РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 875/2013
(2013. gada 2. septembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.
(2)
Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi ir 3,1-14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports, ko veic divi Taizemes ražotāji eksportētāji, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK (4) tika pieņemtas saistības.
(3)
Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009 (5), uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), tā 2012. gada 19. martā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Association européenne des transformateurs de maïs Doux (AETMD) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no Savienības kopējā sagatavotas vai konservētas cukurkukurūzas ražošanas apjoma, šajā gadījumā - vairāk nekā 50 %.
(5)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos vai atkārtotos.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 19. jūnijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(7)
Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtēšanai, tika pētītas laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Procedūrā iesaistītās personas
(8)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Taizemē, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(9)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(10)
Ņemot vērā to Taizemes ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(11)
Ciktāl tas attiecas uz Taizemes ražotāju eksportētāju izlases veidošanu, Komisija ir saņēmusi pilnīgu informāciju no 17 ražotājiem eksportētājiem, no kuriem deviņi PIP laikā ir veikuši eksportu uz Savienību. Tika nolemts izveidot triju ražotāju eksportētāju izlasi, kuru kopējais eksports bija 90 % no kopējā daudzuma, ko PIP laikā uz Savienību eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.
(12)
Tika saņemta tikai viena atbilde no nesaistīta importētāja, tāpēc nesaistīto importētāju atlase netika veikta.
(13)
Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, paziņojumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka kaitējuma noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir veikusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi. Minētā provizoriskā atlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākumposmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms un atrašanās vieta Savienībā. Ierosinātā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Turklāt ierosinātā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu, jo tā aptver trīs dažādas dalībvalstis. Dienā, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, par ierosināto izlasi notika apspriešanās ar Savienības ražotājiem. Citi ražotāji nepieteicās, un netika saņemtas piezīmes par izlasi, tāpēc ierosinātā izlase tika apstiprināta.
(14)
Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase veidota tikai no pieprasījuma iesniedzējiem un ka būtu bijis jāmēģina atlasīt arī tādus ražotājus, kas nebija iesnieguši pieprasījumu.
(15)
Tomēr visi zināmie Savienības ražotāji - gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, - tika aicināti sadarboties. Desmit Savienības ražotāji - gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, - iesniedza atlasei nepieciešamo informāciju. Kā skaidrots 13. apsvērumā, izveidotā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Komisija uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai ražotāji ir iesnieguši pieprasījumus vai nav, izveidotā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(16)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tādēļ Komisija izsūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem un nesaistītajam importētājam. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francija,
-
Compagnie générale de conserve France SA, Theix, Francija,
-
Compagnie générale de conserve Hungary, Debrecen, Ungārija,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija;
b)
ražotāji eksportētāji Taizemē:
-
Agri Sol., Ltd, Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.
(17)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(18)
Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00.
(19)
Izmeklēšanā tika atklāts - lai gan ir atšķirības konservēšanā, dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un būtībā tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem.
(20)
Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cukurkukurūzai norādītie KN kodi attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet ietver arī ievērojamus daudzumus konservētu jaunās kukurūzas vālīšu, ko Savienībā neražo un kas nav līdzīgais ražojums. Tās ieteica Komisijai iekļaut savos datos jaunās kukurūzas vālītes.
(21)
Tomēr izmeklēšana attiecās tikai uz ražojumu, kuram tiek piemēroti pasākumi, kas izslēdz jaunās kukurūzas vālītes, analīzei izmantojot atbilstošos Taric kodus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts, jo neatbilst faktiem.
2. Līdzīgais ražojums
(22)
Tika konstatēts, ka cukurkukurūzai, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(23)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tad, ja tiktu izbeigti spēkā esošie pasākumi, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
1. Ievadpiezīmes
(24)
Kā minēts 10. apsvērumā, ņemot vērā iespējamo lielo skaitu ražotāju eksportētāju, kas paustu vēlmi sadarboties, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika izveidota triju ražotāju eksportētāju izlase, kuri pārstāv apmēram 90 % no kopējā apjoma, ko eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri pauduši vēlmi sadarboties.
(25)
Triju atlasīto ražotāju eksportētāju kopējais eksportētais daudzums PIP laikā bija apmēram 25 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību, tāpēc, lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, bija jāizmanto informācija no citiem avotiem, piemēram, no pārskatīšanas pieprasījuma un pieejamās tirdzniecības statistikas par eksportu (no Taizemes muitas) un par importu (no Eurostat).
(26)
Nosakot dempinga starpību, netika ņemta vērā pārdošana tirgotājiem Taizemē, kur preces tika sūtītas uz nezināmiem eksporta galamērķiem.
(27)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika konstatēts, ka konkrēti ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu, ko tie pārdod, daļēji iegādājas no ārējiem piegādātājiem. Izmeklēšanā, nosakot attiecīgās dempinga starpības, netika ņemts vērā attiecīgā ražojuma pārdotais apjoms, ko nebija ražojuši paši ražotāji eksportētāji.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(28)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu, lai noteiktu normālo vērtību, katram no trim ražotājiem eksportētājiem vispirms tika noteikts, vai tā kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū PIP laika bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, proti, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši vismaz 5 % no to attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību.
(29)
Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi vienam no trim atlasītajiem uzņēmumiem.
(30)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma veidi, ko pārdevis šis uzņēmums un kas paredzēti iekšzemes patēriņam, bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību paredzētajiem veidiem. Par katru no šiem veidiem tika noteikts, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Pārdošanas apjomi, kas paredzēti iekšzemes patēriņam, ir pietiekami reprezentatīvi, ja tie atbilst vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma pārdošanas kopapjoma, kuru eksportē uz Savienību.
(31)
Tika arī konstatēts, ka šim uzņēmumam tikai viens līdzīgā ražojuma veids ir tieši salīdzināms ar to veidu, kuru eksportē uz Savienību. Turklāt šis konkrētais veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekami reprezentatīvos daudzumos.
(32)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražojuma veidu 31. apsvērumā minētais uzņēmums pārdevis parastās tirdzniecības operācijās pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. Tas tika darīts, attiecībā uz attiecīgo ražojuma veidu nosakot iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.
(33)
Tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no iekšzemes patēriņam paredzētā pārdošanas apjoma bija rentabli, un saskaņā ar 2. panta 4. punktu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz šo konkrēto veidu tika izmantoti visi darījumi.
(34)
Attiecībā uz attiecīgā ražojuma veidu, kura pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdoti parastās tirdzniecības operācijās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visas PIP laikā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējo svērto vērtību.
(35)
Attiecībā uz diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuru pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū netika uzskatīti par reprezentatīviem (no tiem viens līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam nepārdeva nemaz), un attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kura kopējais pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, bet vairāku līdzīga ražojuma veidu iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi netika uzskatīti par reprezentatīviem, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(36)
Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (PVA) summu un peļņu.
(37)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes patēriņam pārdevuši daudzumus, kas bija mazāki vai lielāki par 5 % no daudzumiem, ko tie pārdevuši uz Savienību, PVA un peļņas procents tika noteikts daudzumiem, kurus attiecīgais uzņēmums pārdevis iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās.
(38)
Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kas līdzīgo ražojumu nepārdeva iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz 37. apsvērumā minētajiem diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem noteiktajām vidējām svērtajām PVA un peļņu.
(39)
Divas ieinteresētās personas apstrīdēja izmantoto metodiku, kas noteikta 37. apsvērumā, proti, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmanto peļņu, kura noteikta iekšzemes tirgū pārdotajiem daudzumiem, kas ir mazāki par 5 % no daudzumiem, kuri pārdoti uz Savienību. Tās uzskata, ka tad, ja iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi nav pietiekami, lai būtu reprezentatīvi, nevajadzētu izmantot arī peļņu, kas gūta minētajos darījumos.
(40)
Tomēr sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota tāda pati metodika un, ņemot vērā, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šī metodika ir derīga arī šajā procedūrā.
2.2. Eksporta cenas noteikšana
(41)
Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdošanu veica tieši nesaistītiem pircējiem Savienībā. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kuras samaksājuši minētie neatkarīgie pircēji Savienībā vai kuras tiem jāmaksā.
2.3. Salīdzinājums un korekcijas
(42)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(43)
Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, komisijas naudas un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām.
(44)
Turklāt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā piemērotajai metodikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes tirgū pārdod ražojumus ar ražotāja zīmolu, bet Savienībā ar mazumtirgotāju zīmolu, tika izdarītas tirdzniecības līmeņa korekcijas. Korekcijas līmenis, kas aprēķināts kā tā peļņas procenta samazinājums, kurš tika izmantots, aprēķinot normālo vērtību, kā minēts 33. apsvērumā, tika noteikts, pamatojoties uz attiecību starp peļņas procentu, ko Savienības ražošanas nozare guvusi, pārdodot pašu ražojumus ar ražotāja zīmolu un visus ražojumus. Peļņas procents tādējādi tika samazināts par 20-50 %.
(45)
Divas ieinteresētās personas uzskatīja, ka iekšzemes tirgu Taizemē un Savienībā nevar salīdzināt, jo atšķiras tirgus lielums un Taizemes ražotāji iekšzemes tirgū pārdod ražojumu ar ražotāja zīmolu.
(46)
Vispirms tiek atgādināts, ka 22. apsvērumā konstatēts, ka Taizemes iekšzemes tirgū pārdotā cukurkukurūza un eksportam uz Savienības tirgu pārdotā cukurkukurūza ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(47)
Bez tam tirdzniecības līmeņa atšķirību dēļ tika izdarīta peļņas procenta korekcija, proti, korekcija uz leju par 20-50 % no peļņas procenta, kas iegūts iekšzemes tirgū ar ražotāja zīmolu pārdotajiem daudzumiem. Arī tas atbilst sākotnējā izmeklēšanā izmantotajai metodikai.
2.4. Dempings PIP laikā
(48)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka dempinga starpības, izteiktas procentos no cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 8-44 %.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(49)
Cukurkukurūzas ražošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejama svaigi novākta kukurūza, ko piegādā konservēšanas ražotnei tieši pēc ražas novākšanas. Svaigi novāktā kukurūza jāiekonservē 24 stundu laikā no novākšanas, tādējādi attiecīgā ražojuma ražošanas jauda ir tieši saistīta ar svaigi novāktas kukurūzas pieejamību.
(50)
Taizemē veģetācijas periods ir aptuveni deviņus desmit mēnešus gadā, un gadā iespējams novākt divas ražas. Novērtējot pieejamo ražošanas tehnisko jaudu, analīzē jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar to, ka izejmateriālu pieejamība ir sezonāla.
(51)
Trim izlasē iekļautajiem ražotājiem kopā tehniskā jauda ir 130 000-150 000 tonnu. Faktiskais pieejamās tehniskās jaudas izmantojums bija 50-80 %.
(52)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atzīst metodiku, kas izmantota, ar izejvielu pieejamību saistītu iemeslu dēļ nosakot mazāku tehnisko jaudu, bet pieejamā rezerves jauda esot pārspīlēta.
(53)
Kā jau uzsvērts 50. apsvērumā, tehnisko jaudu nav iespējams pilnībā izmantot, jo svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli. Tomēr izmeklēšana liecina, ka dažiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis 80 % un pat lielāks, savukārt citiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis daudz mazāks. Visiem ražotājiem piekļuve izejvielām ir salīdzināma, tāpēc mazāku jaudas izmantojumu nevar skaidrot tikai ar to, ka svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli.
(54)
Taizemes pārtikas pārstrādātāju apvienības sniegtā informācija liecina, ka kopējais no Taizemes uz pārējām pasaules valstīm eksportētais daudzums attiecīgajā periodā izteikti pieaudzis, proti, par 20 %, PIP laikā sasniedzot 150 000-200 000 tonnu. Tas liecina, ka pieejamās cukurkukurūzas daudzumi var palielināties un patiešām izteikti palielinās, ja ražotājiem eksportētājiem vajadzīgi papildu daudzumi. Šajā ziņā tiek norādīts, ka kopējais dzeltenās kukurūzas ražošanas apjoms attiecīgajā periodā Taizemē ir 4,1 miljons līdz 4,5 miljoni tonnu. Kaut arī tiek atzīts, ka dzeltenās kukurūzas ražošanu nevar tieši pārorientēt uz cukurkukurūzas ražošanu, tomēr, ņemot vērā ražošanas apjomu milzīgo atšķirību, kļūst skaidrs, ka pat nelielas daļas ražošanas apjoma pārorientēšana no dzeltenās kukurūzas uz cukurkukurūzu var būtiski ietekmēt Taizemes cukurkukurūzas ražošanas kopapjomu.
(55)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika noteikts, ka trīs atlasītie ražotāji gadā papildus varētu saražot 40 000-60 000 tonnu (“reālā rezerves jauda”), t. i., divas trīs reizes vairāk nekā kopējie attiecīgā ražojuma eksportētie daudzumi no Taizemes uz Savienību.
(56)
Atlasīto ražotāju reālo rezerves jaudu tāpēc var uzskatīt par ievērojamu. Turklāt ir zināmi vēl 15 attiecīgā ražojuma ražotāji Taizemē, kuriem līdzīgi Taizemē ir pieejami milzīgi cukurkukurūzas ražošanas apjomi.
(57)
Informācija, kas iegūta no citiem avotiem, t. i.:
-
ražotāju eksportētāju internetā sniegtā informācija,
-
saistībā ar atlasi iegūtā informācija un
-
informācija, kas savākta datubāzē, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu,
ļauj secināt, ka vismaz diviem lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, no kuriem viens sadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, bet netika iekļauts izlasē (tātad arī nesniedza detalizētu informāciju par šo jautājumu), kopējā jauda ir 50 000-100 000 tonnu.
(58)
Visbeidzot, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka patēriņa līmenis Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos palielinātos un tādējādi spētu absorbēt ražošanas pieaugumu, ko izraisītu Taizemes ražotāju rezerves jaudas izmantošana. Konkrēti, Taizemes iekšzemes tirgus ir neliels un vidēji atbilda tikai 1-2 % no visu atlasīto Taizemes ražotāju pārdošanas kopapjoma. Tas apstiprina, ka tad, ja cukurkukurūzu ražotu vēl vairāk, tā tiktu eksportēta ārpus Taizemes.
3.2. Savienības tirgus pievilcīgums
(59)
Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū, kļuvuši skaidri divi fakti: iekšzemes tirgū ir relatīvi augstas cenas (jo tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu) un apjoms salīdzinājumā eksporta pārdošanas apjomiem ir samērā neliels. Pamatojoties uz iepriekšminēto, acīmredzot nav riska, ka tad, ja pasākumus atceltu, tirdzniecība varētu novirzīties no iekšzemes tirgus uz Savienību.
(60)
Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenām trešo valstu tirgos, kļūst skaidrs, ka trijiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem cenas Savienībā ir vidēji par 14 % augstākas.
(61)
Arī Taizemes muitas tirdzniecības statistika apstiprina šo konstatējumu. Pēc norādītā loģistikas svara pārveidošanas (trauks + kukurūza + šķidrums) par konservu tīrsvaru (kukurūza + šķidrums), vadoties pēc metodikas, kas izmantota pārskatīšanas pieprasījumā, cena par kilogramu, kuru maksā Savienībā, ir vidēji par 5 % augstāka nekā cena trešās valstīs.
(62)
Lai gan vairākas personas ir paudušas šaubas par to, vai cenu atšķirība 5 % vai 14 % ir pietiekami liela, lai novirzītu tirdzniecību uz Savienību, izmeklēšana liecina, ka cukurkukurūzas tirgū tas patiešām ir iespējams. Šajā procedūrā vienam Taizemes uzņēmumam, t. i., Karn Corn, iepriekš tika noteikta par 8-10 % zemāka likme nekā lielākajai daļai citu Taizemes eksportētāju. Šī 8-10 % priekšrocība tomēr bijusi pietiekama, lai tas laikposmā no sākotnējās izmeklēšanas līdz pašreizējās izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periodam septiņas reizes palielinātu savu īpatsvaru Taizemes eksportētajos daudzumos uz Savienību.
(63)
Turklāt, lai gan spēkā bija 3,1 % antidempinga maksājums, kopš antidempinga maksājumu noteikšanas Karn Corn savus uz Savienību eksportētos daudzumus palielinājis vairāk nekā divas reizes. Tas liecina, ka salīdzinājumā ar citiem tirgiem Savienības tirgus ir pievilcīgs, kaut arī cenu atšķirība ir neliela.
(64)
Jāsecina - lai gan risks, ka tirdzniecība novirzīsies no iekšzemes tirgus uz Savienības tirgu, ir visai mazs, jo iekšzemes tirgū tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu, tomēr ir ievērojams risks, ka tirdzniecība novirzīsies no trešām valstīm uz Savienības tirgu, jo tur dominē augstākas cenas.
(65)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenas Savienības tirgū ir salīdzinoši mazāk pievilcīgas nekā cenas citās valstīs, piemēram, Japānā. Tādējādi tirdzniecības novirzīšanās iespējamība tad, ja pasākumi tiktu atcelti, esot pārspīlēta.
(66)
Tiek atgādināts, ka pārdošana trešām valstīm tiek uzskatīta par pārdošanu grupai un 63. apsvērumā izklāstīto secinājumu pamatā ir vidējās pārdošanas cenas trešās valstīs. Pilnībā tiek atzīts, ka šajā trešo valstu grupā ir valstis, kur eksporta cenas ir augstākas, un ir citas trešās valstis, kur ir zemākas eksporta cenas. Acīmredzot, jo zemāka eksporta cena, jo lielāks tirdzniecības novirzīšanās risks, ja pasākumi zaudētu spēku.
(67)
Turklāt viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līgumiskās saites ar importētājiem trešās valstīs neļautu viegli pārorientēties no vienas valsts pircējiem uz citas valsts pircējiem.
(68)
Lai gan līgumiskās saites starp Taizemes ražotājiem eksportētājiem un importētājiem dažādās trešās valstīs var pastāvēt un tiek uzturētas īslaicīgi, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka minētās līgumiskās saites nevarētu pārtraukt, lai pievērstos pārdošanai tirgos, kuros ir augstākas cenas nekā Savienībā.
(69)
Visbeidzot, ieinteresētās personas apgalvoja, ka eksportu uz dažām trešām valstīm, piemēram, Dienvidkoreju, nevar salīdzināt, jo var atšķirties ražojumu klāsts (piemēram, trauku lielums) un pārdošanas nosacījumi (piemēram, transportēšanas noteikumi).
(70)
Tiek atgādināts, ka salīdzināšanas rezultāti, kas izklāstīti 58., 59. un 60. apsvērumā, norāda, ka eksporta cenas uz visām trešām valstīm atšķiras. Ar Taizemes eksportu uz nedaudziem tirgiem saistītā ietekme uz kopējo salīdzinājumu tāpēc ir neliela. Turklāt Taizemes eksporta datus reģistrē FOB līmenī, tāpēc transportēšanas noteikumu vai transportēšanas izmaksu atšķirību ietekme ir saistīta tikai ar iekšzemes pārvadājumu izmaksām Taizemē un tāpēc var būt tikai nenozīmīga.
(71)
Nav pierādījumu par to, ka vidējā cena uz visām trešām valstīm nav salīdzināma ar eksporta cenu uz Savienību, tāpēc ir derīgs 63. apsvērumā izdarītais secinājums.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(72)
Iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, relatīvi augstākas cenas Savienības tirgū piesaistītu ievērojamus apjomus attiecīgā ražojuma, ko pašlaik trešām valstīm pārdod par zemākām cenām.
(73)
Taizemes ražotāji eksportētāji PIP laikā ir turpinājuši īstenot dempingu.
(74)
Turklāt, ņemot vērā pieejamo rezerves jaudu Taizemē un to, ka cenas Savienības tirgū ir ievērojami augstākas nekā trešo valstu tirgos, jāsecina - ir risks, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma eksports pieaugtu.
(75)
Var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(76)
PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 20 ražotāji Savienībā. Tāpēc minēto ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem - pamatojoties uz datiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā) ir uzskatāms par kopējo saražoto apjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(77)
Kā skaidrots 13. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie elementi (saražotais apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības saražotā apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - izmantotas aplēses, kuru pamatā ir dati no pārskatīšanas pieprasījuma,
-
mikroekonomisko elementu analīze (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika veikta attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(78)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz pārdoto Savienības ražošanas nozares pašas saražoto apjomu, kas bija paredzēts Savienības tirgum, 14. panta 6. punkta datubāzes datiem par importa apjomu Savienības tirgū un pārējiem Savienības ražotājiem - uz informāciju, kas pieejama pieprasījumā.
(79)
Visā attiecīgajā periodā Savienības patēriņš palielinājās par 9 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par 5 %, 2010. gadā un 2011. gadā tas attiecīgi palielinājās par 6 un 9 procentpunktiem (salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Pēc tam PIP laikā tas zināmā mērā stabilizējās aptuveni 350 000 tonnu līmenī.
2008
2009
2010
2011
PIP
Kopējais patēriņš Savienībā (t)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
101
110
109
2. Imports no attiecīgās valsts
a) Apjoms
(80)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms no attiecīgās valsts Savienībā samazinājās par 43 % no apmēram 38 000 tonnām 2008. gadā līdz apmēram 22 000 tonnām PIP laikā. 2009. gadā tas samazinājās par 15 %, 2010. gadā - vēl par 20 procentpunktiem, un 2011. gadā vēl par 11 procentpunktiem, tad PIP laikā atkal nedaudz palielinājās, proti, par 3 procentpunktiem.
2008
2009
2010
2011
PIP
Importa apjoms no Taizemes
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indekss (2008. gads = 100)
100
85
65
54
57
Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa (%)
12
11
8
6
6
Taizemes izcelsmes importa cenas (EUR/t)
835
887
806
775
807
Indekss (2008. gads = 100)
100
106
96
93
97
Avots:
14. panta 6. punkta datubāze.
b) Tirgus daļa
(81)
Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienībā attiecīgajā periodā attiecīgajā valstī pakāpeniski samazinājās par aptuveni 50 % jeb 6 procentpunktiem: 2008. gadā tā bija 12 %, PIP laikā - 6 %. Sīkāk - Taizemes tirgus daļa samazinājās no 12 % 2008. gadā līdz 11 % 2009. gadā, līdz 8 % 2010. gadā un līdz 6 % 2011. gadā/PIP.
c) Cenas
i) Cenu dinamika
(82)
Laikposmā no 2008. gada līdz PIP vidējā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cena samazinājās par 3 %: no 835 EUR/t 2008. gadā līdz 807 EUR/t PIP laikā. Konkrēti, cenas 2008. gadā palielinājās par 6 %, pēc tam 2010. gadā samazinājās par 10 procentpunktiem un vēl par 3 procentpunktiem 2011. gadā. No 2011. gada līdz PIP minētās cenas atkal paaugstinājās, proti, par 4 procentpunktiem.
ii) Cenu samazinājums
(83)
Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares līdzīgo ražojuma veidu pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozares EXW cenas bez rabatiem un nodokļiem tika salīdzinātas ar attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju CIF cenām līdz Savienības robežai, pienācīgi koriģētām attiecībā uz līgtajām nodokļu likmēm, izkraušanas un muitošanas izmaksām. Salīdzinājums liecina, ka PIP laikā Savienībā pārdotā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma cenas ir kopumā augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Bez tam, pamatojoties uz importa statistiku (14. panta 6. punkta datubāze), nebija cenu samazinājuma starpības attiecībā uz visu Taizemes importu uz Savienību (ne ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ne tiem, kuri nesadarbojās, neatkarīgi no produktu klāsta).
3. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(84)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(85)
Cita starpā šim tirgum ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, kas jo īpaši paredzētas konkrēti mārketingam un reklāmai, un tas ir arī cēlonis augstākām pārdošanas cenām.
(86)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no otrā kanāla, proti, mazumtirgotāja zīmola kanāla. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām pirmām kārtām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, nākamajās tabulās norādīts un raksturots arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda 70 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 60 % no pārdošanas vērtības.
(87)
Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2011. gada un PIP (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) rādītājiem. Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu.
3.1. Makroekonomiskie elementi
a) Ražošanas apjoms
(88)
No līmeņa, kas 2008. gadā bija apmēram 372 000 tonnu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Konkrēti, 2009. gadā tas samazinājās par 25 %, 2010. gadā par 13 procentpunktiem, un 2011. gadā/PIP tas atkal palielinājās par 31 procentpunktu.
2008
2009
2010
2011
PIP
Ražošanas apjoms (t)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indekss (2008. gads = 100)
100
75
62
93
92
b) Jauda un jaudas izmantojuma rādītāji
(89)
Ražošanas jauda 2008., 2009. un 2010. gadā bija aptuveni 488 000 tonnu, un 2011. gadā/PIP tā samazinājās par 9 %. Samazināšanās skaidrojama ar to, ka viens atlasītais Savienības ražotājs slēdza vienu ražotni.
2008
2009
2010
2011
PIP
Ražošanas jauda (t)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
100
91
91
Jaudas izmantojums (%)
76
57
47
77
77
Indekss (2008. gads = 100)
100
75
62
102
102
Avots:
izmeklēšana.
(90)
Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 76 %. 2009. gadā tas samazinājās līdz 57 % un 2010. gadā līdz 47 %, bet pēc tam 2011. gadā/PIP palielinājās līdz 77 %. Visā attiecīgajā periodā jaudas izmantojums ir bijis stabils, jo ražošanas apjoms samazinājās atbilstoši ražošanas jaudas samazinājumam.
c) Pārdošanas apjoms
(91)
Savienības ražošanas nozares saražotās mazumtirgotāja zīmolam paredzētās produkcijas pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem vispirms 2009. gadā samazinājās par 6 %, tad 2010. gadā palielinājās par 17 procentpunktiem un 2011. gadā palielinājās vēl par 24 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 4 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 31 %.
2008
2009
2010
2011
PIP
Savienības pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indekss (2008. gads = 100)
100
94
111
135
131
Savienības pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
107
121
119
Avots:
izmeklēšana.
(92)
Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) pārdošana Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem norisinājās pēc samērā līdzīga modeļa, tomēr tas bija mazāk izteikts. Vispirms 2009. gadā pārdošanas apjoms samazinājās par 5 %, tad 2010. gadā palielinājās par 12 procentpunktiem un 2011. gadā vēl par 14 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 2 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 19 %.
d) Tirgus daļa
(93)
Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2008. un 2009. gadā bija 83 %. Tā pieauga līdz 88 % 2010. gadā un 2011. gadā līdz 91 %, tad PIP laikā mazliet samazinājās līdz 90 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 7 procentpunktiem.
2008
2009
2010
2011
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (%)
83
83
88
91
90
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
106
110
109
Avots:
izmeklēšana.
e) Izaugsme
(94)
Laikposmā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 9 % un Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 31 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 19 %. No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare ieguva aptuveni 7 procentpunktus no tirgus daļas, savukārt imports par dempinga cenām zaudēja apmēram 6 procentpunktus no tirgus daļas. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare spēja gūt labumu no augošā tirgus.
f) Nodarbinātība
(95)
Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms 2008. un 2009. gadā samazinājās par 17 %, tad 2010. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem un 2011. gadā/PIP palielinājās par 11 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 11 %, t. i., attiecīgajā periodā samazinājās no apmēram 2 300 cilvēkiem līdz 2 000.
2008
2009
2010
2011
PIP
Nodarbinātība (personas)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
78
89
89
Avots:
izmeklēšana.
g) Ražīgums
(96)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērīts izlaidē (tonnās) uz nodarbināto gadā, sākot no 163 tonnām uz nodarbināto, vispirms 2009. gadā samazinājās par 10 % un 2010. gadā samazinājās vēl par 10 procentpunktiem, pēc tam 2011. gadā palielinājās par 23 procentpunktiem un PIP laikā palielinājās par 1 procentpunktu. Savienības ražošanas nozares ražīguma kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 4 %. Šīs izmaiņas liecina par to, ka darbaspēks samazinājās straujāk nekā ražošana.
2008
2009
2010
2011
PIP
Ražīgums (t uz nodarbināto)
163
147
130
169
169
Indekss (2008. gads = 100)
100
90
80
103
104
Avots:
izmeklēšana.
h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(97)
Savienības ražošanas nozares ražojumiem ar mazumtirgotāja zīmolu vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem 2009. gadā palielinājās par 7 % un 2010. gadā samazinājās par 8 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 5 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 3 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 073 EUR/t līdz 1 041 EUR/t PIP laikā.
2008
2009
2010
2011
PIP
Vienības cena Savienības tirgū (ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indekss (2008. gads = 100)
100
107
99
94
97
Vienības cena Savienības tirgū (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indekss (2008. gads = 100)
100
105
98
95
97
Avots:
izmeklēšana.
(98)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas kopumā (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem atbilda samērā līdzīgam modelim. Tās 2009. gadā palielinājās par 5 % un 2010. gadā samazinājās par 7 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 3 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 2 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 248 EUR/t līdz 1 215 EUR/t PIP laikā.
i) Dempinga starpības apjoms
(99)
Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, un faktisko dempinga starpību (t. i., līdz 44 %) nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
j) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(100)
Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie un turpmāk aplūkotie mikroekonomiskie rādītāji liecina - lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozares stāvokli joprojām raksturo neaizsargātība un nestabilitāte. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir vāja. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 3 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 10 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā mazumtirgotāja zīmols ir nozīmīgs (70 % no kopējā pārdošanas apjoma un 60 % no kopējās pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
3.2. Mikroekonomiskie elementi
a) Krājumi
(101)
Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās pastāvīgi samazinājās. 2009. gadā tie samazinājās par 2 %, 2010. gadā par 27 procentpunktiem, 2011. gadā par 2 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 24 procentpunktiem. Tomēr būtu jāņem vērā, ka krājumu apjoms konkrētajā nozarē nav noderīgs kaitējuma rādītājs. Lielais krājumu apjoms katra gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek oktobra beigās. Tāpēc krājumi ir preces, kas tiek nosūtītas laikposmā no novembra līdz jūlijam.
2008
2009
2010
2011
PIP
Krājumi perioda beigās (t)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indekss (2008. gads = 100)
100
98
71
69
45
Avots:
izmeklēšana.
b) Algas
(102)
No 2008. gada līdz PIP darbaspēka izmaksas samazinājās par 7 %. Konkrētāk, 2009. gadā tās samazinājās par 16 %, 2010. gadā vēl par 1 procentpunktu un 2011. gadā/PIP palielinājās par 10 procentpunktiem. Kopējo samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja nodarbinātības samazinājums.
2008
2009
2010
2011
PIP
Gada darbaspēka izmaksas (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
83
93
93
Avots:
izmeklēšana.
c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(103)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,6 % peļņas 2008. gadā līdz 5,4 % zaudējumiem PIP laikā.
2008
2009
2010
2011
PIP
Savienības rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indekss (2008. gads = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Savienības rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indekss (2008. gads = 100)
100
127
8
-6
19
Ienākums no ieguldījumiem (INI) (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indekss (2008. gads = 100)
100
166
12
-13
18
Avots:
izmeklēšana.
(104)
Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 8,5 % 2008. gadā līdz 1,6 % PIP laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un trauku izmaksas) pieauga par 5 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem.
(105)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 24,3 % 2008. gadā līdz 4,4 % PIP laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 82 %.
d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(106)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2008. gadā bija apmēram 27 000 miljoni euro. Tā palielinājās līdz aptuveni 23 miljoniem euro 2009. gadā un līdz aptuveni 58 miljoniem euro 2010. gadā, tad 2011. gadā atkal samazinājās līdz aptuveni 8 miljoniem euro. No 2011. gada līdz PIP tā palielinājās līdz aptuveni 11 miljoniem euro. Neviens no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
2008
2009
2010
2011
PIP
Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indekss (2008. gads = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Avots:
izmeklēšana.
e) Ieguldījumi
(107)
Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2008.-2009. gadā palielinājās par 45 %, 2009.-2010. gadā samazinājās par 34 procentpunktiem, 2011. gadā palielinājās par 57 procentpunktiem un, visbeidzot, no 2011. gada līdz PIP samazinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 64 %, kas bija paredzēti, lai uzturētu un atjaunotu esošās iekārtas, nevis lai palielinātu jaudu.
2008
2009
2010
2011
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indekss (2008. gads = 100)
100
145
111
168
164
Avots:
izmeklēšana.
4. Secinājums par kaitējumu
(108)
Vairāki rādītāji no 2008. gada līdz PIP mainījās negatīvi. Ienākums no ieguldījumiem samazinājās, ražošanas apjoms samazinājās par 8 %, ražošanas jauda samazinājās par 9 %, un nodarbinātība samazinājās par 11 %. Par zemākiem ražošanas apjomiem tiek norādīts, ka kukurūzas raža 2008. gadā bija labāka, nekā tika gaidīts, un tādēļ tad Savienības ražošanas nozarei bija lielāka izlaide. Tajā pašā periodā imports no Taizemes (rēķini par to sagatavoti lielākoties USD) kļuva pievilcīgāks, jo USD vērtība samazinājās. Šis cukurkukurūzas piegādes (gan Savienības, gan Taizemes) pieaugums sakrita ar ekonomikas un finansiālo krīzi Savienībā, un tā ietekmēja patēriņu. Rezultātā palielinātos Savienības saražotos apjomus nevarēja pilnībā pārdot Savienības tirgū. Tādēļ vajadzēja samazināt ražošanas apjomu un nākamajos gados atbrīvoties no krājumiem, bet tas pilnībā neizskaidro kaitējumu.
(109)
Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošanas rentabilitāte (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kur Savienības ražošanas nozarei bija jākonkurē ar Taizemes importu, ir izteikti zaudējumi (rentabilitāte samazinājās no peļņas, kas 2008. gadā pārsniedza 5 %, līdz zaudējumiem, kas PIP laikā pārsniedza 5 %). Savienības ražotāji samazināja savas pārdošanas cenas Savienības tirgū par 3 % un spēja atgūt tirgus daļu uz rentabilitātes rēķina. Nozarei ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu, jo nav pietiekama pieprasījuma pēc ražotāja zīmola un, ņemot vērā, ka pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu atbilst aptuveni 60 % no kopējās pārdošanas vērtības, attiecīgajā periodā kopējā rentabilitāte ir samazinājusies no 8,5 % līdz 1,6 %.
(110)
Daži rādītāji liecina, ka spēkā esošie pasākumi ļāvuši ražošanas nozarei atgūt savu pozīciju. Taizemes importa apjoms un tam atbilstošā tirgus daļa samazinājās gandrīz uz pusi: no 12 % 2008. gadā līdz tikai 6 % PIP laikā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 83 % 2008. gadā līdz 90 % PIP laikā. Turklāt PIP laikā Taizemes importa vidējās cenas nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr tās neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem. Arī citi rādītāji liecina, ka pārmaiņas bijušas pozitīvas. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 2 % un PIP laikā bija diezgan augsts - 77 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 31 %, un kopējais pārdošanas apjoms abos segmentos kopā palielinājās par 19 %. Ieguldījumi pieauga par 64 %. Minētie faktori liecina, ka ražošanas nozare spēja atgūties. Tomēr tā nespēja panākt pienācīgu rentabilitāti, lai saglabātu ievērojamu daļu tirgū, kurā konkurē vienīgi Savienības ražošanas nozare un no Taizemes importētais ražojums (imports no citām trešām valstīm ir neregulārs un nenozīmīgs).
(111)
Konkurences apstākļi Savienības tirgū patiešām ir sarežģīti. No vienas puses, daļā tirgus (ražotāja zīmola segmentā) Savienības ražošanas nozare nesaskaras ar konkurentiem no ārienes. Sarunās zīmola īpašniekiem ir lielāka ietekme nekā mazumtirgotājiem. Pirmie faktiski ir cenu noteicēji. Tirgus ir konsolidēts, un četru atlasīto ražotāju tirgus daļa ir 54 %. No otras puses, mazumtirgotājiem ir lielāka ietekme privāto zīmolu segmentā. Ņemot vērā konkurenci no ārienes un konkurenci Savienībā, uz cenām pastāvīgi tiek izdarīts spiediens. Rezultātā Taizemes izcelsmes importa radītā cenu spiediena dēļ Savienības ražotājiem ir grūtāk novirzīt ražošanas (galvenokārt cukurkukurūzas vai trauku) izmaksu pieaugumu uz pircējiem (attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājušās par 5 %).
(112)
Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. Tomēr nevar ignorēt, ka tās cukurkukurūzas bizness (ar mazumtirgotāja zīmolu) lielākoties nav spējis atpelnīt izmaksas. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.
(113)
Vairākas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies, jo uzlabojušies vairāki rādītāji, proti, Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa un cenu samazinājums bijis negatīvs.
(114)
Tiek atzīts, ka kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.
(115)
Negatīvais cenu samazinājums un Savienības ražošanas nozares ievērojamā tirgus daļa paši par sevi nenozīmē, ka kaitējuma nav. Situācijā, kad no Taizemes turpinājās imports par dempinga cenām (ar dempinga starpību līdz 44 %), Savienības tirgū uz cenām tiek izdarīts spiediens. Savienības ražošanas nozare, cenzdamās atgūt zaudēto tirgus daļu, ir saglabājusi zemas cenas, un tādējādi ir pasliktinājusies tās rentabilitāte.
(116)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējuma novērtējums būtu jābalsta uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, nevis vienā tirgus segmentā.
(117)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas varētu pamatot atkāpšanos no šīs metodikas, tātad tā joprojām ir derīga Savienības ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanai. Kā minēts 84. un 85. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū joprojām ir divi pārdošanas kanāli un viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no mazumtirgotāja zīmola kanāla. Turklāt, pat ja tiktu ņemts vērā tikai Savienības ražošanas nozares sniegums kopumā, tad, ievērojot zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, nemainītos secinājums, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, apgalvojums tiek noraidīts.
(118)
Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vājuma cēlonis var būt konkurence Savienības iekšienē.
(119)
Tomēr situācija Savienības tirgū attiecībā uz konkurenci būtiski neatšķiras no situācijas sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā (divi pārdošanas kanāli, aptuveni 20 ES ražotāji). Tomēr 2002. gadā, pirms Savienības tirgū ienāca Taizemes eksports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis kopumā pārsniedza 20 % (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols) un mazumtirgotāja zīmolam sasniedza 17 %. Tas liecina, ka konkurence Savienībā neliedz Savienības ražošanas nozarei gūt ievērojamu peļņu. Savienības ražošanas nozarei palielināt cenas drīzāk neļāva tas, ka turpinājās imports par dempinga cenām un izraisīja spiedienu uz cenām.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(120)
Pamatojoties uz iepriekš minētajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. No otras puses, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.
(121)
Kā minēts iepriekš, Taizemes eksportētājiem nav rezerves jaudas, lai ļoti strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt Taizemes tirdzniecības statistika apstiprina, ka 2011. gadā Taizeme uz trešām valstīm ir eksportējusi aptuveni 140 000 tonnu, kas apmēram septiņas reizes pārsniedz Taizemes eksporta apjomu uz Savienību. Ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir izdevīgākas cenas nekā dažu trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Šādi strauji pavērsieni jau tika konstatēti sākotnējā izmeklēšanā, kad importam no Taizemes tirgus daļa Savienībā tikai triju gadu laikā gandrīz divkāršojās, proti, no 6,8 % 2002. gadā līdz 12,7 % 2005. gadā.
(122)
Tādēļ, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, kaitējums varētu atkārtoties.
(123)
Vairākas ieinteresētās personas ir paudušas šaubas par secinājumu, kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Konkrēti, tika apgalvots, ka 5 % cenu starpība Savienības un trešo valstu tirgos ir pārāk maza, lai novirzītu cukurkukurūzas eksportu uz Savienības tirgu. Šis arguments jau aplūkots 61. apsvērumā. Turklāt tiek apgalvots, ka cukurkukurūza nav prece, ko var viegli pārorientēt no viena tirgus uz citu. Šis arguments tomēr nav pamatots un neatbilst šīs izmeklēšanas konstatējumiem.
(124)
Lai gan kaitējuma atkārtošanās iespējamība novērtēta perspektīvā, tomēr novērtējums balstīts uz 121. apsvērumā minētajiem faktiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(125)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(126)
Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare joprojām ir samērā neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu) un tādējādi kompensētu ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli.
2. Mazumtirgotāju un patērētāju intereses
(127)
Sadarbību centās panākt no vairāk nekā 40 importētājiem/mazumtirgotājiem un divām patērētāju/tirdzniecības organizācijām. Sadarbojās tikai viens mazumtirgotājs. Tā imports bija maza daļa no kopējā importa no Taizemes PIP laikā. Ar cukurkukurūzu saistītā daļa tā apgrozījumā bija niecīga salīdzinājumā ar tā kopējo apgrozījumu. Turklāt cukurkukurūzas tālākpārdošana PIP laikā radīja ļoti lielu peļņu. Minētie faktori norāda, ka pat tad, ja pasākumi tiktu turpināti, mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti.
(128)
Vienlaikus vairākas tirdzniecības apvienības iesniedza informāciju un apmeklēja uzklausīšanu. Tās apgalvo, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāturpina, jo Taizemes importa tirgus daļa ir maza un tā samazinās, vienlaikus palielinoties Savienības ražošanas nozares tirgus daļai.
(129)
Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi, līdz EUR 5 gadā. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus.
(130)
Ņemot vērā iepriekšminēto un kopumā zemo sadarbības līmeni, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā.
3. Piegādes deficīta risks / konkurence Savienības tirgū
(131)
Pirmām kārtām būtu jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, uz kuru attiecas pasākumi, bet gan novērst to izkropļoto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas tāpēc, ka joprojām notiek imports par dempinga cenām.
(132)
PIP laikā patēriņš Savienībā ir palielinājies par 9 % un sasniedzis apmēram 350 000 tonnu. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza Savienības pieprasījumu, PIP laikā sasniedzot apmēram 440 000 tonnu. Savienības ražotāju starpā ir pietiekama konkurence. Savienības ražošanas nozare PIP laikā izmantoja 77 % jaudas, tāpēc skaidrs, ka tai ir rezerves jauda, ar kuru būtu iespējams palielināt ražošanas apjomu, ja palielinātos pieprasījums. Imports no citām trešām valstīm, jo īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas Tautas Republikas, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Kā jau minēts iepriekš, būtu jāuzsver, ka antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes uz Savienību. Ņemot vērā pasākumu mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma daļa no Savienības tirgus.
(133)
Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu Savienības tirgū vai ierobežot konkurenci Savienības tirgū.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(134)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, šķiet, ka pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme būtu ierobežota un nekādā ziņā nebūtu nesamērīga ar ieguvumiem, ko Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pasākumu turpināšana.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(135)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas tām tika dots arī laiks, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(136)
No iepriekšminētā var secināt, ka Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā. Tiek atgādināts, ka minētie pasākumi izpaužas kā procentuālais maksājums ar dažādām likmēm.
(137)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražo minētie uzņēmumi un tātad - konkrēti norādīti tiesību subjekti. Minētās likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.
(138)
Ikviena prasība piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistītas ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi grozīs regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par importētiem Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, sagatavotiem vai konservētiem etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, pašlaik klasificētiem ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši turpmākajā tabulā norādītie uzņēmumi, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
Taric papildu kods
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme
11,1
A792
Pielikumā uzskaitītie ražotāji, kuri sadarbojās
12,9
A793
Visi pārējie uzņēmumi
14,3
A999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, iekļaujot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 12,9 %, ja kāds jauns Taizemes ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
a)
tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;
b)
tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un
c)
pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 2. septembrī