РЕШЕНИЕ № 573/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за укрепване на сътрудничеството между публичните служби по заетостта (ПСЗ)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 149 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В заключенията си от 17 юни 2010 г. Европейският съвет прие Стратегията за работни места и интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“ (наричана по-долу „Европа 2020“). Европейският съвет призова за мобилизиране на всички инструменти и политики на Съюза в подкрепа на постигането на общите цели и прикани държавите членки да предприемат засилени координирани действия. Публичните служби по заетостта (ПСЗ) изпълняват основни функции, като допринасят за постигане на посоченото във водещата цел на „Европа 2020“ равнище на заетост от 75 % за жените и мъжете на възраст между 20 и 64 години до 2020 г., по-специално чрез намаляване на младежката безработица.
(2)
Член 45 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договорът“) установява свободата на движение на работници в рамките на Съюза, а в член 46 от него се определят мерките, които трябва да се предприемат за осигуряването на тази свобода, по-специално посредством установяване на тясно сътрудничество между публичните служби по заетостта. Освен общите аспекти на географската мобилност, мрежата на ПСЗ, създадена съгласно настоящото решение (наричана по-долу „Мрежата“), следва да обхваща и широк набор от цели и инициативи под формата на насърчителни мерки, предназначени да подобрят сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта.
(3)
Настоящото решение следва да има за цел насърчаване на сътрудничеството между държавите членки в областите, за които отговорят ПСЗ. С него се придава официален характер и се засилва неофициалното сътрудничество между ПСЗ посредством съществуващата Европейска мрежа на ръководителите на ПСЗ, в която са се съгласили да участват всички държави членки. Пълната потенциална стойност на Мрежата се изразява в постоянното участие на всички държави членки. За това участие следва да бъде уведомен секретариатът на Мрежата.
(4)
В съответствие с член 148, параграф 4 от Договора с Решение 2010/707/ЕС (3) Съветът прие насоки за политиките за заетост на държавите членки, които продължиха да се прилагат през периода 2011-2013 г. Тези интегрирани насоки служат за ориентир на държавите членки при разработването на техните национални програми за реформи и при изпълнението на реформи. Интегрираните насоки са в основата на конкретните препоръки за всяка държава, които Съветът отправя до държавите членки съгласно посочения член. През последните години тези препоръки включваха конкретни препоръки относно функционирането и капацитета на ПСЗ и относно ефективността на политиките за активизиране на пазара на труда в държавите членки.
(5)
Би било полезно конкретните препоръки за всяка държава да бъдат допълнително подкрепени от надеждна, основана на доказателства последваща информация за успешното изпълнение на политиките и сътрудничество между ПСЗ на държавите членки. За тази цел Мрежата следва да провежда конкретни инициативи, като например въвеждането на общи, основани на доказателства системи за сравнителен анализ, свързани с това дейности за взаимно обучение, взаимопомощ между членовете на Мрежата и изпълнението на стратегически действия за модернизиране на ПСЗ. Конкретните знания, натрупани в рамките на Мрежата и от отделните ѝ членове, следва да се използват и за предоставяне на данни за развитието на политиките в областта на заетостта, при поискване от страна на Европейския парламент, Съвета, Комисията или Комитета по заетостта.
(6)
По-задълбоченото и по-целенасочено сътрудничество между ПСЗ следва да доведе до по-добро споделяне на най-добри практики. Мрежата следва да свърже констатациите, основани на сравнителния анализ, и дейностите за взаимно обучение по начин, позволяващ разработването на систематичен, динамичен и интегриран процес на възприемане на добрия опит.
(7)
Мрежата следва да работи в тясно сътрудничество с Комитета по заетостта съгласно член 150 от Договора и следва да допринася за работата на Комитета по заетостта, като предоставя фактически доказателства и доклади за политиките, прилагани от ПСЗ. Резултатите от работата на Мрежата, предназначени за Европейския парламент следва да се предоставят чрез секретариата, а за Съвета - чрез Комитета по заетостта, без никакви промени и когато е целесъобразно - придружени от коментари. По-специално, съчетанието на знанията в рамките на Мрежата относно аспектите на изпълнението на политиките за заетост и анализите чрез съпоставка на ПСЗ могат да бъдат полезни за лицата, които вземат решения за политиките, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище при оценката и разработването на политиките за заетост.
(8)
В областите на отговорност на ПСЗ Мрежата следва да допринася за изпълнението на политическите инициативи в областта на заетостта, като например на препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4). Мрежата следва да оказва подкрепа и за инициативи, насочени към по-добро съответствие между търсенето и предлагането на умения, достойна и постоянна работа, засилена доброволна мобилност на работната ръка и улесняване на прехода от образованието и обучението към заетостта, включително чрез подкрепа за дейностите по осигуряване на професионално ориентиране и повишената прозрачност на уменията и квалификациите. Дейностите на Мрежата следва да включват също така анализ и оценка на политиките за активизиране на пазара на труда, включително на насочените към уязвимите социални групи и социалното изключване.
(9)
Мрежата следва да задълбочи сътрудничеството между членовете си, да разработи съвместни инициативи, насочени към обмена на информация и най-добри практики във всички области на дейност на ПСЗ, да извършва анализи чрез съпоставка и да дава консултации, както и да насърчава новаторските подходи при предоставянето на услуги в областта на заетостта. Създаването на Мрежата ще даде възможност да се извърши всеобхватно, основано на доказателства и ориентирано към ефективността сравнение на всички ПСЗ, което ще доведе до установяване на най-добрите практики в областите, в които ПСЗ предоставят услуги. Тези резултати следва да допринесат за подобряването на разработването и предоставянето на услуги в областта на заетостта в рамките на конкретните отговорности на ПСЗ. Инициативите на Мрежата следва да подобрят ефективността на ПСЗ и да дадат възможност за по-ефективно изразходване на публичните средства. Мрежата следва също така да си сътрудничи с други доставчици на услуги в областта на заетостта.
(10)
Мрежата следва да определи в своята годишна работна програма техническите подробности за сравнителния анализ на ПСЗ и свързания с това процес на взаимно обучение, и по-специално методиката за възприемане на добрия опит, на основата на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, за оценка на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни, както и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение. Областите на сравнителен анализ следва да бъдат определени в настоящото решение. Държавите членки запазват компетентността по вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в други области.
(11)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с цел изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и по-специално с експерти от ПСЗ. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(12)
Поради многообразието от модели, задачи и форми на предоставяне на услуги от страна на ПСЗ всяка държава членка трябва да определи измежду членовете на висшето ръководство на ПСЗ един член и един заместник-член на управителния съвет на Мрежата (наричан по-долу „управителният съвет“). Избраният член или заместник-член следва да представлява в управителния съвет останалите ПСЗ от своята държава членка, когато това е приложимо. Ако за някоя държава членка, по причини от конституционен характер, е невъзможно да посочи само една ПСЗ, следва да бъдат определени и другите съответни ПСЗ, като броят им се сведе до минимум и без да се променя правилото, че една държава членка има право на един глас в управителния съвет. Членовете на управителния съвет следва да полагат всички усилия да осигурят отразяване на мненията и опита на местните и регионалните органи в дейностите на Мрежата и да информират тези органи за посочените дейности. Членовете на управителния съвет следва да имат правомощия да вземат решения от името на техните ПСЗ. С цел да се гарантира участието на всички ПСЗ в работата на Мрежата дейностите следва да бъдат достъпни за участие на ПСЗ на всички равнища.
(13)
С цел осигуряване на повишено съответствие между общите задачи на ПСЗ и действителното положение на пазара на труда Мрежата следва да разполага с най-актуални данни за безработицата на ниво NUTS 3 от общата класификация на териториалните единици за статистически цели.
(14)
Мрежата следва да се основава на опита и да замени съществуващата неофициална консултативна група на Европейската мрежа на ръководителите на ПСЗ, която Комисията подкрепя от 1997 г. насам и чиито становища бяха взети предвид в настоящото решение. Ключовите области за действие, набелязани от тази консултативна група в документа ѝ, озаглавен „Стратегия на ПСЗ за 2020 г.“, следва да допринесат за модернизирането и укрепването на ПСЗ.
(15)
Мрежата следва да осигурява взаимопомощ в полза на своите членове и следва да им съдейства при предоставянето на взаимна подкрепа в процеса на модернизирането на организационните структури и предоставянето на услуги чрез развиване на сътрудничеството, по-специално обмена на знания, провеждането на учебни посещения и обмена на персонал.
(16)
Мрежата и нейните инициативи следва да бъдат финансирани от раздел PROGRESS/заетост на Програмата на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI), създадена с Регламент (ЕС) № 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), в рамките на бюджетните кредити, определени от Европейския парламент и от Съвета.
(17)
Във връзка с проектите, разработвани от Мрежата или набелязани по време на дейностите за взаимно обучение и впоследствие приложени в отделните ПСЗ, държавите членки следва да имат достъп до финансиране от Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и „Хоризонт 2020“ - рамковата програма на Съюза за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(18)
Следва да се гарантира, че Мрежата допълва, без да заменя или дублира, действията, предприемани като част от Европейската стратегия по заетостта по смисъла на дял IX от Договора, и по-специално действията на Комитета по заетостта и неговите инструменти, например Рамката за съвместна оценка, както и Програмата за взаимно обучение. Освен това за постигането на полезни взаимодействия Комисията следва да осигури тясното сътрудничество между секретариата на Мрежата и секретариата на Комитета по заетостта.
(19)
Настоящото решение зачита основните права и съблюдава принципите, признати с Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-долу „Хартата“). Решението има по-специално за цел да осигури пълно зачитане на правото на достъп до безплатни услуги за намиране на работа и да насърчава прилагането на член 29 от Хартата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на Мрежата
Създава се Мрежа на публичните служби по заетостта (ПСЗ) на равнището на Съюза за периода от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г. (наричана по-долу „Мрежата“). Мрежата осъществява инициативите, предвидени в член 4.
Мрежата се състои от:
а)
ПСЗ, определени от държавите членки;
б)
Комисията.
Комитетът по заетостта има статут на наблюдател.
Държавите членки с автономни ПСЗ на местно и регионално равнище осигуряват подходящото представителство на тези ПСЗ в конкретните инициативи на Мрежата.
Член 2
Определение на понятието „възприемане на добрия опит“
За целите на настоящото решение и дейностите на Мрежата „възприемане на добрия опит“ означава процес на създаване на систематична и интегрирана връзка между сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение, който се състои от набелязване на добрите постижения чрез основани на показатели системи за сравнителен анализ, включващи събиране на данни, валидиране на данните, консолидиране и оценки на данните с подходяща методика и използване на констатациите за осъществяване на реални, основани на доказателства дейности за взаимно обучение, в това число модели на добри или на най-добри практики.
Член 3
Цели
Целта на настоящото решение е да се насърчи сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта посредством Мрежата в областите, за които ПСЗ отговарят, за да се допринесе за осъществяването на „Европа 2020“ и за изпълнението на съответните политики на Съюза, като по този начин се оказва подкрепа за:
а)
най-уязвимите социални групи с високи равнища на безработица, особено по-възрастните работници и младите хора, които не работят, не учат и не се обучават;
б)
достойна и постоянна работа;
в)
по-доброто функциониране на пазарите на труда в ЕС;
г)
откриване на случаи на недостиг на умения и предоставяне на информация за техния мащаб и място, както и постигане на по-добро съответствие между уменията на търсещите работа и нуждите на работодателите;
д)
по-добро интегриране на пазарите на труда;
е)
повишена доброволна географска и професионална мобилност на справедлива основа за посрещане на конкретните нужди на пазара на труда;
ж)
приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда, като част от борбата със социалното изключване;
з)
анализ и оценка на инициативите за активизиране на пазара на труда и тяхното ефективно и ефикасно осъществяване.
Член 4
Инициативи на Мрежата
1. В областите, за които ПСЗ отговарят, Мрежата осъществява по-специално следните инициативи:
а)
развиване и осъществяване на основано на доказателства възприемане на добрия опит от ПСЗ в целия Съюз с цел сравняване посредством подходяща методика на резултатите от тяхната работа в следните области:
i)
принос за намаляване на безработицата във всички възрастови групи и в уязвимите групи;
ii)
принос за намаляване на продължителността на безработицата и за намаляване на незаетостта, така че да се намери решение на дългосрочната и структурната безработица, както и на социалното изключване;
iii)
попълване на незаетите работни места (включително чрез доброволна мобилност на работната ръка);
iv)
удовлетвореност на клиентите от услугите на ПСЗ.
б)
предоставяне на взаимопомощ както под формата на партньорски, така и под формата на групови дейности, чрез сътрудничество, обмен на информация, опит и персонал между членовете на Мрежата, включително - при поискване от съответната държава членка или от съответната ПСЗ - оказване на подкрепа за изпълнението на свързаните с ПСЗ конкретни препоръки за всяка държава, отправени от Съвета;
в)
принос за модернизирането и укрепването на ПСЗ в ключови области в съответствие с целите по заетостта и социалните цели на „Европа - 2020“;
г)
изготвяне на доклади по искане на Европейския парламент, Съвета или Комисията или по собствена инициатива;
д)
принос за осъществяването на съответните инициативи по линия на политиките;
е)
приемане и изпълнение на годишната ѝ работна програма, в която са изложени работните ѝ методи, очакваните резултати и подробностите във връзка с осъществяването на възприемането на добрия опит;
ж)
насърчаване и споделяне на най-добрите практики за определяне на младите хора, които не работят, не учат и не се обучават, и за развитие на инициативи за гарантиране на придобиването на необходимите умения от тези млади хора, за да навлязат и останат на пазара на труда.
Във връзка с инициативата по първа алинея, буква а) при сравнителния анализ се използват определените в приложението показатели. Мрежата взема също така активно участие в осъществяването на тези дейности чрез споделяне на данни, знания и практики. Държавите членки запазват своята компетентност за вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в области, различни от посочените в буква а), подточки i) - iv).
2. Мрежата въвежда механизъм за докладване във връзка с всички инициативи, изброени в параграф 1. Членовете на Мрежата докладват ежегодно на управителния съвет в рамките на прилагането на този механизъм.
Член 5
Сътрудничество
Мрежата поставя началото на сътрудничество със съответните заинтересовани страни на пазара на труда, включително с останалите доставчици на услуги в областта на заетостта, и когато е целесъобразно - със социалните партньори, с организациите, представляващи безработни лица или уязвими групи, с неправителствените организации, работещи в областта на заетостта, с регионалните и местните органи, с Европейската мрежа за разработване на политики за професионално ориентиране през целия живот и с частните служби по заетостта, като ги включва в съответните дейности и заседания на Мрежата и обменя с тях информация и данни.
Член 6
Работа на Мрежата
1. Мрежата се управлява от управителен съвет. Всяка държава членка определя в управителния съвет по един член и един заместник-член от висшето ръководство на своите съответни ПСЗ. Комисията също назначава един член и един заместник-член в управителния съвет. Заместник-членовете в управителния съвет заместват съответните членове всеки път, когато това е необходимо.
Комитетът по заетостта определя, измежду членовете си и съгласно процедурния си правилник, един представител, който има статут на наблюдател в управителния съвет, което не включва участие на заседанията на управителния съвет в ограничен състав. Управителният съвет може да заседава в ограничен състав с участието на един член от държава членка и един член от Комисията, освен по въпроси от дневния ред, свързани с годишната работна програма. В процедурния правилник на управителния съвет се установяват допълнителни подробни правила относно провеждането на заседания в ограничен състав.
2. Управителният съвет назначава председател и двама заместник-председатели измежду членовете си, определени от държава членка. Председателят представлява Мрежата. При необходимост председателят се замества от заместник-председател.
3. Управителният съвет приема с единодушно решение своя процедурен правилник. Посоченият процедурен правилник съдържа, наред с другото, правилата за вземане на решения от управителния съвет, разпоредбите за назначаването и мандата на председателя и заместник-председателите на управителния съвет.
4. Управителният съвет приема с мнозинство:
а)
годишната работна програма на Мрежата, включително създаването на работни групи и определянето на езиковия режим на заседанията на Мрежата;
б)
техническата рамка за извършване на сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение като част от годишната работна програма на Мрежата, която включва методиката за възприемане на добрия опит въз основа на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, с цел съпоставяне на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение;
в)
годишния доклад на Мрежата. Този доклад се изпраща на Европейския парламент и на Съвета и се публикува.
5. Управителният съвет се подпомага от секретариат, осигурен и установен в рамките на Комисията. Секретариатът подготвя заседанията на управителния съвет, годишната работна програма и годишния доклад на Мрежата, като си сътрудничи с председателя и заместник-председателите. Секретариатът работи в тясно сътрудничество със секретариата на Комитета по заетостта.
Член 7
Финансова подкрепа за насърчителните мерки по настоящото решение
Общият размер на ресурсите, отделени за изпълнението на настоящото решение, се определя в рамките на раздел PROGRESS/заетост на EaSI, като годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите на финансовата рамка.
Член 8
Изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 9 за изменение на приложението, съдържащо показателите за сравнителен анализ.
Член 9
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, се предоставя на Комисията от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 8, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Преглед
До 18 юни 2017 г. Комисията представя доклад за прилагането на настоящото решение на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите. В доклада се прави по-специално оценка на това до каква степен Мрежата е допринесла за постигането на целите, определени в член 3, и дали е изпълнила своите задачи. Освен това в доклада се прави оценка на начина, по който е разработен и приложен от Мрежата сравнителният анализ в областите, посочени в член 4, параграф 1, буква а), подточки i) - iv).
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 12
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 573/2014/ES
(2014. gada 15. maijs)
par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 149. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar 2010. gada 17. jūnija secinājumiem Eiropadome pieņēma “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”). Eiropadome aicināja mobilizēt visus Savienības instrumentus un politikas jomas, lai veicinātu kopējo mērķu sasniegšanu, un aicināja dalībvalstis nodrošināt labāk koordinētu rīcību. Valstu nodarbinātības dienestiem (VND) ir būtiska loma centienos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības līmeņa pamatmērķi, proti, līdz 2020. gadam 75 % sievietēm un vīriešiem vecumā no 20 līdz 64 gadiem, jo īpaši samazinot jauniešu bezdarbu.
(2)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 45. pantā ir paredzēta darba ņēmēju pārvietošanās brīvība Savienībā, savukārt tā 46. pantā ir noteikts, kādi pasākumi jāveic, lai radītu šo brīvību, jo īpaši, nodrošinot valstu nodarbinātības dienestu ciešu sadarbību. VND tīklam, kas tiek ieveidots saskaņā ar šo lēmumu (“Tīkls”), papildus vispārējiem ģeogrāfiskās mobilitātes aspektiem būtu jāaptver arī plašs mērķu un iniciatīvu loks, ko īstenotu kā veicināšanas pasākumus nolūkā uzlabot dalībvalstu sadarbību nodarbinātības jomā.
(3)
Ar šo lēmumu būtu jācenšas veicināt dalībvalstu sadarbību VND atbildības jomās. Ar to tiek oficiāli noformēta un stiprināta VND neoficiālā sadarbība, kas tiek īstenota ar pašreizējā VND vadītāju Eiropas tīkla starpniecību, kurā ir piekritušas piedalīties visas dalībvalstis. Tīkla vislielākā potenciālā vērtība ir visu dalībvalstu pastāvīga dalība. Par dalību vajadzētu informēt Tīkla sekretariātu.
(4)
Saskaņā ar Līguma 148. panta 4. punktu Padome ar Lēmumu 2010/707/ES (3) pieņēma dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas tika saglabātas 2011.-2013. gadā. Minētās integrētās pamatnostādnes dalībvalstīm sniedz norādes par to, kā izstrādāt savas valsts reformu programmas un īstenot reformas. Integrētās pamatnostādnes ir pamatā konkrētajiem ieteikumiem, ko Padome saskaņā ar minēto pantu adresē dalībvalstīm. Pēdējo gadu laikā minētajos ieteikumos ir bijuši ietverti konkrēti ieteikumi attiecībā uz VND darbību un spējām un aktīvas darba tirgus politikas efektivitāti dalībvalstīs.
(5)
Konkrētām valstīm adresētos ieteikumus varētu uzlabot, ja to izstrādē vēl lielākā mērā tiktu izmantotas uzlabotas, uz pierādījumiem balstītas atsauksmes par to, cik sekmīgi tiek īstenota politika un sadarbība starp dalībvalstu VND. Lai to panāktu, Tīklam būtu jāīsteno konkrētas iniciatīvas, piemēram, kopīgas uz pierādījumiem balstītas salīdzinošas vērtēšanas sistēmas, atbilstīgi savstarpējas mācīšanās pasākumi, savstarpējs atbalsts, ko Tīkla dalībnieki sniedz cits citam, un stratēģisku darbību īstenošana VND modernizēšanas nolūkā. Tīkla un katra tā dalībnieka specifiskās zināšanas vienlaikus būtu arī jāizmanto, lai pēc Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas vai Nodarbinātības komitejas (EMCO) lūguma sniegtu pierādījumus nodarbinātības politikas izstrādei.
(6)
Ciešākai un mērķtiecīgākai VND sadarbībai vajadzētu ļaut uzlabot apmaiņu ar labāko praksi. Secinājumus, kas izriet no salīdzinošas vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās pasākumiem, Tīklam vajadzētu saistīt tā, lai varētu attīstīt sistemātisku, dinamisku un integrētu salīdzinošas mācīšanās procesu.
(7)
Tīklam būtu cieši jāsadarbojas ar EMCO saskaņā ar Līguma 150. pantu, un tam vajadzētu dot ieguldījumu EMCO darbā, sniedzot ar faktiem pamatotus pierādījumus un ziņojumus par VND īstenoto politiku. Tīkla ieguldījumu Eiropas Parlamenta darbā vajadzētu nodrošināt ar sekretariāta starpniecību, un Tīkla ieguldījumu Padomes darbā vajadzētu nodrošināt ar EMCO starpniecību - nemainītā formā un vajadzības gadījumā sniedzot komentārus. Politikas lēmumu pieņēmējiem gan Savienības gan valstu līmenī, izvērtējot un izstrādājot nodarbinātības politiku, jo īpaši varētu palīdzēt Tīkla kopējās zināšanas par nodarbinātības politikas īstenošanas aspektiem un VND salīdzinošā analīze.
(8)
VND atbildības jomās Tīklam vajadzētu dot savu ieguldījumu politikas iniciatīvu īstenošanā nodarbinātības jomā; šāda iniciatīva ir, piemēram, Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (4). Tīklam vajadzētu atbalstīt arī tādas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt prasmju labāku atbilstību, pienācīgas kvalitātes un ilgtspējīgu nodarbinātību, uzlabotu brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti un veicināt pāreju no izglītības un apmācības uz darbu, tostarp atbalstot konsultēšanu un prasmju un kvalifikāciju labāku pārredzamību. Tīklam savos pasākumos būtu jāpievēršas aktīvas darba tirgus politikas - tostarp tās, kas ir vērsta uz neaizsargātām sociālajām grupām un sociālo atstumtības - izvērtēšanai un novērtējumam.
(9)
Tīklam būtu jāveicina ciešāka savu dalībnieku sadarbība, jāizstrādā kopīgas iniciatīvas, kuru mērķis būtu informācijas un labākās prakses apmaiņa visās VND aptvertajās jomās, salīdzinoša analīze un konsultācijas, kā arī novatorisku pieeju sekmēšana nodarbinātības pakalpojumu sniegšanā. Tīkla izveide dos iespēju salīdzināt visus VND iekļaujošā, uz pierādījumiem balstītā un uz sniegumu orientētā veidā, un tā rezultātā tiks apzināta labākā prakse VND sniegto pakalpojumu jomās. Šiem rezultātiem vajadzētu veicināt to nodarbinātības pakalpojumu labāku izstrādi un sniegšanu, par kuriem šie dienesti ir konkrēti atbildīgi. Tīkla iniciatīvām vajadzētu uzlabot VND efektivitāti un valsts izdevumu lietderību. Tīklam būtu arī jāsadarbojas ar citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem.
(10)
Tīklam savā gada darba programmā būtu jānosaka tehniskās detaļas, kas attiecas uz VND salīdzinošo vērtēšanu un atbilstīgu savstarpēju mācīšanos, jo īpaši VND snieguma izvērtēšanai nepieciešamā salīdzinošās mācīšanās metodoloģija, kuras pamatā ir šī lēmuma pielikumā izklāstītie salīdzinošās vērtēšanas rādītāji, mainīgie elementi, datu iesniegšanas prasības un integrētas savstarpējas mācīšanās programmas mācību instrumenti. Jomas, kurās tiek veikta salīdzinošā vērtēšana, būtu jānosaka šajā lēmumā. Dalībvalstu kompetencē paliek lemt par to, vai brīvprātīgi iesaistīties salīdzinošas mācīšanās papildu pasākumos citās jomās.
(11)
Lai grozītu pielikumu par salīdzinošās vērtēšanas rādītājiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, jo īpaši ar VND ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(12)
Tā kā VND modeļi, uzdevumi un pakalpojumu sniegšanas veidi ir dažādi, dalībvalstis darbībai Tīkla valdē (“Valde”) no VND augstākās vadības var izvirzīt vienu locekli un vienu locekļa aizstājēju. Attiecīgā gadījumā šim loceklim vai locekļa aizstājējam Valdē būtu jāpārstāv citas VND no viņa dalībvalsts. Ja konstitucionālu iemeslu dēļ kāda dalībvalsts nevar izvirzīt tikai vienu VND, attiecīgie VND būtu jāapzina, saglabājot to skaitu minimālā apmērā un nemainot noteikumu, ka katrai dalībvalstij Valdē ir viena balss. Valdes locekļiem vajadzētu pielikt visus pūliņus, lai nodrošinātu, ka Tīkla pasākumos tiek iekļauti vietējo un reģionālo iestāžu viedokļi un pieredze un ka šādas iestādes tiek informētas par minētajiem pasākumiem. Valdes locekļiem vajadzētu būt tiesīgiem pieņemt lēmumus savu VND vārdā. Lai nodrošinātu visu VND iesaistīšanos Tīklā, pasākumiem vajadzētu būt atvērtiem VND dalībai no visiem līmeņiem.
(13)
Lai VND kopīgie uzdevumi būtu lielā mērā atbilstīgi patiesajai situācijai darba tirgū, Tīkla rīcībā vajadzētu būt pašiem jaunākajiem rādītājiem par bezdarbu NUTS 3 reģionu līmenī.
(14)
Tīklam vajadzētu balstīties uz pieredzi, kas iegūta esošajā neoficiālajā VND vadītāju Eiropas tīkla padomdevējā grupā, kuru Komisija ir atbalstījusi kopš 1997. gada un kuras viedokļi ir ņemti vērā šajā lēmumā. Galvenās darbības jomas, ko šī padomdevēja grupa ir apzinājusi dokumentā “VND stratēģija 2020. gadam”, būtu jāizmanto, lai modernizētu un stiprinātu VND.
(15)
Tīklam būtu jānodrošina savstarpēja palīdzība, no kuras ieguvēji būtu tā dalībnieki, un būtu tā dalībniekiem jāpalīdz citam citu atbalstīt organizatorisko struktūru un pakalpojumu sniegšanas modernizēšanā, pastiprinot sadarbību, jo īpaši zināšanu nodošanu, mācību apmeklējumus un darbinieku apmaiņu.
(16)
Tīkls un tā iniciatīvas būtu jāfinansē no Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (“EaSI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (5), sadaļas PROGRESS/nodarbinātība, nepārsniedzot Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktās apropriācijas.
(17)
Par projektiem, kurus izstrādā Tīkls vai kuri apzināti savstarpējās mācīšanās pasākumos un pēc tam īstenoti atsevišķos VND, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iegūt finansējumu no Eiropas Sociālā fonda (ESF), Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, Savienības Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas (2014.-2020. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (6).
(18)
Tīklam būtu jānodrošina, ka tas nevis aizstāj vai dublē, bet papildina darbības, kuras tiek veiktas kā daļa no Eiropas Nodarbinātības stratēģijas Līguma IX sadaļas nozīmē, jo īpaši darbības, ko veic EMCO un tās instrumenti, piemēram, kopīgā novērtējuma sistēma (JAF), kā arī Savstarpējās mācīšanās programma. Turklāt, lai veidotu sinerģiju, Komisijai būtu jāgādā par to, lai Tīkla sekretariāts cieši sadarbotos ar EMCO sekretariātu.
(19)
Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”). Jo īpaši ar šo lēmumu tiecas nodrošināt to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības izmantot bezmaksas darbā iekārtošanas pakalpojumus, un veicināt Hartas 29. panta piemērošanu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Tīkla izveide
Uz laikposmu no 2014. gada 17. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim ar šo tiek izveidots Savienības mēroga valstu nodarbinātības dienestu (VND) tīkls (“Tīkls”). Tīkls īsteno 4. pantā noteiktās iniciatīvas.
Tīkls sastāv no:
a)
dalībvalstu izvirzītajiem VND;
b)
Komisijas.
EMCO ir novērotāja statuss.
Dalībvalstis, kurās ir vietēja līmeņa autonomi VND, nodrošina atbilstīgu šo dienestu pārstāvību konkrētās Tīkla iniciatīvās.
2. pants
Salīdzinošās mācīšanās definīcija
Šajā lēmumā un Tīkla pasākumos “salīdzinoša mācīšanās” nozīmē procesu, kura gaitā tiek veidota sistemātiska un integrēta saikne starp salīdzinošas vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās pasākumiem un kuru veido gan laba snieguma apzināšana, izmantojot uz rādītājiem balstītas salīdzinošas vērtēšanas sistēmas, tostarp datu apkopošanu, datu apstiprināšanu, datu konsolidēšanu un izvērtēšanu, izmantojot piemērotu metodoloģiju, gan secinājumu izmantošana faktiskiem un ar pierādījumiem saistītiem savstarpējas mācīšanās pasākumiem, tostarp labas vai labākās prakses modeļiem.
3. pants
Mērķi
Šā lēmuma mērķis ir ar Tīkla palīdzību VND atbildības jomās veicināt dalībvalstu sadarbību nodarbinātības nozarē, lai sekmētu stratēģiju “Eiropa 2020” un atbilstīgu Savienības politikas jomu īstenošanu, tādējādi atbalstot:
a)
neaizsargātākās sociālās grupas ar augstu bezdarba līmeni, jo īpaši vecāka gadagājuma darba ņēmējus un jauniešus, kuri nav iesaistīti ne izglītībā, ne nodarbinātībā, nedz arī apmācībā;
b)
pienācīgas kvalitātes un ilgtspējīgu nodarbinātību;
c)
darba tirgu labāku darbību ES;
d)
prasmju trūkuma apzināšanu un informācijas sniegšanu par tā apjomu un jomu, kā arī labākas atbilstības nodrošināšanu darba meklētāju prasmju un darba devēju vajadzību starpā;
e)
darba tirgu labāku integrāciju;
f)
lielāku brīvprātīgu ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti uz taisnīgiem pamatiem, lai apmierinātu darba tirgu specifiskās vajadzības;
g)
darba tirgū neiekļauto personu integrāciju kā vienu no elementiem cīņā pret sociālo atstumtību;
h)
aktīvas darba tirgus politikas iniciatīvu izvērtēšanu un to faktisku un efektīvu īstenošanu.
4. pants
Tīkla iniciatīvas
1. VND atbildības jomās Tīkls jo īpaši īsteno turpmāk uzskaitītās iniciatīvas:
a)
uz pierādījumiem balstītas Savienības mēroga salīdzinošas mācīšanās izstrāde un ieviešana VND vidū, lai ar atbilstīgas metodoloģijas palīdzību salīdzinātu to, kā šie dienesti veic pasākumus šādās jomās:
i)
ieguldījums bezdarba mazināšanā visās vecuma grupās un neaizsargātās grupās;
ii)
ieguldījums bezdarba ilguma un neaktivitātes mazināšanā, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba un strukturālā bezdarba, kā arī sociālās atstumtības problēmas;
iii)
brīvo darba vietu aizpildīšana (tostarp izmantojot brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti);
iv)
klientu apmierinātība ar VND pakalpojumiem;
b)
savstarpējas palīdzības sniegšana - vai nu vienāda ranga kolēģu, vai arī grupu pasākumu veidā -, sadarbojoties, apmainoties ar informāciju, pieredzi un personālu starp Tīkla dalībniekiem, tostarp atbalstu tam, lai īstenotu Padomes sagatavotos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, kas attiecas uz VND, ja no attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgā VND saņemts šāds lūgums;
c)
sekmē VND modernizāciju un stiprināšanu galvenajās jomās saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības un sociālajiem mērķiem;
d)
Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma, vai pēc savas iniciatīvas sagatavo ziņojumus;
e)
sekmē atbilstīgu politikas iniciatīvu īstenošanu;
f)
pieņem un īsteno savu gada darba programmu, kurā izklāstītas tā darba metodes, sasniedzamie rezultāti un sīka informācija par salīdzinošās mācīšanās ieviešanu;
g)
veicina labāko praksi attiecībā uz tādu jauniešu apzināšanu, kuri nav iesaistīti ne izglītībā, ne nodarbinātībā, nedz arī apmācībā, un tādu iniciatīvu izstrādi, kuras nodrošinātu, ka minētie jaunieši iegūst vajadzīgās prasmes, kas viņiem ļauj iekļūt un palikt darba tirgū, kā arī dalās labākajā praksē, kas gūta šajos jautājumos.
Attiecībā uz pirmās daļas a) apakšpunktā paredzēto iniciatīvu salīdzinošajā vērtēšanā izmanto pielikumā noteiktos rādītājus. Tīkls arī aktīvi piedalās šo pasākumu īstenošanā, kopīgojot datus, zināšanas un praksi. Dalībvalstis arī turpmāk ir kompetentas lemt par to, vai brīvprātīgi iesaistīties salīdzinošas vērtēšanas papildu pasākumos jomās, kas nav minētas a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā.
2. Tīkls izveido ziņošanas mehānismu attiecībā uz 1. punktā minētajām iniciatīvām. Saskaņā ar minēto mehānismu Tīkla dalībnieki katru gadu sniedz ziņojumu Valdei.
5. pants
Sadarbība
Tīkls uzsāk sadarbību ar atbilstīgām darba tirgus ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem, un vajadzības gadījumā ar sociālajiem partneriem, organizācijām, kas pārstāv bezdarbniekus vai neaizsargātas grupas, NVO, kas darbojas nodarbinātības jomā, reģionālajām un vietējām iestādēm, Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīklu un privātiem nodarbinātības dienestiem, tos iesaistot atbilstīgos Tīkla pasākumos un sanāksmēs un apmainoties ar tiem ar informāciju un datiem.
6. pants
Tīkla darbība
1. Tīklu vada Valde. Dalībvalstis no savu attiecīgo VND augstākās vadības Valdē izvirza vienu locekli un vienu locekļa aizstājēju. Arī Komisija ieceļ vienu Valdes locekli un vienu locekļa aizstājēju. Vajadzības gadījumā Valdes locekļu aizstājēji aizvieto to locekļus.
EMCO saskaņā ar savu reglamentu no savu locekļu vidus izvirza vienu pārstāvi, kuram Valdē ir novērotāja statuss, izņemot Valdes slēgtās sanāksmes. Valde var sanākt slēgtās sanāksmēs, kurās piedalās pa vienam loceklim no katras dalībvalsts un viens loceklis no Komisijas, izņemot attiecībā uz darba kārtības punktiem, kas attiecas uz gada darba programmu. Valdes reglamentā nosaka sīkākus noteikumus par slēgto sanāksmju rīkošanu.
2. No dalībvalstu izvirzīto locekļu vidus Valde ieceļ priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Priekšsēdētājs pārstāv Tīklu. Vajadzības gadījumā priekšsēdētāju aizvieto priekšsēdētāja vietnieks.
3. Valde ar vienprātīgu lēmumu pieņem savu reglamentu. Minētajā reglamentā cita starpā ietver Valdes lēmumu pieņemšanas kārtību un noteikumus par Valdes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku iecelšanu un pilnvaru termiņu.
4. Valde ar balsu vairākumu pieņem:
a)
Tīkla gada darba programmu, ietverot darba grupu izveidi un valodu lietojumu Tīkla sanāksmēs;
b)
kā daļu no Tīkla gada darba programmas - tehnisko satvaru salīdzinošās vērtēšanas un savstarpējās mācīšanās pasākumu izpildei, kurā iekļauj VND snieguma izvērtēšanai nepieciešamo salīdzinošās mācīšanās metodoloģiju, kam pamatā ir šī lēmuma pielikumā izklāstītie salīdzinošās vērtēšanas rādītāji, mainīgos elementus, datu iesniegšanas prasības un integrētas savstarpējas mācīšanās programmas mācību instrumentus;
c)
Tīkla gada ziņojumu. Minēto ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un publicē.
5. Valdei palīdz sekretariāts, ko nodrošina Komisija un kas atrodas Komisijā. Sekretariāts sadarbībā ar priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekiem sagatavo Valdes sanāksmes, Tīkla gada darba programmu un gada pārskatu. Sekretariāts cieši sadarbojas ar EMCO sekretariātu.
7. pants
Finansiālais atbalsts šim veicināšanas pasākumam
Vispārējos resursus šā lēmuma īstenošanai izveido saskaņā ar EaSI sadaļu PROGRESS/nodarbinātība, kuras gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, nepārsniedzot finanšu shēmas apjomu.
8. pants
Pielikuma par salīdzinošās vērtēšanas rādītājiem grozīšana
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9. pantu, lai grozītu pielikumu, kurā noteikti salīdzinošās vērtēšanas rādītāji.
9. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 8. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no 2014. gada 17. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 8. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
10. pants
Pārskatīšana
Līdz 2017. gada 18. jūnijam Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu. Ziņojumā jo īpaši izvērtē to, cik lielā mērā Tīkls ir veicinājis 3. pantā izklāstīto mērķu īstenošanu un vai tas ir izpildījis savus uzdevumus. Ziņojumā izvērtē arī to, kā Tīkls izstrādāja un ieviesa salīdzinošo vērtēšanu jomās, kas minētas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā.
11. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
12. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2014. gada 15. maijā