РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мярка SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), приведена в действие от Дания и Швеция за Scandinavian Airlines
(нотифицирано под номер C(2014) 4532)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/938/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощ SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В края на октомври 2012 г. Дания, Швеция и Норвегия (наричани по-нататък „държавите“) се обърнаха неофициално към Комисията и Надзорния орган на ЕАСТ („НОЕ“) във връзка с намерението си да участват в нов инструмент за револвиращ кредит („нов ИРК“) в полза на Scandinavian Airlines („SAS“, „SAS Group“ или „дружеството“). На 12 ноември 2012 г. държавите решиха да участват в новия ИРК, без обаче официално да уведомят Комисията за мярката.
(2)
На 14 ноември 2012 г. Комисията започна неофициално разследване относно новия ИРК. Комисията изпрати искания за информация до Дания и Швеция на 29 ноември 2012 г., 18 декември 2012 г., 28 януари 2013 г. и 18 февруари 2013 г. и отговори съответно на 6 декември 2012 г., 8 януари 2013 г., 5 и 13 февруари 2013 г. и 22 март 2013 г. Дания и Швеция предоставиха допълнителна информация с писмо от 3 юни 2013 г.
(3)
Освен това на 20 ноември 2012 г. Комисията получи жалба от Ryanair, последвана от жалба от Европейската асоциация на нискобюджетните авиокомпании („ELFAA“) на 4 февруари 2013 г., по която Дания и Швеция представиха мнение с писмо от 22 март 2013 г.
(4)
С писмо от 19 юни 2013 г. Комисията уведоми Дания и Швеция, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-нататък „ДФЕС“), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решение за откриване“). Дания и Швеция представиха мнения относно решението за откриване с писма от 19 август 2013 г.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) на 28 септември 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно мерките.
(6)
Комисията получи мнения от SAS Group и от Foundation Asset Management Sweden AB (наричано по-нататък „FAM“) (3) на 28 октомври 2013 г. На 5 ноември 2013 г. Комисията препрати тези мнения на Дания и Швеция, като им бе дадена възможност да реагират. С писма от 4 и 5 декември 2013 г. датските и шведските органи отбелязаха, че нямат коментари по мненията на SAS Group и FAM.
(7)
Комисията поиска допълнителна информация от Дания и Швеция, с писмо от 25 февруари 2014 г., на което двете държави членки отговориха на 25 март 2014 г. Освен това с писма от 5 и 7 март 2014 г. датските и шведските органи уведомиха Комисията, че дружеството SAS е решило да отмени новия ИРК и да проучи алтернативни възможности за укрепване на капиталовата си основа. Отмяната е в сила от 4 март 2014 г.
(8)
С писма съответно от 4 и 7 юли 2014 г. Швеция и Дания се съгласиха да се откажат от правата си, произтичащи от член 342 ДФЕС във връзка с член 3 от Регламент № 1 и настоящото решение да бъде прието и оповестено на английски език.
(9)
За тази процедура Комисията е единствено компетентна да прецени дали разпоредбите на ДФЕС са били спазени от Дания и Швеция. От друга страна, НОЕ, съгласно член 109, параграф 1 от Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“) във връзка с член 24 от Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд, е компетентен да прецени дали разпоредбите на Споразумението за ЕИП са били спазени от Норвегия. Също така, въз основа на член 109, параграф 2 и Протокол 27 към Споразумението за ЕИП, за да се гарантира еднакво прилагане в рамките на ЕИП, НОЕ и Комисията трябва да си сътрудничат, да обменят информация и да се консултират взаимно по въпроси, свързани с политиката на надзор, и по отделни случаи.
(10)
Предвид гореизложеното и като се вземат предвид паралелните компетентности на двете институции в този случай, Комисията си сътрудничи и се консултира с НОЕ преди приемането на настоящото решение.
2. СКАНДИНАВСКИЯТ ПАЗАР ЗА ВЪЗДУШЕН ТРАНСПОРТ
(11)
Между 2001 и 2011 г. скандинавският пазар за въздушен транспорт (който включва Дания, Швеция, Финландия и Норвегия) по получени данни е нараснал с 126 % по отношение на разполагаемите креслокилометри (4). Почти целият растеж в скандинавския пазар за полети на къси разстояния се пада на нискотарифните превозвачи, по-специално Norwegian Air Shuttle и Ryanair. Наистина, смята се, че нискотарифните превозвачи да генерирали 90 % от растежа през този период (5).
(12)
Въпреки нарастването на значението на нискотарифните превозвачи най-големият участник в скандинавския пазар все още е SAS, чийто пазарен дял се изчислява на 35,6 % през 2011 г., което е далеч от стойностите над 50 %, на които се радваше предприятието преди десетилетие. Пазарните дялове на Norwegian Air Shuttle и Ryanair достигнаха съответно 18,7 % и 6,8 % през тази година.
3. ПРЕДПРИЯТИЕТО БЕНЕФИЦИЕР
(13)
SAS е национален превозвач на държавите, най-голямата авиокомпания в Скандинавия и осмата по големина авиокомпания в Европа. Предприятието също така е един от основателите на Star Alliance. Групата, която включва Scandinavian Airlines, Widerøe (6) и Blue 1, е със седалище в Стокхолм, а основният ѝ европейски и междуконтинентален център се намира на летището в Копенхаген. През 2013 г. SAS превози около 28 милиона пътници, като достигна приходи от близо 42 млрд. SEK.
(14)
Предприятието SAS в момента се притежава на 50 % от държавите: 21,4 % от Швеция, 14,3 % от Дания и 14,3 % от Норвегия. Основния частен акционер е фондацията Knut и Alice Wallenberg foundation („KAW“) (7,6 %), а останалите акционери притежават дялове от 1,5 % или по-малко.
Таблица 1
Основни акционери в SAS AB към 31 март 2012 г. (7)
Акционер
Общо (%)
Правителството на Швеция
21,4
Правителството на Дания
14,3
Правителството на Норвегия
14,3
Knut and Alice Wallenberg's foundation
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Датската национална банка
1,4
Robur försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Финансовото състояние на SAS бе слабо в продължение на няколко години с многократни загуби между 2008 и 2013 г. През ноември 2012 г. Standard and Poor's („S&P“) намали кредитния рейтинг на дружеството от B- на CCC+ (8). Тези трудности бяха задълбочени от пазарната среда на високи разходи за гориво и несигурност по отношение на търсенето.
(16)
По-специално, от годишните доклади на дружеството се вижда, че между 2008 г. и 2012 г. дружеството SAS е понесло значителни загуби всяка година и е поело значителен по размер финансов нетен дълг.
Таблица 2
Основни финансови данни на SAS за периода 2007-2012 г. (милиони SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(януари-октомври)
Приходи
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Финансов нетен дълг
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Печалба преди облагане с данъци (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Нетни доходи
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Паричен поток за годината
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Възвръщаемост на вложения капитал (ROCE)- %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Възвръщаемост на капитала след облагане - %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Коефициент на лихвено покритие - %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
В резултат на влошаващото му се финансово състояние SAS следваше програма за значително намаление на разходите („Core SAS“) през 2009/2010 г. При изпълнението на тази програма SAS трябваше да набере капитал от своите акционери чрез две емисии на права: i) 6 млрд. SEK през април 2009 г.; и i) 5 млрд. SEK през май 2010 г. (10)
(18)
Финансовите затруднения на SAS достигнаха върха си през 2012 г., когато дружеството представи бизнес плана 4 Excellence Next Generation („план 4XNG“), възприет от управленския състав на авиокомпанията като „последен шанс“ за SAS (11). Освен това през ноември 2012 г. пресата съобщи за възможността за SAS да изпадне в несъстоятелност (12).
4. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА: НОВИЯТ ИРК ПРЕЗ 2012 Г.
(19)
Що се отнася до другите авиокомпании в световен мащаб, SAS разчиташе на външни кредитни споразумения, за да поддържа минимални нива на ликвидност. От 20 декември 2006 г., SAS разчиташе на ИРК, който трябваше да изтече през юни 2013 г. („стар ИРК“). Старият ИРК възлизаше на 366 млн. евро и беше предоставен изключително от няколко банки ([…] (13)). Той включваше и редица финансови клаузи или условия, като […].
(20)
През декември 2011 г., вследствие на влошаване на стопанските резултати на дружеството, ръководството на SAS реши да използва изцяло стария ИРК. След подаване на молба за обявяване в несъстоятелност от дъщерно дружество на SAS (а именно Spanair) през януари 2012 г., SAS започна преговори с банките и на 15 март 2012 г. постигна споразумение за актуализация на договорните клаузи. Тази актуализация на договорните клаузи доведе до нарастване на разходите за използване на стария ИРК, до въвеждане на по-строги условия за усвояване и изискваше от SAS да предостави пълно и незабавно изплащане на усвоената сума. Освен това SAS трябваше да предостави на кредиторите плана за рекапитализиране, който трябваше да бъде одобрен от управителния съвет и основните акционери, т.е. държавите и KAW.
(21)
Планът за рекапитализиране се основаваше на т.нар.план 4XNG, който се разработваше в началото на 2012 г. Планът 4XNG също даваше отговор на опасенията, изразени от […] относно съществуващия бизнес план на SAS, наречен 4 Excellence („план 4X“), през май 2012 г. Според SAS планът 4XNG би позволил на дружеството да се установи като авиокомпания, която е финансово самодостатъчна. В него се набелязват редица финансови цели, които SAS трябваше да постигне през финансовата година 2014/2015. Те включваха печалба преди лихви и данъци (EBIT) над 8 %, съотношение на финансова подготвеност над 20 % и коефициент на собствения капитал (собствен капитал/активи) над 35 %. Планът 4XNG трябваше да позволи на SAS да подобри своята печалба преди облагане с данъци (EBT) с приблизително 3 млрд. SEK на годишна основа, като в същото време осъществяването му ще изисква разходи за преструктуриране и еднократни разходи в размер на приблизително 1,5 млрд. SEK.
(22)
Друга цел на плана 4XNG е дружеството да се подготви за въвеждането на нови счетоводни правила за пенсиите от ноември 2013 г., като се очакваше те да имат отрицателно въздействие върху собствения капитал на SAS Group. Освен това в плана се съдържаше ангажимент да се изпълни план за продажба на активи и финансиране, който включваше общо около 3 млрд. SEK в потенциални нетни парични постъпления. Продажбата на активи включваше (14): i) продажбата на Widerøe, дъщерна регионална авиокомпания в Норвегия (15), ii) продажбата на инвестиции с миноритарно участие в […], iii) продажбата на лихви от летищно недвижимо имущество, iv) аутсорсинга на наземното обслужване (16), v) продажбата на самолетни двигатели (17), vi) продажбата или обратния лизинг или други финансови трансакции по отношение на […], vii) аутсорсинга на системите за управление и телефонните централи (18), и viii) продажбата или гарантираното финансиране на три самолета Q400.
(23)
Държавите настояват, че планът 4XNG се е самофинансирал, което означава, че SAS би генерирал достатъчно парични наличности от операциите и от допълнителните продажби на активи, за да финансира първоначалните разходи за изпълнението на плана 4XNG. SAS обаче се безпокоеше от очакванията на инвеститорите за позиция на ниска ликвидност в резултат на значителните предварителни разходи за изпълнение на плана 4XNG. Затова SAS поиска удължаване на срока на действие на стария ИРК заедно с въвеждането на новия ИРК, подкрепян от държавите и KAW. SAS обаче твърдеше, че нито старият ИРК (удължен), нито новият ИРК биха били използвани.
(24)
Обсъжданията по новия ИРК започнаха на 4 юни 2012 г. (19) Първоначално, в съответствие с плана за рекапитализиране (вж. точка 20), банките, които бяха кредитори по стария ИРК, изискваха държавите да пристъпят към още едно записване на собствен капитал, например емисия на права, понеже не желаеха да финансират сами нов ИРК. Държавите обаче отхвърлиха тази идея.
(25)
След провеждането на преговори банките приеха нов ИРК, който ще бъде създаден съвместно с държавите и с KAW и ще бъде строго структуриран при равни условия без подчиненост или непропорционални права за финансова гаранция. Следва да се отбележи, че новият ИРК бе планиран първоначално да бъде в размер на [3-6] млрд. SEK, а съществуваше налична финансова гаранция само в размер на [1-4] млрд. SEK. На 22 октомври 2012 г. размерът на новия ИРК бе накрая намален на 3,5 млрд. SEK(приблизително 400 млн. EUR).
(26)
Новият ИРК беше предоставен от същите банки, които са предоставиха стария ИРК (с изключение на една (20)) заедно с държавите и KAW. Във връзка с това 50 % от новия ИРК се осигуряваха от държавите пропорционално на акционерното им участие в SAS, а останалите 50 % се предоставяха от банките и от KAW. Държавите и KAW участваха в новия ИРК при същите условия (такси, лихви, спогодби) като банките.
(27)
Основните характеристики на новия ИРК са следните:
-
Той бе разделен на два подинструмента от 2 млрд. SEK (инструмент А) и 1,5 млрд. SEK (инструмент Б), по отношение на които държавите допринесоха с 50 % от стойността. Ценовите условия за двата инструмента включваха авансова такса, такса ангажимент, такса за използване, марж и изходна такса.
-
SAS трябваше да отговори на някои условия, за да може да използва ИРК, като тези условия бяха по-строги за инструмент А, отколкото за инструмент Б (21).
-
Новият ИРК продължи всички финансови гаранции на стария ИРК и освен това на кредиторите бяха предоставени гаранции върху всички дялове в Widerøe и върху всички други свободни от тежести дълготрайни активи на SAS Group от декември 2012 г. По този начин новият ИРК разполагаше с гаранция от първи ред по редица активи на SAS, включително 100 % от дяловете на нейните дъщерни дружества Widerøe and SAS Spare Engine, 18 самолета и няколко имота. Тези гаранции бяха оценени на счетоводна стойност от около 2,7 млрд. SEK (т.е. приблизително 75 % от новия ИРК) и бяха разпределени пропорционално между инструмент А и инструмент Б.
-
Инструмент Б можеше да се използва само след като бе изцяло използван инструмент А. След 1 януари 2014 г. SAS можеше да го използва само ако е приключила продажбата на активите или акциите на Widerøe.
-
Падежът на новия ИРК беше 31 март 2015 г.
(28)
Условията на новия ИРК бяха договорени на 25 октомври 2012 г. Той обаче подлежеше, наред с другото, на парламентарно одобрение за всяка от държавите и на подписване на профсъюзни споразумения с летателния персонал и с кабинния екипаж.
(29)
Държавите представиха доклад с дата 7 ноември 2012 г., изготвен от CITI („доклад на CITI“), който имаше за цел да оцени дали частен инвеститор в положение, възможно най-близко до това на държавите, би могъл да участва в новия ИРК при подобни условия. Като предполага успешно изпълнение на плана 4XNG в основния си сценарий, докладът на CITI заключава, че участието на държавите в новия ИРК би създало вътрешна норма на възвръщаемост („ВНВ“) от [90-140] %, възвръщаемост на паричните средства от [4-9]х и увеличение на стойността на собствения капитал в размер на почти [700-1 200] % (от ноември 2012 г. до март 2015 г.). В доклада на CITI се заключава, че възвръщаемостта, изисквана от държавите, би била най-малко равна на тази, изисквана от частни инвеститори, които се намират в подобно положение. В доклада на CITI обаче не бе оценена вероятността за успешно изпълнение на базовия сценария на плана 4XNG, нито пък бе оценено въздействието на отклоненията от „базовия сценарий“, като например липсата на парично остойностяване на неосновните активи.
(30)
SAS обяви на 19 декември 2012 г., че всички условия, необходими за да може новият ИРК да влезе в сила (вж. точка 28), са били налице, включително парламентарно одобрение в държавите. Считано от тази дата и до 3 март 2014 г. новият ИРК беше в сила и замени стария ИРК (22).
(31)
С писмо от 3 юни 2013 г. Дания и Швеция обясниха, че в резултат на продажбата на 80 % от акциите на Widerøe (точка 22) държавите и банките кредиторки са се съгласили със SAS за изменение на условията на новия ИРК, въпреки че споразумението за изменение все още не е било официално подписано. В мнението си, представено в хода на официалната процедура по разследване, датските и шведските органи информираха Комисията, че изменението на новия ИРК бе подписано от всички страни и ще влезе в сила, когато бъде приключена трансакцията за Widerøe, т.е. на 30 септември 2013 г. Тези изменения включват следното:
-
Инструмент А ще бъде намален от 1,173 млрд. SEK на 0,8 млрд. SEK и срокът му на падеж ще бъде удължен с пет месеца до 1 юни 2014 г.
-
Предприятието SAS ще се ангажира да предостави [0,5-0,8] млрд. SEK в брой като гаранция за инструмент А, а останалите [0,1-0,4] млрд. SEK ще бъдат обезпечени чрез ценни книжа, вече включени в новото споразумение за ИРК.
-
0,2 млрд. SEK по инструмент А ще бъдат анулирани, след като част от дейностите по наземно обслужване бъде продадена. До момента, когато новият ИРК беше отменен на 4 март 2014 г., предприятието SAS беше подписало писмо за намерения с потенциален купувач (23).
-
Инструмент Б ще бъде намален от 1,5 млрд. SEK на 1,2 млрд. SEK.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(32)
В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения по отношение на участието pari passu на държавите, KAW и банките в новия ИРК главно поради следното:
-
Предишна експозиция на банките към SAS чрез участието им в стария ИРК. В действителност банките намалиха приблизително наполовина своя принос към новия ИРК и поради това намалиха общата си експозиция към SAS с близо 50 % по отношение на ИРК, а държавите - които не получиха никаква доходност по отношение на емисиите на права от 2009 и 2010 г. с оглед на трайно отрицателните резултати на SAS - бяха увеличили експозицията си към SAS.
-
Фактът, че предприятието SAS беше използвало напълно стария ИРК през януари 2012 г., което може да е оказало влияние върху решението на банките кредиторки да участват в новия ИРК, за да избегнат по-нататъшно използване и да гарантират, че техните вноски в ИРК не са изцяло загубени с оглед на затрудненията на предприятието.
-
На Комисията не беше ясно дали решението на банките да участват в новия ИРК беше повлияно от непрекъсната финансова подкрепа на държавите за SAS през предходните години. Комисията също така отбеляза, че участието на държавите е строго условие, за да могат частни оператори да участват в новия ИРК.
-
Комисията се запита дали участието на KAW в новия МРК може да бъде сравнено с това на частен инвеститор, като се има предвид експозицията на KAW към SAS не само чрез своето дялово участие, но също и чрез банката SEB.
(33)
Освен това Комисията се запита дали участието на държавите в новия ИРК може да се счита за рационално от гледна точка на акционер и би отговорило на теста за инвеститор в условията на пазарна икономика (тест MEI) отвъд разсъждението за pari passu. Във връзка с това Комисията прецени дали планът 4XNG се е основавал на достатъчно солидни предположения, за да привлече частен инвеститор да участва в новия ИРК, и дали анализите на чувствителността, извършени по плана, са били прекалено оптимистични.
(34)
Например Комисията посочи наред с другото оптимистичните данни в плана относно растежа на пазара в разполагаеми креслокилометри и БВП, както и инфлацията от 0 % за периода 2015-2017 г. По същия начин Комисията изрази съмнения дали успешното изпълнение на всички инициативи за намаляване на разходите и продажба на активи е могло да бъде предвидено в момента на подписване на новия ИРК.
(35)
Що се отнася до реда и условията на новия ИРК и оценката на CITI на очакваната възвръщаемост от участието на държавите в новия ИРК, Комисията подчерта факта, че докладът на CITI не извърши оценка на плана 4XNG, нито анализ на чувствителността на финансовия модел, а просто се позовава на предоставената му информация. Комисията също така подчерта, че докладът на CITI не оцени сигурността на новия ИРК от гледна точка на частен инвеститор в условията на пазарна икономика, нито взе предвид въздействието на възможни алтернативни сценарии с по-малко благоприятни предположения (включително в неизпълнение) относно анализа на възвръщаемостта. В това отношение Комисията отбелязва, че в доклада на CITI се приписва нулева вероятност за това SAS да не изпълни задълженията си през следващите три години, което изглежда подценяване на риска.
(36)
С оглед на горепосоченото, Комисията не може да изключи, че участието на държавите в новия ИРК може да води до предимство в полза на SAS по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(37)
Накрая, ако новият ИРК включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията се съмнява, че новият ИРК би могъл да бъде счетен за съвместим с вътрешния пазар. В това отношение, Комисията прецени дали биха били приложими някои от възможните основания за съвместимост, посочени в ДФЕС. Предвид характера на мярката и трудностите на SAS, Комисията отбеляза, че единствените подходящи критерии изглежда са тези, свързани с помощта за оздравяване и преструктуриране по член 107, параграф 3 от ДФЕС, въз основа на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (24) (Насоките за оздравяване и преструктуриране). Комисията обаче стигна до предварителното заключение, че условията за помощ за оздравяване и преструктуриране, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране, изглежда не са били изпълнени.
6. МНЕНИЕ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
6.1. Мнения на Дания и Швеция
(38)
Дания и Швеция поддържат, че тяхното участие в новия ИРК се извършва по пазарни условия, тъй като те са участвали в него pari passu с банките и с KAW, като по този начин се изключва наличието на държавна помощ.
(39)
Дания и Швеция твърдят, че предприятието SAS не е използвало стария ИРК в нито един момент през периода, в който са се провеждали преговорите по новия ИРК. Те отбелязват измененията на стария ИРК през март 2012 г., с които се въвеждат още по-строги условия за използване, и твърдят, че от края на юни 2012 г. банките са могли да отхвърлят всяко искане за използване от страна на SAS. Използваната по ИРК сума бе изцяло изплатена от SAS през март 2012 г. и от този момент предприятието SAS не е използвало стария ИРК. В резултат на това тези банки са могли разумно да бъдат счетени за „външни“ инвеститори, които участват в новия ИРК при равни условия с държавите (25), без да имат някаква съществена необезпечена експозиция към SAS (26).
(40)
По отношение на участието на KAW в новия ИРК заедно с банките, датските и шведските органи са на мнение, че KAW е имал ограничена икономическа експозиция към SEB и че това не е могло да повлияе върху решението му да участва в новия ИРК.
(41)
Освен това Дания и Швеция твърдят, че планът 4XNG е бил реалистичен и че той би могъл да се приложи успешно. Те твърдят, че всички аспекти и допускания, включително тези, които се отнасят до прогнози за приходите (ПСМК) (27), и мерките за икономии на разходи и предвидените продажби са били внимателно прегледани, за да се задоволят финансовите цели в плана 4XNG за периода 2014-2015 г. Освен това планът 4XNG - заедно с всички допускания, на които са основаваше - беше внимателно разгледан от външните финансови съветници на държавите (Goldman Sachs) и на банките ([…]) и беше адаптиран с оглед на техните забележки и препоръки. Те подчертават също, че очакването за успешно изпълнение на плана, когато се взема решение за участие в новия ИРК, беше подкрепено от факта, че сключването на нови профсъюзни споразумения бе предпоставка за новия ИРК. Освен това според Дания и Швеция, промените между декември 2012 г. и отмяната на новия ИРК на 4 март 2014 г. показаха, че планът е на път да постигне очакваните резултати (28).
(42)
По отношение на реда и условията на новия ИРК, Дания и Швеция твърдят, че те са били в съответствие с нормалните пазарни условия, като те са били подобни на условията по подобни сделки и новият ИРК също е имал по-високи авансови такси и по-строги условия за използване от повечето анализирани сделки. Що се отнася до пакета от финансови гаранции, Дания и Швеция твърдят, че действителните финансови рискове за банките кредиторки не са били незначителни, тъй като прогнозната стойност на гаранциите очевидно е надхвърляла размера на инструмент A. В резултат на това при сценарий на ликвидация всички искания на банките кредиторки биха били удовлетворени от пакета от финансови гаранции или от други активи на SAS, които биха могли да бъдат продадени, като […], дяловото му участие в […] и др. Горепосоченото се подкрепя и от реалното анулиране на значителна част от ангажиментите, поети по инструмент А през първата половина на 2013 г. Според Дания и Швеция това показва, че банките са действали от търговска гледна точка и разумно при вземането на решение да участват в новия ИРК с държавите и KAW.
(43)
На последно място, Дания и Швеция докладват, че участието в новия ИРК е създало значителна възвръщаемост за кредиторите по ИРК, без да се налага SAS да използва инструмента. Това би трябвало да подкрепи мнението, че участието на държавите в новия ИРК заедно с KAW и банките е било в пълно съответствие с принципа за MEI.
6.2. Мнения на SAS Group
(44)
SAS Group твърди, че държавите са участвали в новия ИРК в качеството им на акционери, а не на публични органи. От тази гледна точка, участието в такъв инструмент е за предпочитане спрямо дяловото участие, като се има предвид генерирането на значителни приходи за акционерите/кредиторите по отношение на такси, както и предвиденото увеличение на стойността на дяловете.
(45)
По отношение на теста pari passu, SAS Group твърди, че той е бил изпълнен, като се има предвид, че банките не са имали експозиция към SAS и в резултат на това, те е следвало да бъдат третирани като „външни“ инвеститори. Освен това участието на държавите в новия ИРК не повлияло на поведението на банките, тъй като именно предприятието SAS - а не банките- е поискало акционерите да се включат в новия ИРК. Освен това SAS Group твърди, че банките са решили да участват в новия ИРК при равни условия с държавите и KAW въз основа на много положителните резултати от анализа на риска/приходите.
(46)
SAS Group допълнително подкрепя твърдението на Дания и Швеция, че допусканията, стоящи в основата на плана 4XNG, са били стабилни с много реалистични прогнози по отношение на трите основни фактора, а именно пазарния растеж на разполагаемите креслокилометри, прогнозите за БВП за периода 2015-2017 г. и предположената инфлация от 0 %. Освен това рисковете, свързани с изпълнението на плана, бяха проверени внимателно от всички банки кредиторки с особен акцент върху ПСМК като ключов показател за рентабилността на предприятието.
(47)
В същото време SAS Group твърди, че пакетът от финансови гаранции е бил оценен в достатъчна степен и че рискът от неизпълнение на задълженията на SAS по прилагането на плана 4XNG бе намален. Това се подкрепя от факта, че реализирането на икономии на разходи е било условие за това кредиторите да участват в новия ИРК и че сключването на нови колективни споразумения през ноември 2012 г. е от ключово значение за успешното прилагане на плана.
(48)
SAS Group допълнително упреква Комисията, че е пропуснала да отчете алтернативата за несъстоятелността и факта, че държавите биха загубили стойността на общото си участие, ако не беше въведен новият ИРК. В този контекст SAS Group подчертава, държавите са участвали в новия ИРК в качеството си на основни акционери в SAS, с цел да получат подходяща възвръщаемост на своите инвестиции.
(49)
Накрая, SAS Group съобщава, че изпълнението на плана 4XNG е довело до печалба преди облагане с данъци в размер на 3 млрд. SEK, което е довело до положителен резултат за SAS за периода ноември 2012 г. - юли 2013 г.
6.3. Мнения от FAM
(50)
Според FAM, предприятието, което отговаря за управлението на активите на KAW, решението на KAW да участва в новия ИРК е взето независимо от неговия интерес в SEB и експозицията на SEB към SAS. FAM твърди, че KAW не е имал нито мажоритарен дял в SEB, нито може да се твърди, че контролира SEB.
(51)
Предприятието FAM е разгледало плана 4XNG, свързаните с него финансови рискове и пакета от финансови гаранции и е счело, че е в интерес на KAW да участва в новия ИРК. В това отношение то е сравнило перспективата за защита на дългосрочните инвестиции на KAW в SAS и бъдещата възможна възвръщаемост на тези инвестиции, както и високите такси, които биха били заплатени от SAS по новия ИРК, спрямо ликвидацията на SAS, която то не смята за икономически интересен вариант.
(52)
FAM също изразява своето съгласие с Дания, Швеция и SAS Group, че всички заинтересовани страни са участвали в новия ИРК при еднакви условия, без каквато и да е форма на подчиненост, непропорционални права на гаранции или другояче асиметрични условия. Решението за участие в новия ИРК се е основавало на задълбочен анализ на перспективите за рентабилност в резултат на силното и конкурентоспособно предприятие SAS в бъдеще.
(53)
На последно място, FAM споделя виждането на Дания и Швеция, че решението на банките кредиторки да участват в новия ИРК се е основавало на съображения от търговски характер, като съществуващата им експозиция по стария ИРК е била само теоретична. То твърди, че банките са имали дори по-малки стимули да участват в новия ИРК от държавите и KAW, тъй като последните са могли да разчитат на увеличение на цените на дяловете си. Поради това предприятието твърди, че условията на теста pari passu трябва да се считат за изпълнени.
7. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
7.1. Наличие на държавна помощ
(54)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(55)
Така понятието държавна помощ се прилага за всяко предимство, което пряко или непряко е предоставено и е финансирано с държавни ресурси, отпуснати от самата държава или от някой междинен орган, действащ по силата на правомощията, които са му предоставени.
(56)
За да представлява държавна помощ, дадена мярка трябва да произтича от държавни ресурси и трябва да може да бъде приписана на държавата. По принцип държавните ресурси са ресурси на държава членка и на нейните публични органи, както и ресурси на публичните предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват, пряко или косвено, значително влияние.
(57)
Не може да се отрече, че въпросната мярка включва държавни ресурси, тъй като тя беше финансирана от ресурси, идващи от бюджетите на държавите, и тя може да бъде приписана на държавата. По-специално, уместно е да се отбележи, че парламентите на Дания и Швеция одобриха участието на двете правителства в новия ИРК (точка 30).
(58)
Въпросната мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки.
(59)
Съгласно установената съдебна практика, когато финансова помощ, отпусната от държава членка, засилва позицията на дадено предприятие в сравнение с други предприятия, конкуриращи се при търговията в рамките на Съюза, тогава е налице най-малкото потенциално въздействие върху търговията между държавите членки и върху конкуренцията (29). Във връзка с това Комисията е на мнение, че всяко потенциално икономическо предимство, предоставени на SAS чрез държавни ресурси, би отговорило на това условие. SAS се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след като на 1 януари 1993 г. (30) влезе в сила третия етап от либерализацията на въздушния транспорт („трети пакет“). Освен това за пътувания на сравнително кратки разстояния в рамките на ЕС въздушният транспорт е в конкуренция със сухопътния и железопътния транспорт и поради това сухопътните и железопътните превозвачи също биха могли да бъдат засегнати.
(60)
Така, единственият критерий за понятието за държавна помощ, който е под въпрос, е дали мярката е предоставила избирателно неправомерно икономическо предимство на SAS.
(61)
С оглед на отмяната на новия ИРК, считано от 4 март 2014 г., Комисията оцени дали новият ИРК е предоставил неправомерно избирателно икономическо предимство на SAS от момента на своето създаване през 2012 г. до отмяната си през 2014 г.
7.2. Икономическо предимство в полза на SAS
(62)
За да определи дали предприятието SAS е получило държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията ще прецени дали на авиокомпанията е предоставено икономическо предимство, което не би могла да получи при нормални пазарни условия. Комисията проучва този въпрос чрез прилагане на тест MEI, според който не е налице държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор с размер, съпоставим на този на съответните органи от публичния сектор, и който осъществява дейност при нормални пазарни условия в пазарна икономика, би бил склонен да предостави въпросната мярка на бенефициера.
(63)
Според тест MEI Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор би сключил разглежданата сделка при същите условия. Становището на хипотетичния частен инвеститор е това на благоразумен инвеститор, чиято цел за увеличаване до максимум на печалбата се преследва внимателно, като се преценява равнището на приемливия риск за дадената възвръщаемост (31).
(64)
По принцип принос от публични средства не включва държавна помощ, ако се извършва едновременно със значителна вноска в капитала от страна на частен инвеститор при сравними обстоятелства и при съпоставими условия (pari passu) (32).
7.2.1. Участие pari passu на държавите, KAW и банките в новия ИРК
(65)
Комисията отбелязва, че банките кредиторки, които участват в новия ИРК, участва също така и в стария ИРК. В новия ИРК обаче държавите увеличиха своята експозиция към SAS, докато банките намалиха приблизително наполовина своя принос (от 366 млн. EUR на приблизително 200 млн. EUR) и така намалиха общата си експозиция по ИРК към SAS с около 50 %. Предвид Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата, че може да бъде приложен доводът за pari passu, тъй като държавите и банките изглежда не са били в сравними положения.
(66)
Дания, Швеция и SAS Group твърдят, че банките кредиторки не са имали никаква експозиция по стария ИРК, когато са водели преговори за участието си в новия ИРК. Поради това банките следва да са били считани за „външни“ инвеститори в положение, сходно на това на държавите и на KAW.
(67)
Комисията отбелязва, че предприятието SAS е използвало напълно стария ИРК през януари 2012 г. (точка 20). Наистина измененията на стария ИРК през март 2012 г. включваха наред с другото условие за пълно и незабавно изплащане на усвоената сума. Сумите бяха напълно изплатени през март 2012 г. и измененията на стария ИРК, влезли в сила през същия месец, затрудниха изключително SAS да използва инструмента след това (33). Освен това SAS трябваше да предостави до юни 2012 г. план за рекапитализиране, който трябваше да бъде утвърден от управителния съвет, както и от държавите и KAW като основни акционери. Този план беше първоначално отхвърлен от банките. Едва през ноември 2012 г., след като внимателно разгледаха преработения план 4XNG, държавите, последвани от банките, решиха да участват в новия ИРК.
(68)
В резултат на това датските и шведските органи и SAS Group твърдят, че SAS бе ефективно възпрепятствано да поиска използване на стария ИРК. Съзнавайки тази ситуация, банките трябваше да решат дали да продължат със стария ИРК до изтичането му през юни 2013 г. или да участват в новия ИРК при равни условия с държавите и KAW, въпреки факта, че държавите и KAW като акционери имаха повече стимули за участие с оглед евентуално постигане на по-висока стойност на акциите си след изпълнението на плана 4XNG.
(69)
Въпреки че Комисията счита за вероятно банките, или поне онези, които не разполагат с други необезпечени двустранни експозиции към SAS, не са били съществено изложени на стария ИРК в момента на вземането на решение да участват в новия ИРК, тя също така е на мнение, че все пак съществува риск, че предприятието SAS е могло да да изпълни условията за ползване на инструмента, преди да е въведен новият ИРК. Фактът, че това не се е случило и че старият ИРК не е бил използван, след като е бил напълно изплатен през март 2012 г., е без значение в това отношение. Въз основа на това става ясно, че банките имат известна степен на експозиция към SAS по стария ИРК, което не е било така за държавите и KAW. Поради това Комисията не може да приеме аргумента на датските и шведските органи, че банките са участвали в новия ИРК като „външни“ инвеститори, независимо от тяхната експозиция по стария ИРК.
(70)
Освен това Комисията не може да се съгласи с Дания и Швеция, че експозицията на някои банки под формата на двустранни инструменти, свързани със стария ИРК (34), не е включвала никакъв финансов риск за банките през периода на преговори по новия ИРК, въз основа на това, че тези инструменти не са могли да бъдат използвани, освен ако старият ИРК не е бил използван изцяло. Както бе посочено по-горе, съществува риск, макар и малък, че условията на използване не са могли да бъдат изпълнени, въпреки факта, че вследствие на измененията през март 2012 г. и въведените строги условия вероятността от това SAS да използва стария ИРК е била много ниска.
(71)
Освен това изглежда, че някои банки са имали друга експозиция към SAS. Например, освен участие в стария ИРК, […] е имала - считано от 30 септември 2012 г. - необезпечена (и неизползвана) двустранна експозиция към SAS в размер на [200-600] млн. SEK, както и необезпечена експозиция на използване кредитни карти в размер на [500-900] млн. SEK. Ето защо банката може да е трябвало да поеме разходите по възстановяването на клиентите, ако SAS е отменил съответните полети. Въпреки че необезпечената експозиция на използване на кредитни карти представлява [0-2] % от общия кредитен портфейл на […] в размер на около [1 000-3 000] млрд. SEK, експозицията все пак представлява финансов риск и следователно не може да се приеме, че […] е била в сходно положение по отношение на държавите, когато е взела решение да участва в новия ИРК.
(72)
Освен това три други банки са били изложени на кредитен риск по отношение на текущи механизми за финансиране на самолети (например […]). Въпреки че държавите, твърдят, че финансирането е било обезпечено от самите самолети и не е представлявало финансов риск за банките, тъй като те могат лесно да бъдат продадени на пазара, това не е било доказано от фактическа гледна точка. Все още не е ясно дали в случай на спешна продажба на самолета общата сума би била действително възстановена.
(73)
Освен това в решението за откриване на процедурата Комисията се запита дали поведението на банките може да е било повлияно от поведението на държавите, като се има предвид непрекъсната финансова подкрепа за авиокомпанията през предходни години (например емисии на права от 2009 и 2010 г.). В допълнение към това банките са били готови да участват в новия ИРК само при условие че държавите участват в него, както е обяснено в точки 23 и 24.
(74)
По принцип Комисията счита, че условието pari passu не може да се прилага в случаи, когато участието на държавите представлява строго условие за участието на частни оператори в сделката.
(75)
В хода на официалното разследване, Дания, Швеция и SAS Group заявиха, че в нито един момент по време на преговорите за новия ИРК банките не се са почувствали „заразени“ от миналото поведение на държавите и постоянната им готовност да подкрепят SAS, въпреки факта, че държавните приходи по емисиите на права от 2009 и 2010 г. са били по-малки от прогнозираните.
(76)
Комисията не може да изключи възможността частните оператори да не са желали да инвестират в предприятие с такива резултати и непредвидими прогнози, освен ако държавите не са участвали. В същото време тя не може да изключи, че държавите, които са отказали да предоставят нов собствен капитал и да участват в подчинен ИРК, повече не са искали да вложат допълнителни средства в SAS. Независимо от тези съображения, Комисията не е убедена, че участието на държавите в новия ИРК е било направено на принципа pari passu по отношение на банките кредиторки, като се има предвид, че участието на държавите е довело до това, че банките са намалили съвкупната си експозиция по ИРК към SAS с приблизително 50 %, докато същевременно държавите са увеличили експозицията си към SAS.
(77)
Във връзка с това дали поведението на KAW може да се счете за отправна точка, за да се определи поведението на частен инвеститор, официалното разследване показа, че експозицията на KAW към SAS чрез участието му в капитала на SEB е по-малка от посочената в решението за откриване. Като се има предвид, че KAW е само миноритарен акционер в SEB и че експозицията, която SEB е имал към SAS, е била ограничена, би могло да се твърди, че участието на KAW в новия МРК е било ръководено от перспективите за рентабилност на инвестицията.
(78)
В допълнение на горното официалната процедура по разследване не е позволи на Комисията да заключи със сигурност, че разглежданата сделка се е провеле на принципа pari passu.
(79)
Независимо от оценката на принципа pari passu Комисията проучи също дали участието на държавите в новия ИРК може да се счита за рационално от гледна точка на акционер и би преминало теста MEI отвъд разсъждението за pari passu.
7.2.2. Оценка на участието на държавите в новия ИРК при теста MEI
(80)
Въпросът, на който трябва да се отговори, е дали даден частен инвеститор в същото положение като държавите, т.е. като съществуващите акционери в SAS, и изправен пред подобен набор от обстоятелства като държавите през 2012 г., е щял да участва в новия ИРК при подобни условия (35).
(81)
Показателни в това отношение са независимите анализи, извършени от външни финансови съветници (а именно Goldman Sachs International и CITI в качеството им на съветници на държавите и […] като съветник на кредиторите) преди сключването на новия ИРК. Според Дания и Швеция държавите са решили да участват в новия ИРК само след строга проверка на плана 4XNG от външните им съветници и след коригиране на реда и условията на новия ИРК.
(82)
Комисията изрази някои резерви в решението си за откриване по отношение на обхвата на доклада, изготвен от CITI, но Дания и Швеция поясниха, че решението им да участват в новия ИРК се е основавало на всички анализи, изготвени от финансовите им съветници, и че поради това докладът на CITI не трябва да се оценява изолирано.
(83)
Финансовите съветници бяха натоварени със задачата, наред с другото, да предоставят критичен анализ на плана 4XNG и на новия ИРК, както и на съответните чувствителни въпроси и слабости в това отношение. Този анализ бе проведен въз основа на последователни доклади, с позоваване на историческите данни за резултатите на SAS и на други критерии за сравнение в сектора. Съветниците представиха редица препоръки относно стратегии за намаляване на риска за новия ИРК и за плана 4XNG. В съответствие с това становище, държавите поискаха редица корекции на плана 4XNG (за ускоряване на мерки за икономии на разходи и въвеждане на допълнителни инициативи), както и корекции на условията на новия ИРК за намаляване на вероятността от използване.
(84)
При анализа на плана 4XNG външните съветници определиха и обърнаха специално внимание на ключови области на потенциален риск, включително цели за икономии на разходите, продажби и натиска от показателя за приходите от предлагани свободни места на километър (ПСМК). Тази оценка на риска доведе, наред с другото, до следните съображения:
-
Цели за икономии на разходи
Въз основа на получените съвети от външните съветници планът 4XNG бе променен и разширен, за да включва инициативи за икономии на разходи в размер на приблизително [1-4] млрд. SEK годишно (увеличена от първоначалната цел от [1-4] млрд. SEK годишно). Като обезпокоително беше определено непостигането на целите за икономии на разходи, но ключова мярка за премахване на риска за плана 4XNG преди финализирането на новия ИРК бе сключването на нови профсъюзни споразумения, включващи намаляване на компенсациите и придобивките на персонала, както и промени на пенсионната схема през ноември 2012 г. Това доведе до преки икономии на разходите от малко под [0-3] млрд. SEK годишно […], което, по искане на държавите, трябваше да бъде успешно изпълнено, преди новият ИРК може да влезе в сила.
-
Продажба на активи
След като първоначалните допускания относно продажбата на активи бяха оспорени от външния финансов съветник, а също и поради наличието на нова информация, събрана при процеса, окончателният списък на планираните продажби на активи в плана 4XNG се отклони от първоначално предложения от SAS списък (36). Финансовият съветник на държавите в крайна сметка стигна до заключението, че продажбите на активи (с прогнозна стойност от приблизително 3,0 млрд. SEK), включени в окончателния план 4XNG, са изпълними в рамките на прогнозен срок. Освен това в новия ИРК се съдържаха разпоредби за определяне на графика на продажбата на Widerøe, както и за стриктното използване на постъпленията от продажбата за връщане на средствата по новия ИРК.
-
Натиск от ПСМК
Съответните допускания относно доходността и натиска от ПСМК бяха оценени и счетени за разумни, като се вземат под внимание съответните данни за предишни тенденции, прогнозите на трети страни и известните промени в конкурентната среда към този момент. Затова не бе счетено, че тези допускания представляват значителен риск за изпълнението на плана 4XNG.
(85)
Във връзка с изразените от Комисията съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на оптимистичния характер на конкретни фактори в плана 4XNG (напр. пазарния растеж на разполагаемите креслокилометри, прогнозите за БВП и инфлация от 0 % за периода 2015-2017 г.), информацията, предоставена от Дания, Швеция и SAS Group по време на официалното разследване, показва, че при съставянето на тези прогнози е обърнато специално внимание на основните пазари, на които SAS извършва дейност. Това включваше по-изразената експозиция на предприятието на пазарите в северна, отколкото в южна Европа, както и експозицията му към пазара на САЩ и азиатския пазар. Представената информация показва също, че прогнозната инфлация на разходите от 0 % годишно за периода 2015-2017 г. е нетният ефект от основен процент на инфлация от 2 % годишно (в съответствие с очакваното от ЕС ниво на инфлация) и предположението, че би било възможно това да се неутрализира чрез нови мерки за намаляване на разходите.
(86)
Що се отнася до липсата на изследвания за чувствителност на ВНВ, анализът, представен в доклада на CITI (вж. точка 35), както и първоначалните опасения на Комисията във връзка с потенциалното въздействие на по-малко оптимистичните сценарии, Комисията получи допълнителна информация от Дания и Швеция в техните коментари относно решението за откриване на процедурата относно степента на предприетия анализ на чувствителността. Във връзка с това Goldman Sachs представи поредица от тестове за чувствителност по време на разработването на плана 4XNG за периода от юни до септември 2012 г. Преразгледан анализ през месец септември 2012 г. посочи, че предприятието SAS не би могло да остане без парични средства дори при представените неблагоприятни сценарии, т.е. при всички анализирани случаи позицията на ликвидност на SAS ще остане над долната граница на определения за ИРК коридор. Въпреки това, за да се запази доверието на пазара, бе счетено, че ликвидността е необходима и че ИРК е останал най-реалистичният вариант за такава резервна ликвидност.
(87)
Така Комисията отбелязва последователните финансови проверки, провеждани за плана 4XNG (включително обширен анализ и тестване на различни елементи от плана). Комисията отбелязва също произтеклите от това искания за намаляване на рисковете при прилагането и за постигане на консолидиран план за преструктуриране преди предприемането на участие в новия ИРК. Тези действия изглеждат в съответствие с тези на един благоразумен частен пазарен инвеститор. Независимо от това, все пак трябва да се разгледа дали условията на новия ИРК са били в съответствие с това, което би приел един частен пазарен инвеститор в същото положение като държавите, т.е. като съществуващите акционери в дружеството.
(88)
Дания, Швеция и SAS Group обясниха, че една от характерните особености на сектора на въздухоплаването е необходимостта да се поддържа високо ниво на финансова подготвеност за запазване на доверието на клиентите и на заинтересованите страни в способността на предприятието да продължи дейността си. Предвид финансовите затруднения, пред които бе изправено SAS през 2012 г., и ситуацията му на ликвидност по това време, вероятна мотивация за участието на държавите в новия ИРК в качеството им на акционери в SAS е избягването на по-големи загуби или несъстоятелност в случай на загуба на ликвидност на предприятието.
(89)
В това отношение държавите изглежда са използвали по-специално препоръките от страна на независимите финансови съветници при финализирането на реда и условията на новия ИРК. Наистина изглежда, че редът и условията на новия ИРК са били колективно насочени към намаляване на идентифицираните основни търговски рискове. Например, както е отбелязано в точка (84), ключово условие за изпълнението на новия ИРК беше успешното изпълнение на нови колективни споразумения с летателните екипажи. Освен това от условията за използване, приложими за инструмент Б, изглеждаше много малко вероятно инструментът да е можел да бъде използван преди март 2015 г. (37) Финансовите спогодби, приложени към новия ИРК, също бяха структурирани по такъв начин, че ако SAS бе в състояние да изпълни ключовите финансови прогнози, съдържащи се в плана 4XNG, предприятието не би имало достъп до ИРК или би трябвало да възстанови сумите, усвоени по ИРК към момента (38).
(90)
В допълнение към горепосочените забележки Комисията получи допълнителна информация относно адекватността на базисното обезпечение за новия ИРК. В доклад от май 2012 г. […] предостави независима оценка на Widerøe и на някои дълготрайни материални активи (включително резервни двигатели, съответни самолети, редица по-малки недвижими имоти и някои видове оборудване), които впоследствие бяха използвани като обезпечение за новия ИРК. Въпреки че акцентът беше поставен върху Widerøe като най-важния актив от пакета от финансови гаранции, а оценката на другите активи се основаваше на по-ограничена информация, цялостната оценка достигна до обща стойност на активите от около [1-4] - [3-6] млрд. SEK. По този начин общата прогнозна стойност на активите, предмет на обезпечение, превиши размера на инструмент А. Според Дания и Швеция това ниво беше счетено за достатъчно, за да увери кредиторите на новия МРК, тъй като, както е посочено по-горе, вероятността SAS някога да използва инструмент Б бе счетена за много малка.
(91)
Действителните финансови рискове, свързани с новия ИРК, бяха смекчени от разпоредбите за задължително предварително плащане и/или отмяна на ангажиментите по новия ИРК, ако SAS продаваше определени активи или използваше други възможности за финансиране. Предварителното плащане и отмяната на тези разпоредби имаха за последица намаляването на потенциалната загуба с течение на времето. В действителност, в резултат на продажбата на Widerøe и по силата на споразумение, което влезе в сила след продажбата през септември 2013 г. (вж. точка 31), общият размер на новия ИРК беше намален от 3,5 млрд. SEK на 2 млрд. SEK.
(92)
Следователно изглежда, че е бил взет всеобхватен и съгласуван набор от мерки, специално насочени към осигуряването на непрекъснатата жизненост на SAS през периода 2012-2015 г. и към ограничаване на ключовите финансови рискове, свързани с новия ИРК.
(93)
Освен това Комисията признава, че е необходимо да се обмисли дали подобен частен инвеститор, изправен пред сходни пазарни условия като държавите (т.е. като съществуващите акционери в SAS), би бил склонен да предостави въпросната мярка на бенефициера. За тази цел е полезно да се проучат възможните съпоставителни сценарии, възникващи при отсъствие на мярката.
(94)
В това отношение Дания, Швеция и SAS Group твърдят в своите коментари относно решението за откриване на процедурата, че несъстоятелността би била вероятна, ако новият ИРК не беше предоставен през 2012 г. Според Дания и Швеция това би съответствало на обща загуба от 1 044 млн. SEK за държавите, т.е. общата стойност на участието им. Друг елемент, който трябваше да се вземе предвид, беше свързан с перспективата за отказ от евентуални бъдещи капиталови печалби, ако планът 4XNG бъде изпълнен успешно. За сравнение Дания и Швеция преценяват в представените от тях становища, че в случай че SAS не изпълни задълженията си по новия ИРК, възможните комбинирани загуби, произтичащи от колективното дялово участие а държавите и вноските им в ИРК, биха били, при най-крайния сценарий, в размер на около [1 000-3 000] млн. SEK (39).
(95)
Поради това в случай на несъстоятелност на SAS, възможните допълнителни загуби, свързани с участието на държавите в новия ИРК (т.е. приблизително 447,5 млн. SEK въз основа на илюстративния пример на Дания и Швеция), изглеждат сравнително ограничени в сравнение със загубите, които биха били все пак натрупани при спазване на дяловото участие на държавите. Сравнението на тази сравнително ограничена постепенна промяна в песимистичния сценарий на държавите (несъстоятелност) с потенциалното благоприятно за държавите отражение от успешното изпълнение на плана 4XNG изглежда предоставя допълнителна подкрепа за решението на държавите да участват в новия ИРК. При най-оптимистичния „базов сценарий“ в доклада CITI потенциалните капиталови печалби за държавите се оценяват в размер на общо [7 000-12 000] млн. SEK. Комисията обаче изрази някои резерви в решението си за откриване по отношение на оптимистичния характер на тези прогнози за растежа, но тя признава възможността, че дори при по-консервативни сценарии потенциалните капиталови печалби в благоприятния сценарий все още могат значително да надхвърлят потенциалните загуби по песимистичния сценарий.
(96)
Така Комисията отчита горепосочената оценка на риска, както и задълбочения преглед и изпитване на плана 4XNG, предоставените допълнителни проверки по съответното обезпечение (40), разпоредбите за анулиране и предплащане, които намаляваха потенциалната загуба с течение на времето (41), и различните други мерки за ограничаване на риска, включени в условията на новия ИРК (42). Като се има предвид горното, решението на държавите за участие в новия ИРК изглежда съобразено с действията на частен оператор, действащ с цел получаване на нормална пазарна възвръщаемост предвид конкретното положение на предприятието в този момент.
(97)
Освен това Комисията заключава, че държавите, в качеството си на съществуващи акционери в SAS, са били водени от разумни и реалистични перспективи за рентабилност, когато са решили да участват в новия ИРК заедно с KAW и банките кредиторки през периода декември 2012 г. - март 2014 г. Така това участие не представлява предимство за SAS по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
С оглед на горепосоченото Комисията стига до заключението, че участието на Дания и Швеция в новия ИРК не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(99)
На последно място, Комисията отбелязва, че Дания и Швеция са се съгласили настоящото решение да бъде прието и нотифицирано на английски език.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансирането на Scandinavian Airlines посредством новия инструмент за револвиращ кредит, който Кралство Дания и Кралство Швеция приложиха през декември 2012 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресати на настоящото решение са Кралство Дания и Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2014. gada 9. jūlijs)
par pasākumu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Dānija un Zviedrija uzņēmuma Scandinavian Airlines labā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4532)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/938/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar ko Komisija nolēma sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā, attiecībā uz atbalstu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem, un ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Dānija, Zviedrija un Norvēģija (turpmāk kopā “valstis”) 2012. gada oktobra nogalē neoficiāli sazinājās ar Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi (turpmāk “EUI”) saistībā ar savu nodomu piedalīties jaunā atjaunojamā kredītinstrumentā (turpmāk “jaunais AKI”) par labu uzņēmumam Scandinavian Airlines (turpmāk “SAS”, “SAS grupa” vai “uzņēmums”). Valstis 2012. gada 12. novembrī nolēma piedalīties jaunajā AKI, tomēr oficiāli par šo pasākumu Komisijai nepaziņoja.
(2)
Komisija 2012. gada 14. novembrī sāka izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas par jauno AKI. Komisija 2012. gada 29. novembrī, 2012. gada 18. decembrī, 2013. gada 28. janvārī un 2013. gada 18. februārī nosūtīja Dānijai un Zviedrijai pieprasījumus sniegt informāciju un saņēma atbildes attiecīgi 2012. gada 6. decembrī, 2013. gada 8. Janvārī, 2013. gada 5. un 13. februārī un 2013. gada 22. martā. Dānija un Zviedrija sniedza papildu informāciju 2013. gada 3. jūnija vēstulē.
(3)
Turklāt Komisija 2012. gada 20. novembrī saņēma sūdzību no Ryanair un vēlāk, 2013. gada 4. februārī, arī no Eiropas Zemo cenu aviosabiedrību asociācijas (turpmāk - ELFAA), un Dānija un Zviedrija sniedza piezīmes par šīm sūdzībām 2013. gada 22. marta vēstulē.
(4)
Komisija 2013. gada 19. jūnija vēstulē informēja Dāniju un Zviedriju, ka tā nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). Dānija un Zviedrija 2013. gada 19. augusta vēstulēs sniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.
(5)
Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2)2013. gada 28. septembrī. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumiem.
(6)
Komisija 2013. gada 28. oktobrī saņēma apsvērumus no SAS grupas un uzņēmuma Foundation Asset Management Sweden AB (turpmāk “FAM”) (3). Komisija 2013. gada 5. novembrī nosūtīja šos apsvērumus Dānijai un Zviedrijai - tām tika dota iespēja reaģēt. Dānijas un Zviedrijas iestādes 2013. gada 4. un 5. decembra vēstulēs norādīja, ka tās nesniegs piezīmes attiecībā uz SAS grupas un FAM apsvērumiem.
(7)
Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē pieprasīja Dānijai un Zviedrijai papildu informāciju, un abas dalībvalstis atbildēja uz šo vēstuli 2014. gada 25. martā. Turklāt Dānijas un Zviedrijas iestādes 2014. gada 5. un 7. marta vēstulēs informēja Komisiju, ka uzņēmums SAS ir nolēmis atsaukt jauno AKI un izvērtēt alternatīvas iespējas kapitāla bāzes stiprināšanai. Atsaukums stājās spēkā 2014. gada 4. martā.
(8)
Zviedrija un Dānija attiecīgi 2014. gada 4. un 7. jūlija vēstulēs piekrita atteikties no savām tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas Nr. 1 3. pantu, kā arī piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā.
(9)
Šajā procedūrā tikai Komisija ir kompetenta novērtēt, vai Dānija un Zviedrija ir ievērojusi LESD noteikumus. Savukārt EUI saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 109. panta 1. punktu saistībā ar 24. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, ir kompetenta novērtēt, vai EEZ līguma noteikumus ir ievērojusi Norvēģija. Turklāt, pamatojoties uz EEZ līguma 109. panta 2. punktu un tā 27. protokolu, lai nodrošinātu vienādu piemērošanu EEZ, EUI un Komisija sadarbojas, apmainās ar informāciju un sniedz savstarpējas konsultācijas par uzraudzības politikas jautājumiem un atsevišķiem gadījumiem.
(10)
Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī abu iestāžu paralēlo kompetenci šajā gadījumā, Komisija pirms šā lēmuma pieņemšanas ir sadarbojusies un apspriedusies ar EUI.
2. SKANDINĀVIJAS GAISA PĀRVADĀJUMU TIRGUS
(11)
Tiek ziņots, ka laikposmā no 2001. līdz 2011. gadam Skandināvijas gaisa pārvadājumu tirgus (tas aptver Dāniju, Zviedriju, Somiju un Norvēģiju) palielinājās par 126 % ASK (4) izteiksmē. Izaugsmi Skandināvijas īso pārlidojumu tirgū gandrīz pilnībā nodrošināja zemo izmaksu gaisa pārvadātāji, jo īpaši aviosabiedrības Norwegian Air Shuttle un Ryanair. Tiek lēsts, ka zemo izmaksu gaisa pārvadātāji patiešām nodrošināja 90 % no kopējās izaugsmes šajā laikposmā. (5)
(12)
Neraugoties uz zemo izmaksu gaisa pārvadātāju nozīmes palielināšanos, lielākais dalībnieks Skandināvijas tirgū joprojām ir SAS, un tiek lēsts, ka tā tirgus daļa 2011. gadā bija 35,6 %, kas ir daudz mazāka par vairāk nekā 50 % lielo tirgus daļu, ko šis uzņēmums bija apguvis pirms desmit gadiem. Šajā gadā Norwegian Air Shuttle un Ryanair tirgus daļas bija attiecīgi 18,7 % un 6,8 %.
3. SAŅĒMĒJS
(13)
SAS ir valsts gaisa pārvadātājs, lielākā aviosabiedrība Skandināvijā un astotā lielākā aviosabiedrība Eiropā. Uzņēmums SAS ir arī viens no Star Alliance dibinātājiem. Aviosabiedrību grupas, kurā ietilpst Scandinavian Airlines, Widerøe (6) un Blue1, galvenā mītne atrodas Stokholmā, un tās galvenais Eiropas un starpkontinentālais darbības centrs ir Kopenhāgenas lidosta. SAS 2013. gadā pārvadāja aptuveni 28 miljonus pasažieru, gūstot ienākumus aptuveni SEK 42 miljardu apmērā.
(14)
Patlaban 50 % SAS akciju pieder valstīm - 21,4 % pieder Zviedrijai, 14,3 % - Dānijai un 14,3 % - Norvēģijai. Lielākais privātais akcionārs ir Knuta un Alises Vallenbergu fonds (turpmāk “KAW”) (7,6 %), bet pārējiem akcionāriem pieder 1,5 % akciju vai mazāk.
1. tabula
SAS
AB
galvenie akcionāri 2012. gada 31. martā (7)
Akcionārs
Kopā
Zviedrijas valdība
21,4 %
Dānijas valdība
14,3 %
Norvēģijas valdība
14,3 %
Knuta un Alises Vallenbergu fonds
7,6 %
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5 %
A.H Värdepapper AB
1,4 %
Unionen
1,4 %
Dānijas Nacionālā banka
1,4 %
Robur Försäkring
0,9 %
Ponderus Försäkring
0,8 %
Andra AP-fonden
0,5 %
Tredje AP-fonden
0,5 %
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5 %
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4 %
Swedbank Robur Sverigefond
0,4 %
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3 %
JPM Chase NA
0,3 %
AMF Aktiefond Småbolag
0,3 %
JP Morgan Bank
0,3 %
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2 %
Nomura International
0,2 %
(15)
SAS finansiālais stāvoklis vairākus gadus bija nestabils, un laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam uzņēmums atkārtoti cieta zaudējumus. Finanšu pakalpojumu uzņēmums Standard and Poor's (turpmāk “S&P”) 2012. gada novembrī pazemināja SAS kredītreitingu no B- uz CCC+ (8). Šīs grūtības pastiprināja situācija tirgū, proti, augstās degvielas izmaksas un neskaidrais pieprasījums.
(16)
Jo īpaši no uzņēmuma gada pārskatiem var secināt, ka laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam SAS ik gadu cieta ievērojamus zaudējumus un ir iegrāmatojis ievērojamas finanšu neto parāda summas.
2. tabula
SAS
būtiskākie finanšu dati 2007.-2012. gadā (miljoni SEK) (9)
2007. g.
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
2012. g.
(janvāris-oktobris)
Ienākumi
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Finanšu neto parāds
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Rezultāts pirms nodokļiem
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Neto ienākumi
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Naudas plūsma gadā
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Izmantotā kapitāla atdeve (ROCE), %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Pašu kapitāla atdeve pēc nodokļiem, %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Procentu seguma koeficients, %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Finanšu situācijas pasliktināšanās dēļ 2009./2010. gadā SAS īstenoja izmaksu ievērojamas samazināšanas programmu (Core SAS). Lai īstenotu šo programmu, SAS bija jāpalielina pašu kapitāls, veicot divas tiesību emisijas: i) SEK 6 miljardu apmērā 2009. gada aprīlī un ii) SEK 5 miljardu apmērā 2010. gada maijā (10).
(18)
SAS finanšu grūtības sasniedza maksimuma punktu 2012. gadā, kad uzņēmums publiskoja darījumdarbības plānu 4 Excellence Next Generation (4XNG plāns), ko aviosabiedrības vadība uzskatīja par SAS“pēdējo iespēju” (11). Turklāt 2012. gada novembrī presē izskanēja informācija par iespējamo SAS bankrotu (12).
4. PASĀKUMA APRAKSTS: JAUNAIS AKI 2012. GADĀ
(19)
Tāpat kā citas aviosabiedrības pasaulē, SAS izmantoja ārējos kredītinstrumentus, lai uzturētu minimālo likviditātes līmeni. Kopš 2006. gada 20. decembraSAS izmantoja AKI, kura beigu termiņam vajadzēja būt 2013. gada jūnijā (turpmāk “vecais AKI”). Vecā AKI apmērs bija EUR 366 miljoni, un to nodrošināja vienīgi vairākas bankas ([…] (13)). Tas ietvēra ar vairākus finanšu līgumus vai nosacījumus, piemēram, […].
(20)
Pasliktinoties uzņēmuma darbības rezultātiem, 2011. gada decembrī SAS vadība nolēma pilnībā izmantot veco AKI. Pēc tam, kad SAS meitas uzņēmums (Spanair) 2012. gada janvārī iesniedza maksātnespējas pieteikumu, SAS uzsāka sarunas ar bankām un 2012. gada 15. martā panāca vienošanos par līguma atjaunošanu. Šīs līguma atjaunošanas rezultātā palielinājās vecā AKI izmantošanas izmaksas, tika noteikti stingrāki kredītinstrumenta izmantošanas noteikumi un SAS bija spiests pilnībā un nekavējoties atmaksāt izmantoto summu. Turklāt SAS bija jāiesniedz aizdevējiem valdes un galveno akcionāru, proti, valstu un KAW, apstiprināts rekapitalizācijas plāns.
(21)
Rekapitalizācijas plāna pamatā bija tā sauktais 4XNG plāns, ko izstrādāja jau 2012. gada sākumā. Īstenojot 4XNG plānu, 2012. gada maijā tika risināti arī jautājumi, ko izvirzīja […], par SAS esošo uzņēmējdarbības plānu 4 Excellence (4X plāns). Saskaņā ar SAS sniegto informāciju 4XNG plāns ļautu uzņēmumam pozicionēt sevi kā finansiāli patstāvīgu aviosabiedrību. Plānā bija paredzēti vairāki finanšu mērķi, kas SAS bija jāsasniedz 2014./2015. finanšu gadā. Cita starpā tie bija EBIT rentabilitāte virs 8 %, finansiālās sagatavotības rādītājs virs 20 % un pašu kapitāla rādītājs (pašu kapitāls/aktīvi) - virs 35 %. 4XNG plānam bija jānodrošina iespēja SAS uzlabot savu rezultātu pirms nodokļiem par aptuveni SEK 3 miljardiem gadā, taču tā īstenošanai būtu nepieciešamas restrukturizācijas izmaksas un vienreizējas izmaksas aptuveni SEK 1,5 miljardu apmērā.
(22)
Vēl viens 4XNG mērķis bija sagatavot uzņēmumu jaunu pensiju uzskaites noteikumu ieviešanai no 2013. gada novembra, jo bija sagaidāms, ka tiem būs negatīva ietekme uz SAS grupas pašu kapitālu. Turklāt plānā bija paredzēta apņemšanās pabeigt aktīvu atsavināšanu un finansēšanas plāna izstrādi - šo pasākumu iespējamais nodrošinātais ieguvums būtu tīrā peļņa aptuveni SEK 3 miljardu apmērā. Aktīvu atsavināšana ietvēra (14): i) meitas uzņēmuma un Norvēģijas reģionālās aviosabiedrības Widerøe pārdošanu (15); ii) mazākuma līdzdalības uzņēmumā […] pārdošanu; iii) ieguldījuma ar lidostu saistītā nekustamā īpašumā pārdošanu; iv) ārpakalpojumu piesaisti, lai veiktu apkalpošanu uz zemes (16); v) gaisa kuģu dzinēju pārdošanu (17); vi) pārdošanas ar turpmāko nomu darījumu vai citu finanšu darījumu attiecībā uz […]; vii) ārpakalpojumu izmantošanu saistībā ar vadības sistēmām un informatīvo tālruņu nodrošināšanu (18); un viii) trīs Q400 gaisa kuģu pārdošanu vai finansēšanu ar nodrošinājumu.
(23)
Valstis uzstāj, ka 4XNG plāns bija pašfinansējošs, - tas nozīmē, ka SAS no darbībām un nenozīmīgu aktīvu atsavināšanas iegūtu pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu 4XNG plāna īstenošanas sākotnējās izmaksas. Taču SAS bija bažas par ieguldītāju nostāju attiecībā uz aviosabiedrības trauslo likviditātes situāciju, ko radīja 4XNG plāna īstenošanas ievērojamās sākotnējās izmaksas. Tādēļ SAS lūdza pagarināt vecā AKI termiņu, kā arī ieviest jauno AKI, ko atbalstīja valstis un KAW. Taču SAS apgalvoja, ka nedz vecais AKI (ar pagarināto termiņu), nedz arī jaunais AKI netiks izmantoti.
(24)
Diskusijas par jauno AKI sākās 2012. gada 4. jūnijā (19). Sākotnēji atbilstīgi rekapitalizācijas plānam (sk. 20. punktu iepriekš) bankas, kuras bija vecā AKI aizdevējas, pieprasīja valstīm vēlreiz palielināt pašu kapitālu, proti, veikt tiesību emisiju, jo šīs bankas vienas pašas nevēlējās atbalstīt jauno AKI. Taču valstis šo priekšlikumu noraidīja.
(25)
Pēc vairākām sarunām bankas akceptēja jauno AKI, kas tiktu izveidots kopā ar valstīm un KAW un tiktu stingri strukturēts ar vienādiem nosacījumiem bez subordinācijas vai nesamērīgām tiesībām uz nodrošinājumu. Jānorāda, ka sākotnēji bija paredzēts, ka jaunais AKI būs SEK [3-6] miljardi, lai gan pieejamais nodrošinājums bija tikai SEK [1-4] miljardi. Jaunā AKI apmērs 2012. gada 22. oktobrī galu galā tika samazināts līdz SEK 3,5 miljardiem (aptuveni EUR 400 miljoni).
(26)
Jauno AKI nodrošināja tās pašas bankas, kuras nodrošināja veco AKI (izņemot vienu (20)), kopā ar valstīm un KAW. Šai sakarā 50 % no jaunā AKI nodrošināja valstis atbilstoši to akciju daļām SAS, bet pārējos 50 % nodrošināja bankas un KAW. Valstis, KAW un bankas piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem (maksas, procentu likmes, līgumi).
(27)
Jaunā AKI galvenie raksturlielumi bija šādi:
-
jauno AKI sadalīja divos apakšinstrumentos - SEK 2 miljardi (instruments A) un SEK 1,5 miljardi (instruments B); abos apakšinstrumentos valstis ieguldīja 50 % no to vērtības. Abu apakšinstrumentu cenu noteikšanas nosacījumi ietvēra priekšapmaksu, saistību maksu, peļņas normu un izstāšanās maksu,
-
lai varētu izmantot AKI, SAS bija jāizpilda konkrēti nosacījumi, un šie nosacījumi bija stingrāki attiecībā uz instrumentu B nekā instrumentu A (21),
-
jaunajā AKI tika saglabāta vecā AKI nodrošinājuma pakete, turklāt 2012. gada decembrī aizdevēji saņēma nodrošinājumu par visām Widerøe akcijām un visiem pārējiem SAS grupas neapgrūtinātajiem pamatlīdzekļiem. Tādējādi AKI bija augstākā līmeņa nodrošinājums vairāku SAS aktīvu veidā, tostarp 100 % tā akciju meitas uzņēmumos Widerøe un SAS Spare Engine, 18 gaisa kuģi un vairāki citi īpašumi. Šo nodrošinājumu bilances vērtība bija aptuveni SEK 2,7 miljardi (proti, aptuveni 75 % no jaunā AKI), kas tika proporcionāli sadalīta instrumenta A un instrumenta B starpā,
-
instrumentu B varēja izmantot tikai tad, kad būs pilnībā izmantots instruments A. Pēc 2014. gada 1. janvāraSAS varētu to izmantot tikai tādā gadījumā, ja būtu pabeigta Widerøe aktīvu vai akciju pārdošana,
-
jaunā AKI beigu termiņš bija 2015. gada 31. marts.
(28)
Par jaunā AKI nosacījumiem vienošanās tika panākta 2012. gada 25. oktobrī. Cita starpā jaunais AKI bija jāapstiprina visu valstu parlamentiem, turklāt bija jāparaksta koplīgumi ar pilotiem un gaisa kuģu apkalpi.
(29)
Valstis iesniedza CITI sagatavotu 2012. gada 7. novembra ziņojumu (turpmāk “CITI ziņojums”), kurā centās novērtēt, vai privāts ieguldītājs situācijā, kas līdzīga situācijai, kādā bija valstis, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem. Pieņemot, ka 4XNG plāna pamatscenārijs tiktu veiksmīgi īstenots, CITI ziņojumā bija konstatēts, ka valstu līdzdalība jaunajā AKI radītu iekšējo peļņas normu (IRR) [90-140] % apmērā, ieguldījuma aptuveno pieaugumu [4-9] reizes, kā arī pašu kapitāla vērtības pieaugumu par gandrīz [700-1 200] % (laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2015. gada martam). CITI ziņojumā tika konstatēts, ka tādējādi valstu prasītā atdeve būtu vismaz tāda pati, kādu līdzīgā situācijā prasītu privātie ieguldītāji. Taču CITI ziņojumā nebija izvērtēta iespējamība, ka SAS varētu sekmīgi īstenot 4XNG plāna pamatscenāriju, kā arī nebija izvērtēta atkāpju no pamatscenārija ietekme, piemēram, nespēja monetizēt mazāk nozīmīgos aktīvus.
(30)
SAS2012. gada 19. decembrī paziņoja, ka ir izpildīti visi nepieciešamie nosacījumi, tostarp saņemts valstu parlamentu apstiprinājums, lai jaunais AKI varētu stāties spēkā (sk. 28. punktu iepriekš). No minētās dienas līdz 2014. gada 3. martam bija spēkā jaunais AKI, kas aizstāja veco AKI (22).
(31)
Dānija un Zviedrija 2013. gada 3. jūnija vēstulē paskaidroja, ka, ņemot vērā 80 % Widerøe akciju pārdošanu (sk. 22. punktu iepriekš), valstis un aizdevējas bankas bija vienojušās ar SAS par jaunā AKI noteikumu un nosacījumu grozīšanu, lai gan līgums par grozījumu izdarīšanu oficiāli vēl nebija parakstīts. Dānijas un Zviedrijas iestādes savās piezīmēs, ko tās iesniedza formālās izmeklēšanas laikā, informēja Komisiju, ka līgumu par jaunā AKI grozīšanu parakstīja visas puses un ka tas stāsies spēkā pēc Widerøe darījuma pabeigšanas, proti, 2013. gada 30. septembrī. Grozījumi paredzēja šādas izmaiņas:
-
instruments A tiktu samazināts no SEK 1,173 miljardiem līdz SEK 0,8 miljardiem, un tā termiņš tiktu pagarināts par pieciem mēnešiem līdz 2014. gada 1. jūnijam,
-
SAS veiktu skaidras naudas pārvedumu SEK [0,5-0,8] miljardu apmērā kā instrumenta A nodrošinājumu. Atlikušās summas - SEK [0,1-0,4] miljardu - nodrošinājums būtu jaunā AKI līgumā jau minētie vērtspapīri,
-
daļa instrumenta A SEK 0,2 miljardu apmērā tiktu atsaukta pēc struktūrvienības, kas veic apkalpošanu uz zemes, daļējas atsavināšanas. Līdz jaunā AKI darbības izbeigšanai 2014. gada 4. martāSAS būs noslēdzis priekšlīgumu ar iespējamo pircēju (23),
-
instruments B tiktu samazināts no SEK 1,5 miljardiem līdz SEK 1,2 miljardiem.
5. LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU
(32)
Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu pauda bažas par valstu, KAW un banku līdzvērtīgu dalību jaunajā AKI galvenokārt šādu apsvērumu dēļ:
-
banku līdzšinējā saistība ar SAS, piedaloties vecajā AKI. Bankas patiešām bija gandrīz uz pusi samazinājušas savu ieguldījumu jaunajā AKI, tādējādi mazinot savu kopējo finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā aptuveni par 50 %, savukārt valstis, kuras, ņemot vērā SAS pastāvīgi negatīvos rezultātus, no 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nebija guvušas nekādu peļņu, bija palielinājušas savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā,
-
SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojis veco AKI, un tas varēja ietekmēt aizdevēju banku lēmumu par dalību jaunajā AKI, lai izvairītos no turpmākas situācijas pasliktināšanās un nodrošinātu, ka to ieguldījums AKI netiktu pilnībā zaudēts, ņemot vērā uzņēmuma grūtības,
-
Komisijai nebija skaidrs, vai banku lēmumu piedalīties jaunajā AKI ietekmēja valstu pastāvīgais finansiālais atbalsts SAS iepriekšējos gados. Komisija norādīja arī, ka valstu līdzdalība bija privāto uzņēmumu stingra prasība, lai tie piedalītos jaunajā AKI,
-
Komisija apšaubīja, vai KAW dalība jaunajā AKI varētu būt salīdzināma ar privātā ieguldītāja dalību, ņemot vērā KAW finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, ne tikai iegūstot uzņēmuma akcijas, bet arī saistībā ar SEB banku.
(33)
Komisija arī apšaubīja, vai valstu līdzdalība jaunajā AKI varētu būt racionāla no akcionāru viedokļa un vai tā atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja (TEI) kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai 4XNG plāna pamatā bija pietiekami pārbaudīti pieņēmumi, kas rosinātu privāto ieguldītāju piedalīties jaunajā AKI, un vai jutības analīzes plānā nav pārāk optimistiskas.
(34)
Piemēram, cita starpā Komisija norādīja uz plānā paredzētajiem optimistiskajiem rādītājiem saistībā ar tirgus izaugsmi ASK un IKP izteiksmē, kā arī uz 0 % inflācijas līmeni 2015.-2017. gadā. Komisija arī apšaubīja, vai laikā, kad tika parakstīts jaunais AKI, varēja paredzēt visu izmaksu samazināšanas un aktīvu atsavināšanas iniciatīvu sekmīgu īstenošanu.
(35)
Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem un CITI novērtējumu par gaidāmo atdevi no valstu dalības jaunajā AKI, Komisija uzsvēra, ka CITI ziņojumā nevērtēja 4XNG plānu, kā arī neveica finanšu modeļa jutības analīzes, bet gan balstījās vienīgi uz sniegto informāciju. Komisija arī uzsvēra, ka CITI ziņojumā jaunais AKI nodrošinājums netika vērtēts no tirgus privātā ieguldītāja perspektīvas un ka CITI neizvērtēja ietekmi, ko varētu radīt iespējamie alternatīvie scenāriji ar negatīvākiem pieņēmumiem (tostarp pieņēmumu par saistību neizpildi) attiecībā uz ienesīguma analīzi. Šai sakarā Komisija norādīja, ka CITI ziņojumā netika pieļauta varbūtība, ka SAS turpmākajos trīs gados nepildīs savas saistības, un tas nozīmē, ka risks ir novērtēts par zemu.
(36)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija nevarēja izslēgt, ka valstu dalība jaunajā AKI radītu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(37)
Visbeidzot, ja jaunais AKI ietvertu valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija apšaubīja, vai jaunais AKI būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai būtu piemērojams kāds no LESD paredzētajiem iespējamajiem saderīguma kritērijiem. Ņemot vērā pasākuma būtību un SAS grūtības, Komisija norādīja, ka vienīgais attiecināmais kritērijs bija kritērijs par atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (24) (turpmāk “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Taču Komisijas sākotnējais secinājums bija, ka, šķiet, nebija izpildīti glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi.
6. PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU
6.1. Dānijas un Zviedrijas piezīmes
(38)
Dānija un Zviedrija apgalvo, ka to dalība jaunajā AKI atbilda tirgus nosacījumiem, jo tās piedalījās ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās bankas un KAW, tādējādi izslēdzot valsts atbalsta esību.
(39)
Dānija un Zviedrija apgalvo, ka SAS ne reizi neizmantoja veco AKI laikā, kad notika sarunas par jauno AKI. Dānijas un Zviedrija atsaucas uz vecā AKI grozījumiem 2012. gada martā, ar ko ieviesa vēl stingrākus izmantošanas noteikumus, un apgalvo, ka tādējādi pēc 2012. gada jūnija bankas varēja noraidīt jebkuru SAS pieprasījumu par kredītinstrumenta izmantošanu. SAS 2012. gada martā pilnībā atmaksāja izmantoto AKI summu un turpmāk veco AKI neizmantoja. Tādējādi minētās bankas pamatoti varēja uzskatīt par ārējiem ieguldītājiem, kas piedalās jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis (25), un tās nebija būtiskā apmērā bez nodrošinājuma finansiāli iesaistījušās SAS darbībā (26).
(40)
Saistībā ar KAW dalību jaunajā AKI kopā ar bankām Dānijas un Zviedrijas iestādes uzskata, ka KAW bija ierobežotas ekonomiskās saiknes ar SEB un ka tās nebūtu ietekmējušas KAW lēmumu par dalību jaunajā AKI.
(41)
Turklāt Dānija un Zviedrija uzskata, ka 4XNG plāns bija īstenojams, turklāt sekmīgi. Dānija un Zviedrija apgalvo, ka visi aspekti un pieņēmumi, tostarp tie, kuri attiecās uz ienākumu aplēsēm (RASK) (27), izmaksu samazināšanas pasākumiem un paredzētajiem aktīvu atsavināšanas darījumiem, tika rūpīgi pārbaudīti, lai sasniegtu 4XNG plānā paredzētos finanšu mērķus 2014.-2015. gadam. Turklāt 4XNG plānu, kā arī visus tā pamatā esošos pieņēmumus rūpīgi pārbaudīja abu valstu (Goldman Sachs) un banku ([…]) ārējie finanšu konsultanti, turklāt to pielāgoja, ņemot vērā konsultantu komentārus un ieteikumus. Dānija un Zviedrija arī uzsver, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, pieņēmumu par plāna sekmīgu īstenošanu apstiprināja jaunā AKI izveides priekšnosacījums, proti, noslēgt jaunos koplīgumus. Turklāt saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju notikumi laikposmā no 2012. gada decembra līdz jaunā AKI anulēšanai 2014. gada 4. martā norādīja uz to, ka plāns nodrošinās cerētos rezultātus (28).
(42)
Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem Dānija un Zviedrija apgalvo, ka tie bija atbilstīgi parastiem tirgus apstākļiem, jo tie bija līdzīgi noteikumiem, ko piemēro pielīdzināmiem darījumiem, turklāt jaunajam AKI bija augstākas sākotnējās izmaksas un stingrāki izmantošanas nosacījumi nekā vairumam analizēto darījumu. Attiecībā uz nodrošinājuma paketi Dānija un Zviedrija apgalvo, ka aizdevēju banku faktiskie finanšu riski bija nenozīmīgi, jo nodrošinājumu aptuvenā vērtība noteikti pārsniedza instrumenta A apmēru. Tādējādi likvidācijas gadījumā visas aizdevēju banku prasības tiktu apmierinātas, izmantojot nodrošinājuma paketi vai citus SAS aktīvus, kurus būtu iespējams pārdot, piemēram, […], SAS daļu uzņēmumā […], u. c. Iepriekš minēto apstiprina arī tas, ka 2013. gada pirmajā pusē faktiski tika atcelta ievērojama daļa instrumentā A paredzēto saistību. Dānija un Zviedrija norāda, ka tas liecina par banku komerciālu un piesardzīgu rīcību, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar valstīm un KAW.
(43)
Visbeidzot, Dānija un Zviedrija ziņo, ka dalība jaunajā AKI ir nodrošinājusi ievērojamu peļņu AKI aizdevējiem, uzņēmumam SAS pat neizmantojot kredītinstrumentu. Šim apsvērumam būtu jāapstiprina uzskats, ka valstu dalība jaunajā AKI kopā ar KAW un bankām pilnībā atbilda TEI kritērijam.
6.2. SAS grupas piezīmes
(44)
SAS grupa apgalvo, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā akcionāri, nevis publiskās struktūras. No šā viedokļa dalība šādā instrumentā bija vēlams devums pašu kapitāla stiprināšanai, ņemot vērā ievērojamos ienākumus akcionāriem/aizdevējiem no dažādām maksām, kā arī akciju vērtības iespējamo pieaugumu.
(45)
Saistībā ar līdzvērtības pārbaudi SAS grupa norāda, ka tā tika izturēta, ņemot vērā to, ka bankas nebija finansiāli iesaistījušās SAS un tādējādi tās bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem. Turklāt valstu dalība jaunajā AKI neietekmēja banku rīcību, jo tieši SAS, nevis bankas, aicināja akcionārus pievienoties jaunajam AKI. Turklāt SAS grupa apgalvo, ka bankas nolēma piedalīties jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, pamatojoties uz patiešām pozitīvajiem risku/ienākumu analīzes rezultātiem.
(46)
SAS grupa arī apstiprina Dānijas un Zviedrijas apgalvojumu, ka pieņēmumi 4XNG plāna pamatā bija pamatoti ar patiešām reālistiskām prognozēm attiecībā uz trīs galvenajiem kritērijiem, proti, tirgus izaugsmi, kas izteikta ASK, IKP pieaugumu 2015.-2017. gadā un pieņēmumu par 0 % līmeņa inflāciju. Turklāt ar plāna īstenošanu saistītos riskus rūpīgi izvērtēja visas aizdevējas bankas, pievēršot īpašu uzmanību RASK kā galvenajam uzņēmuma ienesīguma rādītājam.
(47)
Vienlaikus SAS grupa apgalvo, ka nodrošinājuma pakete tika pietiekami izvērtēta un ka risks saistībā ar SAS saistību neizpildi 4XNG plāna īstenošanā tika mazināts. Minēto apstiprina fakts, ka izmaksu samazinājuma panākšana bija aizdevēju, kuri iesaistījās jaunajā AKI, priekšnosacījums un ka jauno koplīgumu noslēgšana 2012. gada novembrī bija plāna veiksmīgas īstenošanas pamatā.
(48)
SAS grupa arī kritizē Komisiju par to, ka tā nav ņēmusi vērā bankrota alternatīvu un faktu, ka, ja jaunais AKI nebūtu pieejams, valstis būtu zaudējušas to kopīgās akciju paketes vērtību. Šai sakarā SAS grupa uzsver, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā galvenie SAS akcionāri, kuri vēlas saņemt atbilstošu atdevi no saviem ieguldījumiem.
(49)
Visbeidzot, SAS grupa ziņo, ka 4XNG plāna īstenošana ir ļāvusi gūt peļņu pirms nodokļiem SEK 3 miljardu apmērā, nodrošinot SAS pozitīvu darbības rezultātu laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada jūlijam.
6.3. FAM piezīmes
(50)
Saskaņā ar informāciju, ko sniedza FAM, kas ir par KAW aktīvu pārvaldību atbildīgais uzņēmums, tā lēmums par dalību jaunajā AKI tika pieņemts neatkarīgi no FAM saistības ar SEB un SEB finansiālās iesaistīšanās SAS darbībā. FAM apgalvo, ka KAW nepiederēja SEB kontrolpakete, kā arī nevarēja uzskatīt, ka KAW kontrolē SEB.
(51)
FAM izvērtēja 4XNG plānu, ar to saistītos finanšu riskus un nodrošinājuma paketi un uzskatīja, ka KAW interesēs ir piedalīties jaunajā AKI. Šai sakarā FAM salīdzināja divas iespējas, proti, KAW ilgtermiņa ieguldījumu aviosabiedrībā SAS aizsardzību un iespējamo šo ieguldījumu atdevi nākotnē, kā arī augstās maksas, kas SAS būtu jāmaksā atbilstīgi jaunajam AKI, un SAS likvidāciju, ko FAM neuzskatīja par ekonomiski saistošu risinājumu.
(52)
FAM arī piekrīt Dānijai, Zviedrijai un SAS grupai, ka visi akcionāri piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem, neparedzot nekādas subordinācijas formas, nesamērīgas tiesības uz nodrošinājumu vai citus nesamērīgus noteikumus. Lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija rūpīga analīze attiecībā uz ienesīguma izredzēm, ko nodrošinātu spēcīga un konkurētspējīga aviosabiedrība SAS nākotnē.
(53)
Visbeidzot, FAM piekrīt Dānijai un Zviedrijai, ka aizdevēju banku lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija komerciāli apsvērumi, jo to finansiālā iesaistīšanās vecā AKI darbības laikā bija tikai teorētiska. FAM apgalvo, ka bankām bija vēl jo mazāks iemesls piedalīties jaunajā AKI nekā valstīm un KAW, jo gan valstis, gan KAW varēja rēķināties ar akciju cenu pieaugumu. Tādēļ FAM uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu pārbaude uzskatāma par izturētu.
7. PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS
7.1. Valsts atbalsta esība
(54)
Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(55)
Tādējādi valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkādu tieši vai netieši piešķirtu priekšrocību, kas finansēta no valsts līdzekļiem un ko piešķīrusi pati valsts vai jebkura starpniekiestāde, kura rīkojas atbilstīgi tai piešķirtajām pilnvarām.
(56)
Lai pasākums ietvertu valsts atbalstu, tam jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un attiecināmam uz valsti. Būtībā valsts līdzekļi ir dalībvalsts un tās valsts iestāžu līdzekļi, kā arī to valsts uzņēmumu līdzekļi, kurus valsts iestādes var tieši vai netieši kontrolēt.
(57)
Nevar apstrīdēt, ka attiecīgais pasākums ietvēra valsts līdzekļus, jo to finansēja no valstu budžeta līdzekļiem, un ka tas bija attiecināms uz valsti. Jo īpaši jānorāda, ka Dānijas un Zviedrijas parlamenti apstiprināja abu valstu valdību dalību jaunajā AKI (sk. 30. punktu iepriekš).
(58)
Attiecīgajam pasākumam jābūt tādam, lai tas radītu vai draudētu radīt konkurences traucējumus un iespaidotu tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(59)
Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja dalībvalsts piešķirtais finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības tirdzniecības jomā, tad pastāv vismaz iespējama ietekme uz tirdzniecību dalībvalstu starpā un uz konkurenci (29). Šai sakarā Komisija uzskata, ka jebkāda iespējamā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta SAS, izmantojot valsts līdzekļus, atbilstu šim nosacījumam. SAS konkurē ar citām aviosabiedrībām Eiropas Savienībā un EEZ, jo īpaši kopš gaisa pārvadājumu liberalizācijas trešās kārtas (tā sauktais trešais tiesību aktu kopums), kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī (30). Turklāt attiecībā uz ceļojumiem un samērā īsiem pārlidojumiem ES gaisa pārvadājumi konkurē ar autopārvadājumiem un dzelzceļa pārvadājumiem, un tādēļ var tikt ietekmēti arī autopārvadātāji un dzelzceļa pārvadātāji.
(60)
Tādējādi vienīgais attiecināmais kritērijs saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu ir, vai pasākums radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS.
(61)
Ņemot vērā to, ka jauno AKI atcēla 2014. gada 4. martā, Komisija ir izvērtējusi, vai jaunais AKI radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS laikposmā no tā izveides brīža 2012. gadā līdz tā atcelšanai 2014. gadā.
7.2. Ekonomiskā priekšrocība SAS labā
(62)
Lai noteiktu, vai SAS ticis piešķirts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija izvērtēs, vai aviosabiedrība saņēma ekonomisko priekšrocību, ko tā nebūtu ieguvusi parastos tirgus apstākļos. Lai rastu atbildi uz šo jautājumu, Komisija piemēro TEI kritēriju, saskaņā ar kuru valsts atbalsta nebūtu, ja līdzīgos apstākļos privāts ieguldītājs, kura lielums pielīdzināms attiecīgajām iestādēm valsts sektorā un kurš darbojas parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā.
(63)
Tādēļ atbilstīgi TEI kritērijam Komisijai jāizvērtē, vai privāts ieguldītājs būtu iesaistījies izvērtējamajā darījumā ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā ieguldītāja attieksme ir piesardzīga ieguldītāja attieksme, kura mērķi palielināt peļņu ierobežo piesardzīgi apsvērumi par pieņemamo riska līmeni attiecīgajai peļņas normai (31).
(64)
Būtībā ieguldījums no publiskā finansējuma neietver valsts atbalstu, ja to veic vienlaikus ar ievērojamu privātā ieguldītāja kapitāla ieguldījumu salīdzināmos apstākļos un ar līdzvērtīgiem noteikumiem (pari passu) (32).
7.2.1. Valstu, KAW un banku līdzvērtīga dalība jaunajā AKI
(65)
Komisija norāda, ka aizdevējas bankas, kuras iesaistītas jaunajā AKI, piedalījās arī vecajā AKI. Taču jaunajā AKI valstis palielināja savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, savukārt bankas gandrīz uz pusi samazināja savu ieguldījumu (no EUR 366 miljoniem līdz aptuveni EUR 200 miljoniem) un tādējādi samazināja savu kopējo finansiālo iesaistīšanos AKI un vienlaikus arī SAS par aptuveni 50 %. Ņemot to vērā, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par līdzvērtības kritērija izpildi, jo valstis un bankas, šķiet, nebija līdzvērtīgās pozīcijās.
(66)
Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvo, ka aizdevējas bankas, piedaloties sarunās par to dalību jaunajā AKI, nebija finansiāli iesaistījušās vecajā AKI. Tādēļ bankas bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem, kuru pozīcija ir līdzvērtīga valstu un KAW pozīcijai.
(67)
Komisija norāda, ka SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojusi veco AKI (sk. 20. punktu iepriekš). Vecā AKI grozījumi, ko izdarīja 2012. gada martā, cita starpā patiešām ietvēra nosacījumu par pilnīgu un tūlītēju izmantotās summas atmaksu. Attiecīgās summas tika pilnībā atmaksātas 2012. gada martā, un vecā AKI grozījumi, kas stājās spēkā martā, ārkārtīgi apgrūtināja SAS iespēju turpmāk izmantot kredītinstrumentu (33). Turklāt SAS līdz 2012. gada jūnijam bija jāiesniedz rekapitalizācijas plāns, kas bija jāapstiprina valdei, kā arī valstīm un KAW kā galvenajiem akcionāriem. Sākotnēji bankas šo plānu noraidīja. Tikai 2012. gada novembrī valstis pēc rūpīgas pārskatītā 4XNG plāna pārbaudes nolēma piedalīties jaunajā AKI, un tām sekoja bankas.
(68)
Tādējādi Dānijas un Zviedrijas iestādes, kā arī SAS grupa apgalvo, ka tika efektīvi novērsta nepieciešamība SAS pieprasīt vecā AKI izmantošanu. Zinot šo situāciju, bankām bija jāpieņem lēmums par to, vai turpināt dalību vecajā AKI līdz tā termiņa beigām 2013. gada jūnijā vai piedalīties jaunajā AKI, pamatojoties uz noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, neskatoties uz to, ka valstīm un KAW kā akcionāriem bija lielāks stimuls piedalīties, lai, iespējams, panāktu to akciju vērtības pieaugumu pēc 4XNG plāna īstenošanas.
(69)
Lai gan Komisija uzskata, ka, iespējams, bankas, vismaz tās, kurām nebija citu nenodrošinātu divpusēju riska darījumu ar SAS, nebija materiāli iesaistītas vecajā AKI laikā, kad tika pieņemts lēmums par dalību jaunajā AKI, tā arī uzskata, ka tomēr pastāvēja risks, ka SAS varēja izpildīt instrumenta izmantošanas nosacījumus pirms jaunā AKI darbības uzsākšanas. Šai sakarā fakts, ka tas nenotika un ka vecais AKI netika izmantots pēc tā pilnīgas atmaksas 2012. gada martā, ir nenozīmīgs. Ņemot to vērā, var konstatēt, ka bankas zināmā mērā bija finansiāli iesaistījušās SAS darbībā saistībā ar veco AKI, taču valstis (un KAW) nebija. Tādēļ Komisija nevar pieņemt Dānijas un Zviedrijas iestāžu argumentu, ka bankas piedalījās jaunajā AKI kā ārējie ieguldītāji, neraugoties uz to finansiālo iesaistīšanos vecajā AKI.
(70)
Turklāt Komisija nevar piekrist Dānijai un Zviedrijai, ka dažu banku finansiālā iesaistīšanās, izmantojot divpusējus instrumentus, kas saistīti ar veco AKI (34), neradīja nekādu finanšu risku bankām sarunu par jauno AKI laikā, pamatojoties uz to, ka šos instrumentus nevarēja izmantot, ja vien pilnībā nebija izmantots vecais AKI. Kā minēts iepriekš, pastāvēja risks - lai gan jāatzīst, ka neliels, - izpildīt kredītinstrumenta izmantošanas nosacījumus, neraugoties uz to, ka pēc grozījumu izdarīšanas 2012. gada martā un stingrāku noteikumu ieviešanas iespējamība, ka SAS izmantos veco AKI, bija ļoti zema.
(71)
Turklāt izrādās, ka dažām bankām bija arī citi darījumi ar SAS. Piemēram, papildus dalībai vecajā AKI, […] no 2012. gada 30. septembra bija nenodrošināts (arī neizmantots) divpusējs darījums ar SAS SEK [200-600] miljonu vērtībā, kā arī nenodrošināts kredītkartes aizdevums SEK [500-900] miljonu vērtībā. Tādēļ, ja SAS būtu atcēlusi attiecīgos lidojumus, šī banka būtu atbildīga par visu klientu izdevumu segšanu. Lai gan šis nenodrošinātais darījums ar kredītkarti bija [0-2] % no bankas […] kopējā kredītportfeļa aptuveni SEK [1 000-3 000] miljardu apmērā, tas tomēr radīja finanšu risku, un tādēļ nevar piekrist, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, banka […] bija līdzvērtīgā situācijā ar valstīm.
(72)
Turklāt trīs citas bankas bija finansiāli iesaistījušās, izmantojot nesamaksātos gaisa kuģu finansēšanas instrumentus (piemēram, […]). Lai gan valstis apgalvo, ka finansējums bija nodrošināts ar gaisa kuģiem un neradīja finanšu risku bankām, jo tos varēja viegli pārdot tirgū, tas nav pierādīts ar faktiem. Joprojām nav skaidrs, vai gaisa kuģu steidzamas pārdošanas gadījumā attiecīgā summa patiešām tiktu atgūta pilnībā.
(73)
Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja, vai banku rīcību varēja ietekmēt valstu rīcība, ņemot vērā valstu pastāvīgo finansiālo atbalstu aviosabiedrībai iepriekšējos gados (piemēram, 2009. un 2010. gada tiesību emisijas). Turklāt, kā paskaidrots 23. un 24. punktā iepriekš, bankas vēlējās piedalīties jaunajā AKI tikai ar nosacījumu, ka tajā piedalās valstis.
(74)
Būtībā Komisija uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu nevar piemērot gadījumos, kad valstu līdzdalība ir stingra privāto uzņēmumu prasība, lai tie piedalītos darījumā.
(75)
Formālās izmeklēšanas laikā Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvoja, ka nevienā sarunu par jauno AKI posmā bankas neietekmēja valstu līdzšinējā rīcība un to pastāvīgā vēlme atbalstīt SAS, neraugoties uz to, ka valstu ienākumu prognozes saistībā ar 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nepiepildījās.
(76)
Komisija nevar izslēgt iespēju, ka privātie uzņēmumi nebūtu gribējuši veikt ieguldījumus uzņēmumā ar šādu vēsturi un neskaidrām prognozēm, ja nepiedalītos valstis. Vienlaikus nevar arī izslēgt, ka valstis, kas bija atteikušās nodrošināt papildu kapitālu un iesaistīties subordinētā AKI, vairāk nevēlējās ieguldīt papildu līdzekļus SAS. Neņemot vērā šos apsvērumus, Komisija joprojām nav pārliecināta par to, ka valstis piedalījās jaunajā AKI ar noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās aizdevējas bankas, ņemot vērā to, ka valstu dalības dēļ bankas samazināja kopējo ieguldījumu AKI un tādējādi arī iesaistīšanos SAS darbībā par aptuveni 50 %, savukārt tajā pašā laikā valstis savu iesaistīšanos SAS darbībā palielināja.
(77)
Attiecībā uz to, vai KAW rīcību var uzskatīt par atsauces punktu, lai izvērtētu privātā ieguldītāja rīcību, formālā izmeklēšana parādīja, ka KAW finansiālā iesaistīšanās SAS, ņemot vērā KAW akciju daļu SEB, bija mazāka, nekā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu. Ņemot vērā to, ka KAW ir tikai mazākuma akcionārs SEB un ka SEB finansiālā iesaistīšanās SAS bija ierobežota, var apgalvot, ka KAW dalības jaunajā AKI motivācija bija ieguldījuma ienesīguma izredzes.
(78)
Ņemot vērā iepriekš minēto, formālā izmeklēšana nav ļāvusi Komisijai pārliecinoši secināt, ka attiecīgais darījums notika ar līdzvērtīgiem noteikumiem.
(79)
Papildus līdzvērtīguma principa ievērošanas novērtējumam Komisija ir arī pārbaudījusi, vai valstu dalību jaunajā AKI var uzskatīt par racionālu no akcionāra viedokļa un vai tā atbilst TEI kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips.
7.2.2. Valstu dalības jaunajā AKI novērtējums atbilstīgi TEI kritērijam
(80)
Jautājums ir šāds - vai privātais ieguldītājs tādā situācijā, kādā bija valstis, proti, tās bija SAS akcionāri, un, nonākot tādos apstākļos, kādos bija nonākušas valstis 2012. gadā, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem? (35)
(81)
Šai sakarā informāciju sniedz neatkarīgā analīze, ko pirms līguma par jauno AKI noslēgšanas veica ārējie finanšu konsultanti (proti, Goldman Sachs International un CITI kā valstu konsultanti un […] kā aizdevēju konsultants). Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju valstis nolēma piedalīties jaunajā AKI tikai pēc tam, kad to ārējie konsultanti bija rūpīgi izvērtējuši 4XNG plānu un tika attiecīgi grozīti jaunā AKI noteikumi.
(82)
Lai gan Komisija savā lēmuma par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par CITI sagatavotā ziņojuma tvērumu, Dānija un Zviedrija precizēja, ka to lēmums par dalību jaunajā AKI bija balstīts uz visām analīzēm, ko veica to finanšu konsultanti, un ka tādēļ CITI ziņojumu nevajadzētu vērtēt atsevišķi.
(83)
Finanšu konsultantiem cita starpā tika dots uzdevums kritiski izvērtēt 4XNG plānu un jauno AKI, kā arī ar tiem saistītos trūkumus un riskus. Šo analīzi atspoguļoja vairākos secīgos ziņojumus, atsaucoties uz SAS līdzšinējo sniegumu un citiem uzņēmumiem nozarē. Konsultanti sagatavoja virkni ieteikumu risku mazināšanas stratēģijām gan saistībā ar 4XNG plānu, gan arī jauno AKI. Ņemot vērā šos ieteikumus, valstis pieprasīja veikt vairākus grozījumus 4XNG plānā (nolūkā paātrināt izmaksu mazināšanas pasākumu īstenošanu un ieviest papildu iniciatīvas), kā arī grozīt jaunā AKI noteikumus, lai mazinātu tā izmantošanas iespējamību.
(84)
Analizējot 4XNG plānu, ārējie konsultanti noteica galveno iespējamo risku jomas un pievērsa tām īpašu vērību, tostarp izmaksu samazināšanas mērķiem, aktīvu atsavināšanai un RASK radītajam spiedienam. Šā riska novērtējumā cita starpā tika izvērtēti turpmāk minētie apsvērumi.
-
Izmaksu mazināšanas mērķi
Ņemot vērā saņemtos ārējo konsultantu ieteikumus, 4XNG plāns tika grozīts un pilnveidots, paredzot izmaksu mazināšanas iniciatīvas aptuveni SEK [1-4] miljardu vērtībā gadā (palielinot sākotnējo summu - SEK [1-4] miljardus gadā). Lai gan izskanēja bažas par nespēju sasniegt izmaksu mazināšanas mērķus, būtiskākais pasākums 4XNG plāna risku mazināšanai pirms jaunā AKI pabeigšanas bija jaunu kolektīvo līgumu noslēgšana 2012. gada novembrī, paredzot darbinieku kompensāciju un piemaksu samazinājumus, kā arī pensiju plāna izmaiņas. Tas nodrošināja tiešu izmaksu samazinājumu gandrīz SEK [0-3] miljardu apmērā gadā […], kas pēc valstu pieprasījuma bija jāpanāk, lai varētu stāties spēkā jaunais AKI.
-
Aktīvu atsavināšana
Ņemot vērā sākotnējos pieņēmumus par aktīvu atsavināšanu, ko apšaubīja ārējais finanšu konsultants, kā arī ņemot vērā jauno informāciju, kas kļuva zināma procesa laikā, plānoto atsavināmo aktīvu galīgais saraksts 4XNG plānā atšķīrās no SAS sākotnēji uzrādītā saraksta (36). Valstu finanšu konsultants galu galā secināja, ka galīgajā 4XNG plānā norādītos atsavināmos aktīvus (ar aplēsto atsavināšanas vērtību aptuveni SEK 3 miljardu apmērā) bija iespējams atsavināt paredzētajā termiņā. Turklāt jaunajā AKI bija paredzēti noteikumi par Widerøe pārdošanas termiņu, kā arī stingrs nosacījums par ieņēmumu no aktīvu atsavināšanas novirzīšanu jaunā AKI atmaksai.
-
RASK radītais spiediens
Pieņēmumus par bāzes ienesīgumu un RASK radīto spiedienu izvērtēja un atzina par pamatotiem, ņemot vērā attiecīgos datus par vēsturiskajām tendencēm, trešo pušu prognozes un zināmās izmaiņas konkurences apstākļos attiecīgajā laikposmā. Tika atzīts, ka minētie pieņēmumi nerada būtisku negatīvu ietekmi uz 4XNG plāna īstenošanu.
(85)
Attiecībā uz Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustajām šaubām par optimistiskajām prognozēm attiecībā uz konkrētiem rādītājiem 4XNG plānā (piemēram, tirgus izaugsmi ASK izteiksmē, IKP prognozēm un 0 % inflāciju 2015.-2017. gadā) jānorāda, ka informācija, ko Dānija, Zviedrija un SAS grupa sniedza formālās izmeklēšanas laikā, liecina par to, ka šajās aplēsēs īpaša vērība tika pievērsta galvenajiem tirgiem, kuros SAS aktīvi darbojās. Tas nozīmē, ka uzņēmums lielākā mērā bija pakļauts norisēm Ziemeļeiropā, nevis Dienvideiropā, kā arī notikumiem ASV un Āzijas tirgos. Saskaņā ar sniegto informāciju aplēstā izmaksu inflācija 0 % līmenī gadā laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir neto ietekme, ko nosaka inflācijas pamata likme 2 % gadā (atbilstīgi aplēstajam inflācijas līmenim ES) un pieņēmums, ka šo inflācijas ietekmi būtu iespējams neitralizēt, īstenojot jaunus izmaksu mazināšanas pasākumus.
(86)
Attiecībā uz jutības analīzes trūkumu IRR analīzē, kas iekļauta CITI ziņojumā (sk. 35. punktu iepriekš), kā arī attiecībā uz Komisijas sākotnēji paustajām bažām par mazāk optimistisku scenāriju iespējamo ietekmi jānorāda, ka Komisija ir saņēmusi papildu informāciju no Dānijas un Zviedrijas to sniegtajās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz veiktās jutības analīzes apmēru. Šai sakarā Goldman Sachs 4XNG plāna izstrādes laikā no 2012. gada jūnija līdz septembrim veica virkni jutības pārbaužu. Pārskatītajā 2012. gada septembra analīzē norādīts, ka SAS nepietrūktu naudas līdzekļu, pat ja īstenotos piedāvātie negatīvie scenāriji, proti, visos analizētajos gadījumos SAS naudas līdzekļi joprojām pārsniegtu zemāko AKI robežlielumu. Taču, lai saglabātu tirgus uzticību, tika uzskatīts, ka nepieciešams likviditātes atbalsta pasākums un ka AKI joprojām bija reālākais risinājums likviditātes uzlabošanai.
(87)
Tādēļ Komisija norāda uz secīgi veiktām 4XNG plāna finanšu pārskatīšanām (tostarp plašu analīzi un dažādu plāna iterāciju pārbaudi). Komisija arī norāda uz vēlāk sekojošo valstu pieprasījumu pirms to iesaistīšanās jaunajā AKI samazināt īstenošanas riskus un izstrādāt konsolidētu restrukturizācijas plānu. Šādi pasākumi būtu atbilstīgi piesardzīga privātā ieguldītāja rīcībai tirgū. Neskatoties uz to, joprojām jāizvērtē, vai jaunā AKI noteikumi bija atbilstīgi noteikumiem, ko būtu apstiprinājis privāts tirgus ieguldītājs, atrodoties tādā pašā situācijā kā valstis, proti, kā esošais uzņēmuma akcionārs.
(88)
Dānija, Zviedrija un SAS grupa paskaidroja, ka, ņemot vērā gaisa pārvadājumu nozares īpatnības, nepieciešams uzturēt augstu finansiālās gatavības līmeni, lai saglabātu klientu un akcionāru ticību uzņēmuma spējai turpināt darbību. Ņemot vērā finanšu grūtības, ar ko SAS saskārās 2012. gadā, kā arī dominējošo likviditātes situāciju tajā laikā, iespējamā valstu kā SAS akcionāru motivācija dalībai jaunajā AKI bija vēlēšanās izvairīties no vēl lielākiem zaudējumiem vai bankrota, iestājoties likviditātes riskam uzņēmumā.
(89)
Šai sakarā šķiet, ka valstis, pabeidzot izstrādāt jaunā AKI noteikumus, lielā mērā paļāvušās uz ieteikumiem, ko sniedza neatkarīgie finanšu konsultanti. Patiešām šķiet, ka jaunā AKI noteikumus izstrādāja, lai mazinātu galvenos noteiktos uzņēmējdarbības riskus. Piemēram, kā norādīts 84. punktā iepriekš, jaunā AKI īstenošanas galvenais priekšnosacījums bija jauno koplīgumu ar kuģu apkalpēm sekmīga īstenošana. Turklāt instrumenta B izmantošanas nosacījumu dēļ pastāvēja niecīga iespējamība, ka līdz 2015. gada martam tas tiks izmantots (37). Arī jaunajam AKI piesaistītie finanšu līgumi bija strukturēti tā, ka gadījumā, ja SAS nespētu īstenot galvenās finanšu prognozes, kas paredzētas 4XNG plānā, uzņēmums nevarētu piekļūt AKI vai arī SAS tajā laikā būtu jāatmaksā visas izmantotās AKI summas (38).
(90)
Papildus iepriekš minētajiem apsvērumiem Komisija ir saņēmusi papildu informāciju par pamata nodrošinājumu jaunajam AKI. […] 2012. gada maija ziņojumā sniedza neatkarīgu novērtējumu par Widerøe un vairākiem nemateriālajiem aktīviem (tostarp rezerves dzinējiem, attiecīgajiem gaisa kuģiem, vairākiem mazākiem īpašumiem un aprīkojumu), kurus vēlāk izmantoja kā jaunā AKI nodrošinājumu. Lai gan uzsvars tika likts uz Widerøe kā nozīmīgāko aktīvu nodrošinājuma paketē, turklāt citu aktīvu novērtējums bija balstīts uz lielākā mērā ierobežotu informāciju, novērtējumā tika atzīts, ka kopējā aktīvu vērtība bija aptuveni SEK [1-4] līdz [3-6] miljardi. Tādējādi nodrošinājumā iekļauto aktīvu kopējā paredzamā vērtība pārsniedza instrumenta A apmēru. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju jaunā AKI aizdevēji to uzskatīja par pietiekamu nodrošinājumu, jo, kā norādīts iepriekš, iespējamība, ka SAS jebkad izmantos instrumentu B, bija niecīga.
(91)
Ar jauno AKI saistītos faktiskos finanšu riskus vēl vairāk mazināja noteikumi par obligāto priekšapmaksu un/vai jaunajā AKI paredzēto saistību atsaukšanu, ja SAS atsavinātu konkrētus aktīvus vai izmantotu citus finanšu risinājumus. Šādi noteikumi par priekšapmaksu un saistību atsaukšanu laika gaitā varēja mazināt iespējamos zaudējumus. Widerøe pārdošanas rezultātā un saskaņā ar līgumu, kas stājās spēkā pēc šā pārdošanas darījuma 2013. gada septembrī (sk. 31. punktu iepriekš), jaunā AKI kopējo summu patiešām samazināja no SEK 3,5 miljardiem līdz SEK 2 miljardiem.
(92)
Tādēļ var secināt, ka tika īstenoti visaptveroši un saskaņoti pasākumi, kuri jo īpaši bija vērsti uz SAS dzīvotspēju laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam un būtiskāko ar jauno AKI saistīto finanšu risku ierobežošanu.
(93)
Turklāt Komisija atzīst nepieciešamību izvērtēt, vai salīdzināms privātais ieguldītājs tirgus apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos atradās valstis (proti, esot SAS akcionāri), būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā. Šai sakarā ir lietderīgi arī izvērtēt iespējamās hipotētiskās situācijas, kas rastos, ja pasākums netiktu īstenots.
(94)
Šai sakarā Dānija, Zviedrija un SAS grupa iesniegtajā informācijā attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu apgalvo, ka gadījumā, ja 2012. gadā nebūtu pieejams jaunais AKI, pastāv iespējamība, ka iestātos bankrots. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju šādas situācijas radītie kopējie zaudējumi valstīm būtu SEK 1 044 miljoni, proti, to kopējās akciju daļas vērtība. Cits apsvērums attiecās arī uz iespējamo kapitāla pieaugumu nākotnē 4XNG veiksmīgas īstenošanas gadījumā. Salīdzinājumam Dānija un Zviedrija iesniegtajā informācijā lēš, ka, ja SAS nepildītu savas saistības attiecībā uz jauno AKI, iespējamie kopējie zaudējumi no valstu kopējās akciju daļas un to ieguldījuma AKI sliktākajā gadījumā būtu aptuveni SEK [1 000-3 000] miljoni (39).
(95)
Tādējādi SAS bankrota gadījumā iespējamie papildu zaudējumi, kas saistīti ar valstu dalību jaunajā AKI (proti, aptuveni SEK 447,5 miljoni, pamatojoties uz Dānijas un Zviedrijas ilustratīvo piemēru) šķiet relatīvi nelieli salīdzinājumā ar zaudējumiem, kas tomēr būtu radušies saistībā ar valstu akciju daļu. Šo salīdzinoši ierobežoto valstu negatīvā (bankrota) scenārija pakāpenisko izmaiņu salīdzinājums ar iespējamo valstu ieguvumu no 4XNG plāna sekmīgas īstenošanas nodrošināja papildu stimulu valstu lēmumam piedalīties jaunajā AKI. CITI ziņojumā tika lēsts, ka iespējamais valstu kopējais kapitāla pieaugums optimistiskākajā pamatscenārijā ir SEK [7 000-12 000] miljoni. Taču, lai gan Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par šīm optimistiskajām izaugsmes prognozēm, tā atzīst iespējamību, ka, pat īstenojot konservatīvākos scenārijus, iespējamais kapitāla pieaugums pozitīva scenārija gadījumā, iespējams, tomēr būtu ievērojami pārsniedzis iespējamos zaudējumus negatīva scenārija gadījumā.
(96)
Tādēļ Komisija ņem vērā iepriekš minēto risku un ieguvumu analīzi, kā arī 4XNG plāna plašo pārskatu un pārbaudi, papildu pārbaudes attiecībā uz pamata nodrošinājumu (40), noteikumus par saistību atsaukšanu un priekšapmaksu, kas mazināja iespējamos turpmākos zaudējumus (41), kā arī dažādus citus riska mazināšanas pasākumus, kas paredzēti jaunā AKI noteikumos (42). Ņemot vērā iepriekš minēto, valstu lēmums piedalīties jaunajā AKI būtu atbilstīgs privāta uzņēmuma darbībai, kurš rīkotos, lai iegūtu normālu atdevi tirgū, ņemot vērā uzņēmuma īpašo situāciju tajā laikā.
(97)
Papildus iepriekš minētajam Komisija secina, ka valstis kā esošie SAS akcionāri, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar KAW un aizdevējām bankām laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2014. gada martam, pamatojās uz saprātīgām un reālām ienesīguma prognozēm. Tādējādi dalība minētajā instrumentā neradīja nekādu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.3. Secinājums par valsts atbalsta esību
(98)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Dānijas un Zviedrijas dalība jaunajā AKI nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(99)
Visbeidzot, Komisija norāda, ka Dānija un Zviedrija piekrita šā lēmuma pieņemšanai un paziņošanai angļu valodā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Scandinavian Airlines finansēšana, izmantojot jauno atjaunojamo kredītinstrumentu, ko Dānijas Karaliste un Zviedrijas Karaliste īstenoja 2012. gada decembrī, nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei un Zviedrijas Karalistei.
Briselē, 2014. gada 9. jūlijā