РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 56/2013
(2013. gada 16. janvāris),
ar kuru groza I un IV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,
tā kā:
(1)
Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz minēto produktu eksportu.
(2)
Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. panta 1. punktā noteikts, ka atgremotājus ir aizliegts barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem. Minētās regulas 7. panta 2. punktā ir paplašināta minētā aizlieguma darbības joma, attiecinot to arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saskaņā ar tās IV pielikumu minētajam aizliegumam ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz šo dzīvnieku barošanu ar dzīvnieku izcelsmes produktiem.
(3)
Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā ir paplašināta minētās regulas 7. panta 1. punktā paredzētā aizlieguma darbības joma, attiecinot to uz tādu lauksaimniecības dzīvnieku, kas nav atgremotāji, izņemot plēsīgos kažokzvērus, barošanu, cita starpā, ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām (PDzO). Atkāpjoties no minētā aizlieguma, regulas IV pielikumā paredzēts, ka lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav atgremotāji, var barot ar noteiktām PDzO, ievērojot īpašus nosacījumus.
(4)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (2), 11. pantā ir aizliegta noteiktu sugu sauszemes dzīvnieku, izņemot kažokzvērus, barošana ar PDzO, kas iegūtas no to pašu sugu dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām. Minētajā pantā aizliegta arī zivjaudzētavās audzētu zivju barošana ar PDzO, kas iegūtas no to pašu sugu zivjaudzētavās audzētu zivju ķermeņiem vai ķermeņu daļām.
(5)
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Otrā TSE ceļa karte - Stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju 2010.-2015. gadam” (3) tika pieņemts 2010. gada 16. jūlijā. Tajā uzsvērtas jomas, attiecībā uz kurām nākotnē varētu veikt izmaiņas Savienības tiesību aktos par TSE. Tāpat tajā uzsvērts, ka ikvienas pārskatīšanas pamatā vispirms jābūt zinātnes atziņām un tehniskajiem jautājumiem, kas saistīti ar jauno pasākumu uzraudzību un īstenošanu.
(6)
Cita starpā minētajā paziņojumā aplūkota Savienības tiesību aktos paredzēto barības aizliegumu pārskatīšana. Pamatojoties uz diviem zinātniskajiem atzinumiem, ko attiecīgi 2007. gada 24. janvārī (4) un 2007. gada 17. novembrī (5) sniegusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa (BIOHAZ), paziņojumā ir atzīts, ka nav atklāts, ka dabiskos apstākļos TSE būtu sastopamas lauksaimniecības dzīvniekos, kas nav atgremotāji, un ka šādu dzīvnieku starpā ir ļoti mazs GSE pārnešanas risks, ja izvairās no dzīvnieku produktu pārstrādes vienas sugas ietvaros. Tāpēc paziņojumā ir secināts, ka varētu apsvērt iespēju atcelt aizliegumu izmantot PDzO no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, šādu dzīvnieku barībā, tomēr neatceļot aizliegumu par dzīvnieku produktu pārstrādi vienas sugas ietvaros un tikai tādā gadījumā, ja ir pieejamas validētas analīzes metodes, lai noteiktu PDzO izcelsmes sugu, un tiek īstenota dažādu sugu PDzO pareiza nodalīšana.
(7)
Padome 2010. gada 29. novembrī pieņēma secinājumus par minēto paziņojumu (6). Minētajos secinājumos atzīts, ka aizliegumam lauksaimniecības dzīvnieku barībā izmantot PDzO ir fundamentāla nozīme, lai novērstu GSE izplatību pa barības ķēdi, tādējādi šis aizliegums ir izšķirošais faktors šo saslimšanas gadījumu samazinājumam liellopu ganāmpulkos. Tāpat minētajos secinājumos pausts uzskats, ka no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, iegūtas PDzO citu šādu dzīvnieku sugu barībā varētu sākt atkal izmantot ar priekšnosacījumu, ka ir pieejami efektīvi un validēti testi, lai atšķirtu no dažādām sugām iegūtas PDzO, un ir rūpīgi izanalizēts, vai noteikumu atvieglojumi rada risku dzīvnieku un sabiedrības veselībai.
(8)
EFSA ekspertu grupa BIOHAZ2010. gada 9. decembrī pieņēma zinātnisko atzinumu par pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu (PDzO) radīta GSE riska kvantitatīvā novērtējuma (RKN) pārskatīšanu (7). Tajā secināts, ka, pamatojoties uz Savienības 2009. gada GSE uzraudzības datiem un pieņemot, ka piesārņojums ar PDzO, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ir 0,1 % (PDzO noteikšanas robeža barībā), un ņemot vērā EFSA RKN modeli pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, lēstā kopējā vidējā GSE infekciozitātes deva, kas varētu būt liellopu barībā, gadā Savienībā būtu ekvivalenta 0,2 liellopu orālās infekcijas dozām (50 %). Atzinumā minēts, ka tas nozīmē, ka ar maksimāli ar 95 % pārliecības līmeni var sagaidīt, ka gadā Savienības liellopu populācijā ar GSE papildus varētu tikt inficēts mazāk nekā viens dzīvnieks.
(9)
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūcijā par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (8) Komisija tiek aicināta iesniegt likumdošanas priekšlikumu Parlamentam un Padomei, lai atļautu izmantot PDzO no lopkautuvju subproduktiem tādu dzīvnieku barošanai, kas nav atgremotāji (cūkas un mājputni), ar nosacījumu, ka šīs barības sastāvdaļas ir iegūtas no gaļas, kuru ir atļauts lietot uzturā, un ka pilnībā tiek ievērots un kontrolēts aizliegums izmantot pārstrādātus produktus vienas sugas ietvaros, kā arī netiek pieļauts piespiedu kanibālisms.
(10)
Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par ES tiesību aktiem par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroli - īstenošana un perspektīva (9), īpaši ņemot vērā esošo olbaltumvielu deficītu Savienībā, tiek atbalstīts Komisijas priekšlikums attiecībā uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, atcelt aizliegumu PDzO saturošai dzīvnieku barībai, ja aizlieguma atcelšana attiecas tikai uz dzīvniekiem, kuri nav zālēdāji, un ievērojot konkrētus nosacījumus.
(11)
Rezolūcijā izteikts aicinājums pielāgot pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas un sterilizācijas metodes augstākajiem drošības standartiem un noteikumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1069/2009, un izmantot visjaunāko un visdrošāko pieejamo tehnoloģiju. Tajā tiek aicināts saglabāt esošos pārstrādāšanas aizliegumus vienas sugas ietvaros, pilnībā nošķirt no dažādām sugām iegūto PDzO ražošanas apriti un šīs ražošanas aprites nošķiršanas kontroli uzticēt kompetentajām dalībvalstu iestādēm un revīzijas veikšanu - Komisijai. Turklāt tajā noteikts, ka pirms dzīvnieku barības aizlieguma atcelšanas tiek ieviesta uzticama, sugai pielāgota metode olbaltumvielu sugas izcelsmes noteikšanai PDzO saturošā dzīvnieku barībā, lai varētu izslēgt pārstrādāšanu vienas sugas ietvaros un PDzO klātbūtni, un ka ir jāaizliedz pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošana no 1. un 2. kategorijas izejvielām, un ka PDzO ražošanai drīkst izmantot tikai 3. kategorijas izejvielas, kas ir piemērotas cilvēku patēriņam. Minētajā rezolūcijā ir noraidīta tādu PDzO izmantošana atgremotāju barībā, kuras iegūtas no atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji.
(12)
Eiropas Savienības references laboratorija attiecībā uz dzīvnieku olbaltumvielām barības sastāvdaļās (EURL-AP) 2012. gada 9. martā validēja jaunu uz DNS balstītu diagnostikas metodi, ar ko barībā var noteikt atgremotāju audus arī tad, ja tie ir ļoti zemā koncentrācijā (10). Minēto metodi var izmantot, veicot PDzO un PDzO saturošu barības maisījumu regulāro kontroli, lai apstiprinātu, ka tie nesatur atgremotāju izcelsmes olbaltumvielas.
(13)
Patlaban nav validētu diagnostikas metožu, ar kurām var noteikt cūku un mājputnu audu klātbūtni barībā. Tāpēc, ja atkal tiktu atļauta cūku izcelsmes PDzO lietošana mājputnu barībā un mājputnu izcelsmes PDzO lietošana cūku barībā, nebūtu iespējams kontrolēt, vai pareizi tiek īstenots aizliegums veikt pārstrādi vienas sugas ietvaros.
(14)
Attiecībā uz akvakultūras produkciju nepastāv bažas par to, ka tā varētu neatbilst aizliegumam veikt pārstrādi vienas sugas ietvaros, jo ir pierādījies, ka spēkā esošās nodalīšanas prasības attiecībā uz zivju miltu izmantošanu akvakultūras dzīvnieku barībā ir iedarbīgas.
(15)
Tāpēc akvakultūras dzīvnieku barošanā atkal būtu jāatļauj izmantot tādu dzīvnieku izcelsmes PDzO, kas nav atgremotāji, un šādas PDzO saturošas barības sastāvdaļas, izņemot zivju miltus un zivju miltus saturošus barības maisījumus, kurus jau atļauts izmantot tādu dzīvnieku barošanā, kas nav atgremotāji. Šādu produktu vākšanas, transportēšanas un apstrādes laikā būtu jāievēro stingras prasības, lai novērstu jebkādu risku attiecībā uz krustenisko kontamināciju ar atgremotāju olbaltumvielām. Turklāt regulāri būtu jāņem PDzO paraugi un paraugi no šīs PDzO saturošiem barības maisījumiem un būtu jāveic regulāras to analīzes, lai apstiprinātu, ka nav notikusi krusteniska kontaminācija ar atgremotāju olbaltumvielām.
(16)
Tāpēc Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā paredzētais aizliegums barot akvakultūras dzīvniekus ar tādu dzīvnieku izcelsmes PDzO, kas nav atgremotāji, būtu jāsvītro. Savienības tiesību aktu skaidrības labad ir lietderīgi minēto IV pielikumu pilnībā aizstāt ar šīs regulas IV pielikumu.
(17)
Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikuma 1. punktā ir sniegtas atsauces uz barības sastāvdaļu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, kas nav paredzēti lietošanai uzturā, definīcijām, kuras noteiktas tādos Savienības tiesību aktos, kas šobrīd ir atcelti. Savienības tiesību aktu skaidrības labad minētās atsauces būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz tādām attiecīgajām definīcijām, kuras sniegtas spēkā esošos tiesību aktos. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikums būtu jāgroza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
(18)
Dalībvalstīm un barības nozarē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem ir vajadzīgs pietiekams laiks, lai pielāgotu kontroles procedūras ar šo regulu ieviestajām jaunajām prasībām, tāpēc šī regula nebūtu jāpiemēro uzreiz pēc tās stāšanās spēkā.
(19)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 999/2001.
(20)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. jūnija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 16. janvārī