācijas analīze ekonomikas atveseļošanās laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam un ka ekonomikas krīzes ietekme ir novērtēta pārāk zemu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šīs piezīmes tika atkārtotas. Tomēr apgalvojumi nebija pamatoti. Šajā sakarībā jāuzsver arī tas, ka norādītajā apsvērumā minēts, ka imports no ĶTR par dempinga cenām pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi. Attiecībā uz ekonomikas krīzes ietekmi pagaidu regulas 184. apsvērumā ir skaidri teikts, ka ekonomikas krīze varēja veicināt Savienības ražošanas nozares rādītāju pasliktināšanos, taču tā nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu radošo situāciju nozarē IP laikā.
(178)
Jaunas piezīmes par ekonomikas krīzi netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 181. līdz184. apsvērums.
5.3.10. Citi faktori
(179)
Kopīgā dokumentā vairāki importētāji apgalvoja, ka nodarbinātības kritums bija normāla attīstība patēriņa preču nozarē. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt, pat ja šāda tendence šajā nozarē bija normāla, tā nebūtu varējusi izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko darbavietu zudumu nozarē. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(180)
Kāda persona apgalvoja, ka atlikušie strukturālie trūkumi Savienības ražošanas nozarē saistībā ar esošo jaudas pārpalikumu, kā norādīts pagaidu regulas 3. tabulā, varēja izjaukt cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. Lai gan Savienības ražošanas nozarē jau bija nestabila situācija attiecīgā perioda sākumā un tajā bija veikta pārstrukturēšana, attiecībā uz šo argumentu izmeklēšanā apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozare bija konkurētspējīga un pienācīgi varēja apmierināt pieprasījumu visos tirgos. Par pagaidu regulas 3. tabulu jāpiebilst, ka ražošanas samazinājums ir jāskata saistībā ar spiedienu, ko radīja lielais importa apjoms par zemām cenām no ĶTR, jo Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms palika nemainīgs. Tāpēc šim apgalvojumam nevarēja piekrist.
(181)
Kāda persona uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā visu pārējo kaitējumu radošo faktoru kumulatīvo ietekmi. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šo apgalvojumu izteica vairākas personas. Tomēr, ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus attiecībā uz dažādajiem citiem minētajiem faktoriem, nav iespējams, ka to kumulatīvā ietekme varēja izjaukt cēloņsakarību. Pārējo minēto faktoru ietekme lielākoties bija ļoti maza (vai tās nebija).
(182)
Kāda persona uzskatīja, ka izmeklēšanas iestāde nebija nošķīrusi vienlaicīgu darbību un cēloņsakarību. Taču šajā sakarībā sniegtais pamatojums nebūt nebija pārliecinošs, tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.
(183)
Jaunas piezīmes par citiem faktoriem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 185.līdz 190. apsvērums.
5.4. Secinājums par cēloņsakarību
(184)
Jaunas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 191. apsvērums.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievadpiezīmes
(185)
Par pagaidu regulas 192. apsvērumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc minētais apsvērums ar šo tiek apstiprināts.
6.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(186)
Kāds Polijas ražotājs, kas nebija iesniedzis sūdzību, atzinīgi novērtēja pasākumus, savukārt tāds pats ražotājs Apvienotajā Karalistē, kurš bija ieinteresēts attiecīgā ražojuma importā, iebilda pret tiem. Otrā persona uzskata, ka maksājumi negatīvi ietekmē tos ražotājus, kas papildina ražojumu sortimentu ar importu no ĶTR un ir pielāgojušies globalizācijai, izmantojot uzņēmējdarbības modeli, kurā darbu, kam ir liela pievienotā vērtība, veic Savienībā. Turklāt patērētāji retāk vēlēsies iegādāties šo uzņēmēju ražojumus, jo viņi vairs nespēs nodrošināt pilnīgu ražojumu sortimentu.
(187)
Attiecībā uz otrās personas apgalvojumu tika pārbaudīta situācija minētajā uzņēmumā. Tika konstatēts, ka galda piederumu imports no Ķīnas veido nelielu daļu no importa kopapjoma. Tomēr uzņēmums apgalvoja, ka šis imports tam ir svarīgs, lai gan sīkāk neprecizēja. Uzņēmums nesniedza nekādu skaitlisku informāciju par savu produkciju. Saskaņā ar finanšu pārskatiem uzņēmuma 2011. gada peļņa pirms nodokļiem attiecībā pret kopējo apgrozījumu bija vairāk nekā 10 %, un tā lielākoties bija gūta tirgos ārpus ES (nav sniegti rādītāji par attiecīgo ražojumu). Ņemot to vērā, nevar prognozēt, ka pasākumu noteikšana apdraud šā uzņēmuma dzīvotspēju. Attiecībā uz apgalvojumu, ka arī daudzi citi uzņēmumi sastopas ar grūtībām, kas izriet no pasākumiem, netika sniegti konkrēti pierādījumi. Turklāt saskaņā ar atbildēm, kas tika saņemtas pirms procedūras sākšanas, un pēc tam saņemtajiem dokumentiem, nekas neliecina par to, ka ievērojams skaits uzņēmumu ir šādā situācijā.
(188)
Maksājumu ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas darbībām būtu pozitīva. Faktiski pēc pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas tiek sniegta informācija par vairākām pozitīvām pārmaiņām šajā sakarā.
(189)
Iepriekšminētās pozitīvās pārmaiņas apstiprina sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Savienības ražošanas apjomu var ievērojami palielināt ļoti īsā laikā, izmantojot jau pieejamās iekārtas, mehānismus un darbaspēku, turklāt ilgtermiņā būtu iespējams lielāks kāpums. Tāpēc negodīgās cenu prakses novēršana tirgū tiem būtu ieguvums, jo, pateicoties jaunam cenu līmenim, būtu izdevīgāk ražot vairāk ražojumu Savienībā vai nu tie būtu lieli, vai mazi pasūtījumi, īpaša dizaina ražojumi vai plaša patēriņa preces bez preču zīmes. Tā rezultātā izveidotos jaunas darbavietas, kurās nepieciešamas dažādas prasmes, un tādējādi samazinātos bezdarbs.
(190)
Nav pamatots apgalvojums par to, ka nav iespējams piedāvāt pilnīgu ražojumu sortimentu, jo patērētājiem ir nepieciešams mainīgs ražojumu sortiments un vairāki piegādes avoti.
(191)
Citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 193. līdz 198. apsvērums.
6.3. Nesaistīto importētāju intereses
(192)
Divi lielākie izlasē iekļautie importētāji apstrīdēja to, ka tie neesot pietiekami sadarbojušies attiecībā uz pilnīgas informācijas sniegšanu par rentabilitāti un starpību starp iegādes un tālākpārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem, savukārt viena no personām apstrīdēja to, ka esot liegusi piekļuvi grāmatvedībai, un apgalvoja, ka nekas nebūtu mainījies, ja piekļuve netiktu liegta. Personas apgalvoja, lai to lielums un uzņēmējdarbības modelis nav ļāvis sniegt tik sīkus datus, kā prasīts. Galīgajā posmā tiek apstiprināts, ka viena no personām atkal liegusi piekļuvi sava importētāja grāmatvedībai un ka neviena no tām, lai gan centušās, taču nav varējušas iesniegt tādus pilnīgus un izmantojamus rentabilitātes datus un informāciju par starpību starp iegādes un tālākpārdošanas cenām nesaistītiem klientiem, kurus iestādes būtu varējušas izmantot, analizējot nesaistīto importētāju situāciju. Ierobežotā informācija, ko abi uzņēmumi sniedza par iegādes un tālākpārdošanas cenām, lai gan nepārliecinoša, tomēr pilnībā atbilda informācijai par vispārējiem uzcenojumiem, kas apkopota pagaidu regulas 202. apsvērumā.
(193)
Pagaidu regulas 203. apsvērumā ieinteresētās personas bija aicinātas iesniegt papildu, izsmeļošu un pārbaudāmu informāciju, lai sīkāk analizētu pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdi.
(194)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas jaunas atbildes uz importētāju anketas jautājumiem nosūtīja divi nesaistīti importētāji. Turklāt piezīmes par Savienības interesēm tika saņemtas no citiem neiekļautiem importētājiem, Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības (Ārvalstu tirdzniecības apvienība), Zviedrijas importētāju apvienības, vairumtirgotājiem un mazumtirgotājiem (Svensk Handel), CCCLA un Savienības ražotāja, kurš ir ieinteresēts importā. Nevienā no šiem dokumentiem nebija pārliecinošu datu par pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdi.
(195)
Viena persona apgalvoja, lai nodarbinātības rādītājs pakārtotajā nozarē, kuru ietekmēja maksājumi, ir novērtēts par zemu, ņemot vērā Eurostat statistiku, kas liecina, ka tirdzniecības uzņēmumos ir nodarbināti vairāk cilvēku (33 miljoni), nekā ražošanas uzņēmumos (31 miljons). Tomēr iesniegtie rādītāji attiecas uz importa un ražošanas nozari kopumā un tos nevar izmantot šīs izmeklēšanas vajadzībām.
(196)
Kopīgā dokumentā vairāki importētāji apgalvoja, ka pieci izlasē iekļautie importētāji saistībā ar attiecīgo ražojumu nodarbināja vairāk nekā 10 000 darbinieku, nevis 350 darbinieku, kā minēts pagaidu regulas 200. apsvērumā. Dati tika vēlreiz pārbaudīti. Jāuzsver, ka importētāju interešu analīzē ir ņemts vērā to darbavietu skaits, kuras ir saistītas ar attiecīgā ražojuma importu un tālākpārdošanu, tostarp atbalsta funkcijas. Šajos datos, protams, nebūtu jāiekļauj darbavietas, kas saistītas ar citām darbībām, piemēram, vairumtirdzniecība vai mazumtirdzniecība. Jāatgādina, ka iepriekšējā procedūras posmā 14 importētāju grupa lēsa, ka attiecīgo saistīto darbavietu skaits importētāju līmenī kopumā ir 7 000. Šis skaitlis šķiet saprātīgi lēsts, pamatojoties uz izlasē iekļauto importētāju situācijas ekstrapolāciju, ciktāl varēja izmantot viņu datus.
(197)
Vairākas personas sūdzējās par lielo bruto starpību, kas minēta pagaidu regulas 202. apsvērumā, apgalvojot, ka tā ir maldinoša. Tomēr izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa importētāju, kuri atbildēja uz importētāju atlases jautājumiem, ziņoja, ka bruto starpība starp iegādes un tālākpārdošanas cenu svārstās no 50 % līdz 200 %, un atlasītie importētāji bija līdzīgā situācijā. Turklāt pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzēji iesniedza vairākus piemērus, kas pamato pagaidu regulas 202. apsvērumā minētajā publikācijā sniegto informāciju, t. i., apstiprina attiecīgā ražojuma importa cenas attiecību pret mazumtirdzniecības cenu.
(198)
Kāds Apvienotās Karalistes ražotājs, kas ir ieinteresēts importā, paskaidroja, ka minētās starpības ir vajadzīgas, lai segtu konkrētas izmaksas, kas radušās Savienībā. Netika sniegti dati, kas ļautu aprēķināt minētās starpības uz apgrozījuma pamata.
(199)
Tā kā tikai no trim izlasē iekļautajiem importētājiem varēja saņemt un pārbaudīt noderīgus peļņas datus saistībā ar attiecīgā ražojuma importu un šie trīs importētāji tikai apmēram 3 % no attiecīgā ražojuma importa, attiecīgo vidējo svērto peļņu neatzina par pārliecinošu un līdz ar to neminēja pagaidu regulā. Tomēr jāatgādina, ka šī vidējā svērtā peļņa bija pietiekama (no 6 % līdz 10 %; diapazons ir norādīts konfidencialitātes labad).
(200)
Kāds importētājs apgalvoja, ka Savienībā nav pieejams pietiekams krāsotas akmensmasas keramikas produkcijas apjoms un ka tam nebija citas izvēles, kā vien importēt no ĶTR. Tas pats apgalvojums tika iesniegts pēc informācijas izpaušanas. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka krāsotu akmensmasas keramiku var iepirkt no vairākiem avotiem, tostarp Savienības ražotājiem. Turklāt Savienības ražotājiem ir pietiekama ražošanas jauda, lai pārdotu vairāk Savienības tirgū.
(201)
Informācija, kas apkopota izmeklēšanas laikā, neļāva pareizi kvantitatīvi noteikt to, cik lielā mērā importētāji spētu pārnest iepirkuma cenu pieaugumus, kuri rastos saistībā ar ierosinātajiem maksājumiem. Tomēr, ja importam no ĶTR tiktu piemērots galīgais antidempinga maksājums un ņemot vērā informāciju par bruto un neto starpībām, nekas neliecina, ka importētāju uzņēmējdarbība ir apdraudēta. Kāds importētājs arī apgalvoja, ka netiktu nelabvēlīgi ietekmēti nozīmīgi tirgus dalībnieki un importētāji, kuru pamatdarbība nav keramikas galda piederumi un virtuves piederumi.
(202)
Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai ierosinātajos līmeņos kopumā nav būtiskas negatīvas ietekmes uz nesaistīto attiecīgā ražojuma importētāju situāciju.
(203)
Jaunas papildu piezīmes par nesaistīto importētāju interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 199. līdz 211. apsvērums.
6.4. Citu ekonomikas nozaru intereses
(204)
Papildus aicinājumam pagaidu regulas 203. apsvērumā Komisija dienā, kad tika publicēti pagaidu pasākumi, tieši sazinājās ar tai zināmiem mazumtirgotājiem un mazumtirgotāju apvienībām, importētājiem, kuri, iespējams, darbojās mazumtirdzniecībā, un arī dizaineriem un aicināja tos aizpildīt attiecīgās anketas. Daži saņēmēji, kuri sākotnēji apgalvoja, ka esot mazumtirgotāji, atbildēja, ka izmeklēšana uz viņiem neattiecas, jo tie nenodarbojas ar šo uzņēmējdarbību. Komisija saņēma septiņas jaunas atbildes uz mazumtirgotāju anketām. Šie septiņi mazumtirgotāji IP veidoja 1 % no importa no ĶTR. Lielākā daļa atbilžu daudzējādi bija nepilnīgas, tomēr tās pēc iespējas tika analizētas. Atbildes netika saņemtas uz dizaineru anketas jautājumiem.
(205)
Šādi iegūtā informācija būtībā nesniedza tādus jaunus pierādījumus par citu ekonomikas nozaru interesēm, kas varētu mainīt secinājumu pagaidu regulas 217. apsvērumā.
(206)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas informācija par Savienības interesēm attiecībā uz citām ekonomikas nozarēm tika saņemta gan no izlasē iekļautajiem, gan neiekļautajiem importētājiem (tostarp Polijas importētāja, kas darbojas reklāmas preču nozarē), Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības (Ārvalstu tirdzniecības apvienība), Zviedrijas importētāju apvienības, vairumtirgotājiem un mazumtirgotājiem (Svensk Handel), vairākiem mazumtirgotājiem, CCCLA un astoņiem kafijas grauzdēšanas uzņēmumiem (septiņi no tiem atrodas Itālijā, savukārt viena uzņēmuma galvenā mītne atrodas Austrijā).
(207)
Grauzdēšanas uzņēmumi apgalvoja, ka, ņemot vērā ļoti mazo tādu Savienības ražotāju skaitu, kuri apkalpo viņu tirgu (ne vairāk kā pieci), no kuriem lielākā daļa tieši vai ar māsas uzņēmumu starpniecību importē preces no ĶTR, un ņemot vērā ļoti lielo kafijas grauzdēšanas uzņēmumu skaitu (1500-3000), pasākumi pagaidu posmā ierosinātajā līmenī varētu neļaut viņiem iepirkt tieši tādas pašas preces arī turpmāk. Šo apgalvojumu nevar pieņemt. Pirmkārt, galīgie pasākumi ir zemākā līmenī, nekā pagaidu pasākumi. Otrkārt, izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražotāji varētu vēl vairāk izmantot savu ražošanas potenciālu un turpināt apmierināt kafijas grauzdēšanas nozares vajadzības, ja tiktu novērsts kaitējums, ko rada imports par dempinga cenām no ĶTR. Ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, ir ļoti iespējams, ka ir vairāk par pieciem tādiem Savienības ražotājiem, kas varētu izpildīt kafijas grauzdēšanas uzņēmumu pasūtījumus.
(208)
Kafijas grauzdēšanas uzņēmumi apgalvoja, ka antidempinga pasākumi negatīvi ietekmētu viņu eksportu, jo tie zaudētu konkurētspēju un būtu jārēķinās ar iespējamiem Ķīnas iestāžu pretpasākumiem. Tomēr nekas neliecina, ka noteikto pasākumu līmenis izraisītu konkurētspējas kritumu, ņemot vērā to, ka citi PTO dalībnieki arī ir noteikuši antidempinga pasākumus, kuri ietekmē šāda veida ražojumus. Apgalvojums par pretpasākumiem arī atzīts par nepamatotu.
(209)
Kafijas grauzdēšanas uzņēmumi apgalvoja, ka antidempinga pasākumi neizbēgami izraisītu viņu uzņēmējdarbības samazināšanos, pārdošanas apjoma kritumu, kafijas cenas vispārēju kāpumu HORECA uzņēmumos (viesnīcas, restorāni un sabiedriskā ēdināšana) un produktu un pakalpojumu kvalitātes kritumu. Tas viss, iespējams, apdraud daudz tiešo un netiešo darbavietu. Tomēr šie apgalvojumi nav pamatoti, ņemot vērā kafijas grauzdēšanas uzņēmumu pamatdarbību un secinājumus attiecībā uz pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdi. Tiek arī atgādināts, ka to kopējo darbavietu skaitu, kuras saistītas ar kafijas grauzdēšanas uzņēmumu darbību visā pasaulē, nevar uzskatīt par atbilstīgu tādu darbavietu skaita aprēķina pamatu, kuras varētu būt apdraudētas, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi.
(210)
Divi mazumtirgotāji apgalvoja, ka Savienībā neražo pietiekami daudz new bone china un bone china kvalitātes porcelāna un ka tiem nav citas alternatīvas kā vien importēt no ĶTR. Pēc informācijas izpaušanas to pašu apgalvojumu izteica importētāju apvienība. Vispirms un kopumā jānorāda, ka antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot godīgu tirdzniecību, nevis apturēt importu. Šajā gadījumā pasākumu līmeni nevar uzskatīt par pārāk augstu. Otrkārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka šos ražojumus var iepirkt no vairākiem avotiem, tostarp Savienības ražotājiem. Visbeidzot Savienības ražotājiem ir ražošanas jauda, kas ļautu tiem vairāk pārdot Savienības tirgū un vēl vairāk izmantot potenciālu, ja tiktu noteikti galīgie antidempinga pasākumi.
(211)
Viens mazumtirgotājs apgalvoja, ka pasākumi varētu negatīvi ietekmēt konkrētas preces, kas paredzētas tūrisma tirgum. Tomēr nebija informācijas, kas varētu pamatot šo apgalvojumu. Arī attiecīgo preču nozīme nozarē ir neliela.
(212)
Kāds importētājs un vairumtirgotājs apgalvoja, ka pasākumu noteikšana izraisītu dažu nozīmīgu dalībnieku vertikālu tirgus konsolidāciju. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo tirgus dalībnieku skaitu, īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvā tas būtu maz ticams.
(213)
Papildus aspektiem, kuri jau aplūkoti pagaidu regulā, jānorāda, ka vairākas personas uzskatīja, ka nav pietiekami ņemtas vērā mazo uzņēmumu, piemēram, mazumtirgotāju, izplatītāju un uzņēmumu, kas darbojas reklāmas priekšmetu jomā, intereses. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šo apgalvojumu atkārtoti iesniedza vairākas personas. Jāatzīst, ka kopumā mikrouzņēmumi un mazie uzņēmumi varētu būtu neaizsargātāki pret cenu paaugstinājumiem, kas rastos antidempinga maksājumu dēļ. Tomēr nav pierādījumu, ka noteiktajam pasākumu līmenim būs ievērojama negatīva ietekme uz citiem ekonomikas dalībniekiem, kas uzskatāmi par MVU. Tāpēc šī prasība tiek galīgi noraidīta.
(214)
Papildu piezīmes par citu ekonomikas nozaru interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 212. līdz 217. apsvērums.
6.5. Patērētāju (mājsaimniecību) intereses
(215)
Lai gan Komisija sazinājās ar personām, kas tieši pārstāv galapatērētāju, piemēram, patērētāju apvienību, intereses, tās neiesniedza piezīmes.
(216)
Vairākas personas apstrīdēja pagaidu regulas 222. apsvērumā minēto secinājumu par augstākām cenām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika pausti līdzīgi apgalvojumi.
(217)
Maz ticamā gadījumā, ka maksājums tiek iekļauts izmaksās un to pilnībā sedz patērētāji, un pieņemot, ka saglabājas tādi paši importa apjomi un cenas, antidempinga maksājumi izraisītās papildu izmaksas uz mājsaimniecību gadā būtu mazākas par EUR 1. Šāds aprēķins ir balstīts uz IP importa apjomiem un vērtībām, ierosināto maksājumu līmeni un mājsaimniecību skaitu Savienībā.
(218)
Šādu ietekmi nevar uzskatīt par pietiekamu, lai tā atsvērtu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, proti, tiktu ierobežots kaitējums, ko radījis imports par dempinga cenām no ĶTR.
(219)
Kāda persona apgalvoja, ka pasākumi varētu izraisīt lētāku galda piederumu nepietiekamību. Pēc galīgās informācijas izpaušanas apgalvojums tika atkārtots. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots, jo, kā teikts pagaidu regulas 157. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare apgādā visus tirgus (tostarp arī lētāku galda piederumu tirgu).
(220)
Papildu piezīmes par patērētāju (mājsaimniecību) interesēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 218. līdz 226. apsvērums.
6.6. Secinājums par Savienības interesēm
(221)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulā iekļautais novērtējums.
(222)
Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 227. līdz 229. apsvērums.
7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(223)
Tika apgalvots, ka peļņas starpība, ko izmantoja, lai aprēķinātu maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējošā dempinga ietekmi, bijusi pārāk augsta. Šis apgalvojums tika noraidīts, kā paskaidrots iepriekš 4.5.3.3. sadaļā.
(224)
Vairākas personas apšaubīja mērķa peļņu, kas tika izmantota kaitējuma starpības aprēķinā. Šīs piezīmes ir aplūkotas iepriekš 135. līdz 142. apsvērumā. Pamatojoties uz minēto piezīmju analīzi, tiek secināts, ka būtu jāsaglabā mērķa peļņa 6 % apmērā.
(225)
Citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 230. līdz 234. apsvērumā aprakstītā metodoloģija.
7.2. Galīgie pasākumi
(226)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jāpiemēro galīgie antidempinga maksājumi zemākās dempinga un kaitējuma novēršanas starpības līmenī saskaņā ar “mazākā maksājuma” noteikumu. Tādējādi visas maksājuma likmes būtu jānosaka dempinga starpību līmenī.
(227)
Nelielā korekcija, kas minēta iepriekš 115. un 132. apsvērumā, nozīmē, ka tika pārskatītas cenu samazinājuma starpības, kas ietekmēja turpmāk norādītās kaitējuma starpības. Ierosinātie galīgie antidempinga maksājumi ir šādi.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Kaitējuma starpība (%)
Galīgā maksājuma likme (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, un Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Visi pārējie ražotāji eksportētāji, ka sadarbojās
17,9
79,0
17,9
Visi pārējie uzņēmumi
36,1
110,1
36,1
(228)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kas izmeklēšanas laikā konstatēts saistībā ar šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tāpēc arī konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes neattiecas ne uz tāda attiecīgā ražojuma importu, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums konkrēti nav minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ne uz tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, un uz šiem citiem uzņēmumiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(229)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Īpašie pasākumi ietver to, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(230)
Ja uzņēmumam, kam piemēro turpmāk norādītās mazākās individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šā palielinājuma dēļ var uzskatīt, ka notikušas tirdzniecības modeļa pārmaiņas, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, kas vērsta pret pasākumu apiešanu. Minētajā izmeklēšanā inter alia var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.
(231)
Ikviena prasība piemērot individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (11) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistītas ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Tad vajadzības gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(232)
Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, valsts mēroga maksājuma līmenis būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
(233)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu jāiekļauj noteikums, ka šiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu.
(234)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju.
(235)
Piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā.
7.3. Pagaidu antidempinga maksājumu galīgā iekasēšana
(236)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu ĶTR izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam (izņemot keramikas nažus, no keramikas izgatavotas garšvielu dzirnaviņas un šo dzirnaviņu keramikas daļas, kas paredzētas malšanai, mizojamos nažus no keramikas, nažu asinātājus no keramikas un no kordierīta keramikas izgatavotus picas akmeņus, kurus izmanto picu vai maizes cepšanai), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90 (TARIC kodi 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 un 6912009010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītā turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums (%)
TARIC papildu kods
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
I pielikumā norādītie uzņēmumi
17,9
Visi pārējie uzņēmumi
36,1
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās antidempinga maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājumu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Atmaksā summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1072/2012 nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu par tādu ĶTR izcelsmes no keramikas izgatavotas garšvielu dzirnaviņu un šo dzirnaviņu keramikas daļu, kas paredzētas malšanai, mizojamo nažu no keramikas, nažu asinātāju no keramikas un no kordierīta keramikas izgatavotu picas akmeņu, kurus izmanto picu vai maizes cepšanai, importu.
2. Galīgi iekasē summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1072/2012 nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumu par tādu ĶTR izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu (izņemot keramikas nažus, garšvielu dzirnaviņas no keramikas un šo dzirnaviņu keramikas daļas, kas paredzētas malšanai, mizojamos nažus no keramikas, nažu asinātājus no keramikas un no kordierīta keramikas ražotus picas akmeņus, kurus izmanto picu vai maizes cepšanai). Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atmaksā.
3. pants
Regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 17,9 %, ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no ĶTR iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
a)
izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;
b)
tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju ĶTR, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un
c)
tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā