РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1286/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 ноември 2014 година
относно основните информационни документи за пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
На инвеститорите на дребно все по-често се предлага широк набор от пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП), когато те обмислят инвестиция. Някои от тези продукти предоставят специфични инвестиционни решения, пригодени към нуждите на инвеститорите на дребно, комбинирани са нерядко със застрахователно покритие или могат да бъдат сложни и трудни за разбиране. Съществуващите разкривания пред инвеститорите на дребно за такива ПИПДОЗИП са некоординирани и често не помагат на инвеститорите на дребно да сравнят различните продукти или да разберат техните характеристики. Вследствие на това инвеститорите на дребно често правят инвестиции без да са разбрали свързаните рискове и себестойност и понякога понасят непредвидени загуби.
(2)
Подобряването на прозрачността на ПИПДОЗИП, предлагани на инвеститорите на дребно, е важна мярка за защита на инвеститорите и предварително условие за възстановяване на доверието на инвеститорите на дребно във финансовия пазар, особено след финансовата криза. Първите стъпки в тази посока на ниво ЕС вече бяха предприети чрез разработването на режима за ключова информация за инвеститорите, установен с Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3).
(3)
Съществуването на различни правила относно ПИПДОЗИП, които се променят в зависимост от сектора, предлагащ ПИПДОЗИП, и различията в националната нормативна уредба в тази област създават неравнопоставени условия на конкуренция между различните продукти и канали за дистрибуция, като по този начин издигат допълнителни бариери пред вътрешния пазар на финансови услуги и продукти. Държавите членки вече са предприели разнопосочни и некоординирани действия във връзка с недостатъците на мерките за защита на инвеститорите и е вероятно този модел на развитие да продължи. Различните подходи към разкриванията във връзка с ПИПДОЗИП възпрепятстват установяването на равнопоставени условия между различните създатели на ПИПДОЗИП и лицата, които консултират относно тези продукти или продават тези продукти и по този начин нарушават конкуренцията и водят до различни равнища на защита на инвеститорите в рамките на Съюза. Такова разминаване представлява препятствие пред установяването и гладкото функциониране на вътрешния пазар.
(4)
За да се предотврати разминаването е необходимо да се установят единни правила за прозрачност на равнището на Съюза, които да се прилагат спрямо всички участници на пазара на ПИПДОЗИП и по този начин да засилят защитата на инвеститорите. Необходим е регламент, за да се гарантира установяването на единен стандарт за основни информационни документи по такъв начин, че да се хармонизират форматът и съдържанието на такива документи. Пряко приложимите разпоредби на един регламент следва да гарантират, че всички лица, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, са обект на единни изисквания по отношение на предоставянето на основния инвестиционен документ на инвеститорите на дребно. Настоящият регламент не засяга надзора над рекламните документи. Освен това той не засяга и мерките за намеса в продуктите, различни от мерките, свързани с основаващи се на застраховане инвестиционни продукти.
(5)
Подобряването на разкриванията във връзка с ПИПДОЗИП е от съществено значение за възстановяване на доверието на инвеститорите на дребно във финансовите пазари, но за тези продукти не по-малко важни са и ефективно регламентирани процеси на продажба. Регламентът допълва мерките относно разпространението, предвидени в Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4). Той също така допълва мерките относно разпространението на застрахователни продукти, предвидени в Директива 2002/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5).
(6)
Настоящият регламент следва да се прилага към всички продукти, независимо от формата или структурата им, които са създадени от сектора на финансовите услуги, за да предложат инвестиционни възможности на инвеститорите на дребно, когато платимата на инвеститора на дребно сума зависи от колебания във връзка с експозиция към референтните стойности или зависи от резултатите на един или повече активи, които не са пряко закупени от инвеститора на дребно. За целите на настоящия регламент тези продукти следва да са известни като ПИПДОЗИП и следва да включват, наред с другото, инвестиционни продукти като инвестиционни фондове, животозастрахователни полици с инвестиционен елемент, структурирани продукти и структурирани депозити. Финансовите инструменти, емитирани от схеми със специална цел, които отговарят на определението за ПИПДОЗИП, също следва да бъдат включени в обхвата на настоящия регламент. Инвестициите във всички тези продукти не са преки, т.е. постигнати при лично закупуване и държане на активи. Тези продукти са свързващо звено между инвеститора на дребно и пазарите посредством процес на пакетиране или опаковане заедно на активи, за да се създадат различни експозиции, да се предложат продукти с различни характеристики или да се постигне различна ценова структура в сравнение с прякото придобиване на активи. Подобно пакетиране може да позволи на инвеститорите на дребно да прилагат инвестиционни стратегии, които иначе биха били недостъпни или неприложими за тях, но може също така и да изисква предоставянето на допълнителна информация, по-специално за да направи възможно сравняването между различните начини на „пакетиране“ на инвестициите.
(7)
За да се гарантира, че настоящият регламент се прилага само към такива ПИПДОЗИП, застрахователните продукти, които не предлагат инвестиционни възможности, и депозитите с експозиция единствено към лихвени проценти следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. В случаите на животозастрахователни продукти терминът „капитал“ означава капитал, който се инвестира по искане на инвеститора на дребно. Освен това всякакви депозити или удостоверения, които представляват традиционни депозити, различни от структурираните депозити съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 43 от Директива 2014/65/ЕС, следва да се изключват от обхвата на настоящия регламент. Пряко държаните активи, като например акции на предприятия или държавни облигации, не са ПИПДОЗИП и поради това следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Инвестиционните фондове, насочени към институционални инвеститори, са изключени от обхвата на настоящия регламент, тъй като не се продават на инвеститори на дребно. Индивидуалните продукти и продуктите за професионално пенсионно осигуряване, чиято основна цел съгласно националното право е да осигурят на инвеститора доходи след пенсионирането, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент предвид техните особености и цели, докато други индивидуални продукти за натрупване на застрахователни суми или спестовни продукти, които предлагат възможности за инвестиции, следва да бъдат включени в неговия обхват.
(8)
Настоящият регламент не засяга правото на държавите членки да регулират предоставянето на основна информация относно продукти, които са извън обхвата на настоящия регламент. В съответствие с мандата си за защита на потребителите, предвиден в член 9 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6), на Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7) и на Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8), Европейският надзорен орган (Европейският банков орган) („ЕБО“), Европейският надзорен орган (Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) („ЕОЗППО“) и Европейският надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари) („ЕОЦКП“), създадени с посочените регламенти, („ЕНО“), следва да извършват мониторинг на продуктите, които са изключени от обхвата на настоящия регламент, и, когато е уместно, следва да издават насоки за справяне с всеки набелязан проблем. Тези насоки следва да се вземат предвид в прегледа, който ще се проведе четири години след влизането в сила на настоящия регламент, относно евентуалното разширяване на обхвата и премахването на някои изключвания.
(9)
За да се осигури яснота за отношенията между установените с настоящия регламент задължения и задълженията, установени с други законодателни актове, с които се изискват предоставянето на информация на инвеститорите, включително, но не само Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) и Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), е необходимо да се установи, че тези законодателни актове продължават да се прилагат в допълнение към настоящия регламент.
(10)
За да се гарантира системен и ефективен надзор върху спазването на изискванията на настоящия регламент, държавите членки следва да определят компетентните органи, отговарящи за този надзор. В много случаи вече са определени компетентни органи за надзора на други задължения на създателите на ПИПДОЗИП, търговците с ПИПДОЗИП или консултантите по ПИПДОЗИП, които произтичат от други разпоредби на националното право и правото на Съюза, вече са определени.
(11)
На компетентните органи следва да се предоставя, при поискване и включително предварително, цялата информация, необходима за потвърждаване на достоверността на съдържанието на основните информационни документи, за оценка на спазването на настоящия регламент и за гарантиране на защитата на клиентите и инвеститорите на финансовите пазари.
(12)
Създателите на ПИПДОЗИП, като например управителите на фондове, застрахователните предприятия, кредитните институции или инвестиционните дружества, следва да съставят основния информационен документ за ПИПДОЗИП, който създават, тъй като те най-добре познават продукта. Те следва да носят отговорност и за коректността на основния информационен документ. Основният информационен документ следва да се състави от създателя на ПИПДОЗИП преди продуктът да се пусне в продажба му на инвеститори на дребно. Ако продуктът обаче не се продава на инвеститори на дребно, не следва да има задължение да се съставя основен информационен документ за него, а ако за създателя на ПИПДОЗИП е неприложимо да съставя основния информационен документ, следва да е възможно тази задача да се възложи на други. Задълженията по настоящия регламент, които се съдържат в разпоредбите относно съставянето и правилата относно прегледа на основния информационен документ, следва да се отнасят само за създателя на ПИПДОЗИП и следва да продължат да се прилагат докато ПИПДОЗИП се търгуват на вторичните пазари. За да се гарантират широкото разпространение и наличността на основни информационни документи, настоящият регламент следва да предвижда публикуването им от страна на създателите на ПИПДОЗИП на техния уебсайт.
(13)
За да се удовлетворят потребностите на инвеститорите на дребно, е необходимо да се гарантира, че информацията за ПИПДОЗИП е точна, безпристрастна, ясна и не подвежда инвеститорите на дребно. Ето защо настоящият регламент следва да установи общи стандарти за съставянето на основния информационен документ, за да гарантира, че той е разбираем за инвеститорите на дребно. Предвид трудностите с разбирането на специализираната финансова терминология, пред които се изправят много инвеститори на дребно, следва да се обърне особено внимание на речника и стила на писане, които се използват в документа. Следва да се установят и правила за езика, на който ще бъде съставян основния информационен документ. Освен това, инвеститорите на дребно следва да могат да разбират основния информационен документ самостоятелно, без препратки към друга немаркетингова информация.
(14)
С цел да се отразят правилно инвестиционните политики и цели по отношение на продуктите в съответствие с настоящия регламент, в работата си по разработване на технически стандарти за съдържанието на основния информационен документ ЕНО следва да гарантират, че създателите на ПИПДОЗИП използват ясен и разбираем език, понятен за инвеститорите на дребно и че при описанието на начините за постигане на инвестиционните цели, включително описанието на използваните финансови инструменти, се избягва финансов жаргон и терминология, които не са непосредствено разбираеми за инвеститорите на дребно.
(15)
На инвеститорите на дребно следва да се предостави информацията, която им е необходима за вземане на информирано инвестиционно решение и за сравняване на различни ПИПДОЗИП, но ако информацията не е кратка и сбита, съществува опасност тя да не бъде използвана. Поради това в основния информационен документ следва да се съдържа само ключова информация, по-специално относно естеството и характеристиките на продукта, включително и възможността за загуба на капитал, себестойността и рисковия профил на продукта, както и съответната информация за резултатите и някои други специфични данни, които може да са необходими за разбиране характеристиките на отделните видове продукти.
(16)
На национално равнище вече се разработват калкулатори за инвестиционни продукти. Въпреки това, за да бъдат калкулаторите възможно най-много полезни за потребителите, в тях следва да се отчитат разходите и таксите, начислявани от отделните създатели на ПИПДОЗИП, наред с всякакви допълнителни разходи или такси, начислявани от посредници или други участници в инвестиционната верига, които все още не са били отчетени от създателите на ПИПДОЗИП. Комисията следва да докладва дали тези инструменти са на разположение онлайн във всяка държава членка и дали те предоставят възможност за надеждни и точни изчисления на съвкупните разходи и такси за всички продукти от обхвата на настоящия регламент.
(17)
Основният информационен документ следва да бъде съставен в стандартизиран формат, позволяващ на инвеститорите на дребно да сравняват различни ПИПДОЗИП, тъй като потребителското поведение и възможности са такива, че форматът, представянето и съдържанието на информацията трябва да бъдат внимателно пригодени, за да способстват максимално за разбирането и използването на информацията. За всеки документ следва да се използва същият порядък от елементи и заглавия за тях. Освен това подробностите относно данните, които трябва да се включат в основния информационен документ за различни ПИПДОЗИП, и представянето на тези данни следва да се хармонизират допълнително чрез регулаторни технически стандарти, които вземат предвид приключили и текущи проучвания на потребителското поведение, включително резултати от изпитвания на ефективността на различните начини на представяне на информацията пред потребителите. Освен това, някои ПИПДОЗИП предоставят на инвеститора на дребно избор между множество основни инвестиции, например вътрешни средства, държани от застрахователни предприятия. Тези продукти следва също да бъдат взети предвид при изготвянето на формата.
(18)
Тъй като някои от инвестиционните продукти от обхвата на настоящия регламент са сложни и може да не са лесно разбираеми за инвеститорите на дребно, основният информационен документ следва, когато е приложимо, да съдържа за инвеститора на дребно предупреждение относно разбирането. Даден продукт следва да се счита за сложен и за труден за разбиране по-специално ако с него се инвестира в основни активи, в които не се инвестира често от инвеститорите на дребно, ако използва набор от различни механизми за изчисляване на крайната възвръщаемост от инвестицията, като по този начин поражда по-голям риск от неправилно разбиране от страна на инвеститора на дребно или ако печалбата от инвестицията се влияе от предубеждения в поведението на инвеститорите на дребно, например чрез предлагането на „примамлив“ фиксиран процент, последван от много по-висок плаващ условен процент, или повтаряща се формула.
(19)
Все по-често наред с финансовата възвръщаемост на техните инвестиции инвеститорите на дребно преследват допълнителни цели, като социални или екологични резултати. Информацията за социалните или екологичните резултати, към които се стреми създателят на ПИПДОЗИП, обаче може да бъде трудна за сравняване или може да липсва. Поради това очакваното устойчиво развитие на финансовите инвестиции от екологична и социална гледна точка, както и прилагането на Регламент (ЕС) № 346/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), могат също да предоставят възможност тези въпроси да бъдат отразени по по-адекватен начин и допълнително развивани в правото на Съюза. Независимо от това не са установени ясни критерии и няма официално установена процедура за обективна проверка на такива социални или екологични критерии, както има в хранителния сектор. Ето защо е желателно при прегледа на настоящия регламент Комисията обстойно да вземе под внимание новостите, свързани със социални и екологосъобразни инвестиционни продукти, както и резултатите от прегледа на Регламент (ЕС) № 346/2013.
(20)
Основният информационен документ следва да се различава ясно и да бъде отделен от всички рекламни съобщения.
(21)
За да се осигури надеждността на данните в основния информационен документ, от създателите на ПИПДОЗИП следва да се изисква да поддържат актуалността на информацията в документа. За целта е необходимо да се установят подробни правила във връзка с условията и честотата на преразглеждане на информацията и измененията в основния информационен документ в регулаторни технически стандарти, които се приемат от Комисията.
(22)
Основните информационни документи са базата, на която инвеститорите на дребно вземат инвестиционни решения. Поради тази причина създателите на ПИПДОЗИП носят съществена отговорност пред инвеститорите на дребно да гарантират, че тези документи не са подвеждащи, неточни или несъвместими със съответните части от договорните документи на ПИПДОЗИП. Ето защо е важно да се гарантира, че инвеститорите на дребно разполагат с ефективно право на обезщетение. Следва също така да се гарантира, че всички инвеститори на дребно в Съюза имат еднакво право да искат обезщетение за претърпени вреди, причинени от неспазването на настоящия регламент. Следователно, правилата относно гражданската отговорност на създателите на ПИПДОЗИП следва да се хармонизират. Инвеститорите на дребно следва да могат да подведат под отговорност създателя на ПИПДОЗИП за нарушение на настоящия регламент в случай на претърпени вреди вследствие на това че са разчитали на основния информационен документ, който е несъвместим с преддоговорните или договорните документи, под контрола на създателя на ПИПДОЗИП, или е подвеждащ, или неточен.
(23)
Въпросите, засягащи гражданската отговорност на създателя на ПИПДОЗИП, които не са обхванати от настоящия регламент, следва да се уреждат от приложимото национално законодателство. Съдът, компетентен да се произнася по исков за гражданска отговорност, заведен от инвеститор на дребно, следва да бъде определен от съответните правила за международната компетентност.
(24)
Настоящият регламент не въвежда паспорт, който да позволява трансграничната продажба или пускане на пазара на ПИПДОЗИП на инвеститори на дребно, нито изменя съществуващи паспортни разпоредби за трансграничната продажба или пускане на пазара на ПИПДОЗИП, ако има такива. Настоящият регламент не изменя разпределянето на отговорностите между съществуващите компетентни органи съгласно съществуващите паспортни разпоредби. Следователно компетентните органи, определени от държавите членки за целите на настоящия регламент, следва да съответстват на органите, компетентни за пускането на пазара на ПИПДОЗИП съгласно съществуващ паспорта, ако има такъв. Компетентният орган на държавата членка, на чийто пазар се разпространява даден ПИПДОЗИП, следва да носи отговорността за надзора на пускането на пазара на този ПИПДОЗИП. Компетентният орган на държавата членка, на чийто пазар се разпространява даден продукт следва да има винаги правото да прекрати пазарното разпространение на даден ПИПДОЗИП в рамките на територията си в случай на неизпълнение по настоящия регламент.
(25)
Правомощията на ЕОЗППО и на съответните национални компетентни органи следва да бъдат допълнени с ясно формулиран механизъм за забраната или ограничението на пускането на пазара, разпространението и продажбата на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които пораждат сериозна загриженост по отношение на защитата на инвеститорите, нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система или на част от нея, както и с подходящи правомощия за намеса и координация за ЕОЗППО. Тези правомощия следва да отразяват и правомощията, предоставени на ЕОЦКП и ЕБО съгласно Регламент (ЕС) № 600/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12), за да се гарантира, че подобни механизми за интервенция могат да се прилагат за всички инвестиционни продукти, независимо от тяхната правна форма. Упражняването на тези правомощия от компетентните органи и в изключителни случаи от ЕОЗППО следва да бъде подчинено на необходимостта от спазване на определен брой специфични условия. Когато тези условия са изпълнени, компетентният орган или в изключителни случаи ЕОЗППО следва да могат да налагат забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара, разпространяван или продаван на инвеститори. Тези правомощия не предполагат каквото и да е изискване за въвеждане или прилагане на одобрение или лицензиране на продукта от компетентния орган или от ЕОЗППО и не освобождават създателя на основаващ се на застраховане инвестиционен продукт от задължението му да спазва всички съответни изисквания на настоящия регламент. Освен това тези правомощия следва да се използват единствено в обществен интерес и не следва да пораждат гражданска отговорност за компетентните органи.
(26)
За да могат инвеститорите на дребно да вземат информирано инвестиционно решение, от лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП следва да се изисква да предоставят основния информационен документ своевременно преди извършването на каквато и да било трансакция. Това изискване следва да се прилага независимо къде и как се извършва трансакцията. В случаите в които обаче трансакцията е осъществена чрез комуникация от разстояние, основният информационен документ може да бъде предоставен непосредствено след приключването на трансакцията, доколкото не е възможно основният информационен документ да бъде предоставен предварително и че инвеститорът на дребно е съгласен. Лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, включват посредниците и самите създатели, когато последните избират да консултират относно ПИПДОЗИП или да продават ПИПДОЗИП пряко на инвеститорите на дребно. Настоящият регламент не засяга прилагането на Директива 2000/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (13) и на Директива 2002/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(27)
За да се предостави на лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, известен избор по отношение на носителя, върху който основният инвестиционен документ се предоставя на инвеститорите на дребно, следва да се определят единни правила, които да позволят използването на електронни средства за комуникация, където е целесъобразно, вземайки предвид обстоятелствата на трансакцията. На инвеститора на дребно обаче следва да се предостави възможност да получи документа на хартия. В интерес на потребителския достъп до информация, основният информационен документ следва винаги да се предоставя безплатно.
(28)
За да се осигури доверието на инвеститорите на дребно в ПИПДОЗИП и във финансовите пазари като цяло, следва да се установят изисквания за подходящи вътрешни процедури, гарантиращи, че създателят на ПИПДОЗИП дава отговори по същество на жалби на инвеститорите на дребно.
(29)
Тъй като основните информационни документи за ПИПДОЗИП следва да се предоставят от образувания от различни сектори на финансовите пазари (банки, застраховане, ценни книжа и фондове), изключително важно е да се гарантира добро сътрудничество между различните органи, упражняващи надзор върху създателите на ПИПДОЗИП, лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, за да имат те общ подход в прилагането на настоящия регламент.
(30)
В съответствие със съобщението на Комисията от 8 декември 2010 г., озаглавено„По-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги“ и с цел да се гарантира изпълнението на изискванията на настоящия регламент, е важно държавите членки да предприемат необходимите стъпки, за да гарантират, че нарушенията на настоящия регламент се подлагат на съответните административни санкции и мерки. За да се гарантира възпиращият ефект на санкциите и да се укрепи защитата на инвеститорите чрез предупреждения към тях относно ПИПДОЗИП, продавани в нарушение на настоящия регламент, санкциите и мерките по правило следва да се оповестяват, освен при някои ясно определени обстоятелства.
(31)
Макар че държавите членки могат да определят правила за административни и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, от държавите членки не следва да се изисква да определят правила за административни санкции за нарушенията по настоящия регламент, които са обект на националното наказателно право. В съответствие с националното право държавите членки не са длъжни да налагат и административни, и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, но те следва да могат да направят това, ако националното право им позволява. Независимо от това запазването на наказателноправните вместо административни санкции за нарушения на разпоредбите на настоящия регламент не следва да отслабва или по друг начин да засяга способността на компетентните органи да сътрудничат, получават достъп и и обменят своевременно информация с компетентните органи на други държави членки за целите на настоящия регламент, включително след сезиране на компетентните съдебни органи за съответните нарушения с оглед на наказателно преследване.
(32)
С цел да се изпълнят целите на настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на уточняването на подробностите за процедурите, използвани за установяване дали даден ПИПДОЗИП преследва специфични екологични или социални цели и условията за упражняване на правомощията за намеса на ЕОЗППО и на компетентните органи. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(33)
Комисията следва да приеме проекти за регулаторни технически стандарти, разработени от ЕНО, чрез Съвместния комитет, по отношение на представянето и съдържанието на основния информационен документ, стандартизирания формат на основния информационен документ, методиката, залегнала в основата на представянето на риска и възвръщаемостта и изчисляването на разходите, както и условията и минималната честота на преглед на информацията, която се съдържа в основния информационен документ и условията за изпълнението на изискването за предоставяне на основния информационен документ на инвеститорите на дребно в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Комисията следва да допълва техническата работа на ЕНО като провежда проучвания сред потребителите относно представянето на основния информационен документ по предложение на ЕНО.
(34)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15) урежда обработката на лични данни, извършвана в държавите членки в контекста на настоящия регламент под надзора на компетентните органи. Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (16) урежда обработката на лични данни, извършвана от ЕНО в рамките на настоящия регламент и под надзора на Европейския надзорен орган по защита на данните. Всяка обработка на лични данни, извършвана в рамките на настоящия регламент, като например обмен или прехвърляне на лични данни от компетентните органи, следва да бъде предприета в съответствие с Директива 95/46/ЕО и всеки обмен или прехвърляне на информация от ЕНО следва да бъде предприет в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001.
(35)
Макар предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) да съставляват инвестиционни продукти по смисъла на настоящия регламент, неотдавнашното установяване на изисквания за ключова информация за инвеститорите съгласно Директива 2009/65/ЕО означава, че ще бъде целесъобразно за такива ПКИПЦК да се установи преходен период от пет години след влизане в сила на настоящия регламент, през който те няма да бъдат обхванати от него. След изтичането на този преходен период, ако той не бъде удължен, ПКИПЦК следва да попаднат в обхвата на настоящия регламент. Този преходен период следва да се отнася и за управляващите дружества, инвестиционните дружества и лицата, които консултират относно или продават части от фондове, които не са ПКИПЦК, в случаите в които дадена държава членка прилага за такива фондове правила относно формата и съдържанието на основния информационен документ, както е предвидено в членове 78-81 от Директива 2009/65/ЕО.
(36)
На настоящия регламент следва да бъде направен преглед четири години след влизането му в сила, за да се отчетат промените на пазара, като например появата на нови видове ПИПДОЗИП, както и промените в други области на правото на Съюза и натрупаният от държавите членки опит. В прегледа следва да бъде направена и оценка на практическата приложимост, разходите и евентуалните ползи от въвеждането на етикет за социални и екологосъобразни инвестиции. Освен това в прегледа следва да се оцени дали въведените мерки са подобрили общото разбиране на инвеститорите на дребно за ПИПДОЗИП и сравнимостта на тези ПИПДОЗИП. При прегледа следва също да се прецени дали преходният период за ПКИПЦК или за някои предприятия, които не са ПКИПЦК, следва да бъде удължен, или да се разгледат други варианти за третирането на такива фондове. Освен това при прегледа следва да се оцени дали изключването на продукти от обхвата на настоящия регламент следва да се потвърди, с оглед на необходимостта от стабилните правила за защита на потребителите, включително сравнения между финансовите продукти. Като част от прегледа Комисията следва също да проведе пазарно проучване, за да установи дали на пазара съществуват онлайн калкулатори, които позволяват на инвеститорите на дребно да изчисляват съвкупните разходи и такси за ПИПДОЗИП, и дали тези инструменти са безплатни. Въз основа на този преглед Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен при необходимост от законодателни предложения.
(37)
Предвид текущата работа на ЕОЗППО по въпроса за разкриването на информация за личните пенсионни продукти и с оглед на особеностите на тези продукти, Комисията следва в рамките на четири години от влизането в сила на настоящия регламент да направи оценка дали да се запази изключването на пенсионните продукти, които съгласно националното право са признати като имащи основната цел да осигурят на инвеститора доходи след пенсиониране и които му дават правото на определени придобивки. При извършването на тази оценка Комисията следва да отчете дали настоящият регламент е най-подходящият законодателен механизъм за гарантиране на разкриването относно пенсионните продукти или биха били по-подходящи други механизми за разкриване.
(38)
За да се предостави на създателите на ПИПДОЗИП и на лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, достатъчно време за подготовка за практическото прилагане на изискванията на настоящия регламент, той следва да започне да се прилага две години след влизането му в сила.
(39)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-специално в Хартата за основните свободи на Европейския съюз.
(40)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно подобряване на защитата на инвеститорите на дребно и повишаване на тяхното доверие в ПИПДОЗИП, включително при трансграничната им продажба, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради обхвата на действието си може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, посочен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(41)
Проведена беше консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001 и той предостави становище (17),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Настоящият регламент определя единни правила за формата и съдържанието на основния информационен документ, който трябва да се съставя от създателите на ПИПДОЗИП и за предоставянето на основния информационен документ на инвеститорите на дребно, с цел да се даде възможност на инвеститорите на дребно да разбират и сравняват основните характеристики и рискове на ПИПДОЗИП.
Член 2
1. Настоящият регламент се прилага за създателите на ПИПДОЗИП и лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП.
2. Настоящият регламент не се прилага за следните продукти:
а)
общозастрахователни продукти, както са изброени в приложение I към Директива 2009/138/ЕО;
б)
животозастрахователни договори, при които обезщетенията съгласно договора се изплащат само в случай на смърт или по отношение на неработоспособност поради нараняване, заболяване или недъг;
в)
депозити, различни от структурираните депозити по смисъла на член 4, параграф 1, точка 43 от Директива 2014/65/ЕС;
г)
ценни книжа, както е посочено в член 1, параграф 2, букви б)-ж), и) и й) от Директива 2003/71/ЕО;
д)
пенсионни продукти, които съгласно националното законодателство са признати като имащи основната цел да осигурят на инвеститора доходи след пенсиониране и които му дават правото на определени придобивки;
е)
официално признати схеми за професионално пенсионно осигуряване, които попадат в обхвата на Директива 2003/41/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) или Директива 2009/138/ЕО;
ж)
индивидуални пенсионни продукти, за които съгласно националното законодателство се изисква финансова вноска от работодателя и при които работодателят или работникът не може да избира пенсионния продукт или доставчик.
Член 3
1. Ако създателите на ПИПДОЗИП, попадащи в обхвата на настоящия регламент, се подчиняват и на разпоредбите на Директива 2003/71/ЕО, се прилагат както настоящият регламент, така и Директива 2003/71/ЕО.
2. Ако създателите на ПИПДОЗИП, попадащи в обхвата на настоящия регламент, се подчиняват и на разпоредбите на Директива 2009/138/ЕО, се прилагат както настоящият регламент, така и Директива 2009/138/ЕО.
Член 4
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„пакет с инвестиционни продукти на дребно“ или „ПИПД“ означава инвестиция, включително инструменти, издадени от схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск съгласно определението в член 13, точка 26 от Директива 2009/138/ЕО или предприятия със специална цел дейности по секюритизация съгласно определението в член 4, параграф 1, буква ан) от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (19), при която, независимо от правната форма на инвестицията, платимата на инвеститора на дребно сума подлежи на колебания поради експозиция към референтните стойности или към резултатите на един или повече активи, които не са пряко закупени от инвеститора на дребно;
2)
„основаващ се на застраховане инвестиционен продукт“ е застрахователен продукт, който предлага падеж или откупна стойност, които са изцяло или частично изложени, пряко или непряко, на колебанията на пазара;
3)
„пакет с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти“ или „ПИПДОЗИП“ означава продукт, който представлява едното или двете от следното:
а)
ПИПД;
б)
основаващ се на застраховане инвестиционен продукт;
4)
„създател на пакет с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти“ или „създател на ПИПДОЗИП“ означава:
а)
всяко образувание, което създава ПИПДОЗИП;
б)
всяко образувание, което внася промени във вече съществуващ ПИПДОЗИП, включително, но не само, изменяйки неговия профил на риска и профил на възвръщаемост или разходите, свързани с дадена инвестиция в ПИПДОЗИП;
5)
„лице, което продава ПИПДОЗИП“ означава лице, предлагащо или сключващо договор за ПИПДОЗИП с инвеститор на дребно;
6)
„инвеститор на дребно“ означава:
а)
непрофесионален клиент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 11 от Директива 2014/65/ЕС;
б)
клиент по смисъла на Директива 2002/92/ЕО в случаите, в които клиентът не е професионален клиент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 10 от Директива 2014/65/ЕС;
7)
„траен носител“ означава траен носител по смисъла на член 2, параграф 1, буква м) от Директива 2009/65/ЕО;
8)
„компетентни органи“ означава национални органи, определени от държава членка за упражняване на надзор на спазването на изискванията, които настоящият регламент налага на създателите на ПИПДОЗИП и на лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП.
ГЛАВА II
ОСНОВЕН ИНФОРМАЦИОНЕН ДОКУМЕНТ
РАЗДЕЛ I
Съставяне на основния информационен документ
Член 5
1. Преди даден ПИПДОЗИП да се предостави на инвеститорите на дребно, създателят на ПИПДОЗИП съставя за този продукт основен информационен документ в съответствие с изискванията в настоящия регламент и публикува документа на своя уебсайт.
2. Всяка държава членка може да изисква предварително уведомление за основния информационен документ от страна на създателя на ПИПДОЗИП или продавача на ПИПДОЗИП пред компетентния орган за ПИПДОЗИП, които се разпространяват на пазара на тази държава членка.
РАЗДЕЛ II
Форма и съдържание на основния информационен документ
Член 6
1. Информацията в основния информационен документ представлява преддоговорна информация. Тя е точна, безпристрастна, ясна и неподвеждаща. Тя предоставя основна информация и е в съответствие с всички обвързващи договорни документи, със съответните части на офертните документи и с реда и условията на ПИПДОЗИП.
2. Основният информационен документ е самостоятелен документ, ясно разграничен от рекламните материали. Той не съдържа препратки към рекламен материал. Той може да съдържа препратки към други документи, в т.ч. проспект, когато това е приложимо и само когато препратката е свързана с информацията, която трябва да бъде включена в основния информационен документ съгласно настоящия регламент.
3. Чрез дерогация от параграф 2, когато ПИПДОЗИП предлага на инвеститора на дребно набор от възможности за инвестиции, такъв че цялата информация, изисквана съгласно член 8, параграф 3, по отношение на всяка базисна възможност за инвестиции не може да бъде предоставена в един-единствен, кратък и самостоятелен документ, основният информационен документ съдържа поне общо описание на базисните възможности за инвестиции и посочва къде и как може да бъде намерена документация с по-подробна преддоговорна информация, свързана с инвестиционните продукти, залегнали в основата на базисните възможности за инвестиции.
4. Основният информационен документ се съставя като кратък документ, написан сбито на най-много три печатни страници формат А4, който улеснява сравняването. Документът е:
a)
представен и структуриран в лесен за четене вид, като се използва четлив шрифт;
б)
съсредоточен върху основната информация, от която се нуждаят инвеститорите на дребно;
в)
ясно изразен и написан на език и по начин, който съобщава и улеснява разбирането на информацията, по-специално, с формулировка, която е ясна, точна и разбираема.
5. Когато се използват различни цветове, те не трябва да водят до намаляване на разбираемостта на информацията, ако основният информационен документ бъде отпечатан или фотокопиран в черно-бяло.
6. Ако в основния информационен документ се използват търговската марка или логото на създателя на ПИПДОЗИП или групата, към която той принадлежи, тези знаци не откъсват вниманието на инвеститора от информацията в документа и не закриват текста.
Член 7
1. Основният информационен документ е написан на официалните езици или на един от официалните езици, използвани в тази част на държавата членка, в която се разпространява ПИПДОЗИП, или на друг език, приет от компетентните органи на тази държава членка, като когато е написан на различен език, той се превежда на един от тези езици.
Преводът отразява достоверно и точно съдържанието на оригиналния основен информационен документ.
2. Ако даден ПИПДОЗИП се популяризира в държава членка посредством рекламни документи, написани на един или повече официални езици на тази държава членка, основният информационен документ трябва да е написан поне на съответните официални езици.
Член 8
1. Заглавието „Основен информационен документ“ се поставя на видно място в началото на първата страница на основния информационен документ.
Основният информационен документ се представя в последователността, описана в параграфи 2 и 3.
2. Непосредствено под заглавието на основния информационен документ се намира пояснителен текст. Той гласи:
„Настоящият документ Ви представя основната информация за този инвестиционен продукт. Това не е рекламен материал. Информацията се изисква от закона, за да Ви помогне да разберете естеството, рисковете, разходите, потенциалните печалби и загуби от този продукт и да Ви подпомогне да го сравните с други продукти.“.
3. Основният информационен документ съдържа следната информация:
а)
в началото на документа, наименованието на ПИПДОЗИП, самоличността и данните за връзка на създателя на ПИПДОЗИП, информация относно компетентния орган по отношение на създателя на ПИПДОЗИП и датата на документа;
б)
където е приложимо, предупреждение относно разбирането, което гласи: „Предстои да закупите продукт, който не е прост и може да бъде труден за разбиране.“;
в)
в раздел, озаглавен „Какъв е този продукт?“, естеството и основните характеристики на ПИПДОЗИП, включително:
i)
видът ПИПДОЗИП;
ii)
неговите цели и средствата за постигането им, по-специално дали целите се постигат чрез пряка или чрез непряка експозиция към базисните инвестиционни активи, в т.ч. описание на базисните инструменти, или референтните стойности, в т.ч. посочване на пазарите, в които инвестира ПИПДОЗИП, в т.ч., където е приложимо, специфични екологични или социални цели, към които е насочен продуктът, както и начина за определяне на възвръщаемостта;
iii)
описание на вида потребители на дребно, за които е предназначено пускането на пазара на ПИПДОЗИП, по-специално във връзка със способността за понасяне на инвестиционни загуби и с инвестиционния хоризонт;
iv)
ако ПИПДОЗИП предлага застрахователни премии - подробна информация за тези застрахователни премии, в т.ч. обстоятелствата, при които те биха били задействани;
v)
срокът на ПИПДОЗИП, ако е известен;
г)
в раздел, озаглавен „Какви са рисковете и каква възвръщаемост бих могъл(могла) да получа?“, кратко описание на профила на риска и възвръщаемостта, включващо следните елементи:
i)
обобщаващ показател за риска, допълнен с текстово обяснение на този показател, основните му ограничения и текстово обяснение на рисковете, които имат съществено значение за ПИПДОЗИП и които не са обхванати адекватно от обобщаващия показател за риска;
ii)
възможната максимална загуба на инвестирания капитал, включително информация за следното:
-
дали инвеститорът на дребно може да загуби целия инвестиран капитал, или
-
дали инвеститорът на дребно рискува да поеме допълнителни финансови ангажименти или задължения, в т.ч. непредвидени задължения в допълнение към инвестирания в ПИПДОЗИП капитал; и
-
когато е приложимо, дали ПИПДОЗИП включва капиталова защита срещу пазарен риск и подробна информация за нейния обхват и ограничения, по-специално във връзка с момента на прилагането ѝ;
iii)
подходящи сценарии за резултатите и предположенията, направени за изготвянето им;
iv)
когато е приложимо, информация относно условията за възвръщаемостта за инвеститорите на дребно или относно заложената горна граница на рентабилността;
v)
заявление, че данъчното законодателство на държавата членка по местоживеене на инвеститора на дребно може да повлияе върху действително изплащаните суми;
д)
в раздел, озаглавен „Какво става, ако [наименование на създателя на ПИПДОЗИП] не е в състояние да изплати дължимата сума?“, кратко описание на това дали свързаната загуба се покрива от схема за обезщетение на инвеститора или гаранционна схема и, ако е така, коя е схемата, наименование на гаранта и кои рискове са покрити от схемата и кои - не;
е)
в раздел, озаглавен „Какви са разходите?“, разходите, свързани с инвестирането в този ПИПДОЗИП, включващи преките и непреките разходи, които инвеститорът на дребно поема, в т.ч. еднократните и периодичните разходи, представени чрез обобщаващи показатели за тези разходи, а за целите на съпоставимостта - общите сумарни разходи в парично и процентно изражение, за да се покаже съвкупното влияние на общите разходи върху инвестицията;
Основният информационен документ включва ясно пояснение, че консултантите, дистрибуторите или всяко друго лице, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, ще предоставят информация, подробно излагаща всички разходи за дистрибуция, които не са включени в посочените по-горе разходи, така че инвеститорът на дребно да има възможност да разбере съвкупното влияние, което тези сумарни разходи оказват върху възвръщаемостта на инвестицията;
ж)
в раздел, озаглавен „Колко дълго следва да държа парите си и мога ли да ги изтегля по-рано?“:
i)
когато е приложимо, дали за ПИПДОЗИП има преходен период или срок за отказ;
ii)
указание за препоръчителния и, когато е приложимо, изисквания минимален срок за държане;
iii)
способността за освобождаване от инвестициите преди падежа и условията за това, в т.ч. всички приложими такси и санкции, като се вземат предвид профилът на риска и на възвръщаемостта на ПИПДОЗИП и пазарното развитие, към което е насочен продуктът;
iv)
информация за евентуалните последици от осребряване преди края на срока или препоръчителния период за държане, например. загуба на капиталова защита или допълнителни непредвидени такси;
з)
в раздел, озаглавен „Как мога да подам жалба?“, информация относно начина, по който даден инвеститор на дребно може да подаде жалба относно продукта или поведението на създателя на ПИПДОЗИП или лицето, което консултира относно продукта или го продава, и относно лицето, до което да се адресира жалбата;
и)
в раздел, озаглавен „Друга имаща отношение информация“, кратко указание на всякакви допълнителни информационни документи, които да бъдат предоставени на инвеститора на дребно на преддоговорния и/или следдоговорния етап, с изключение на каквито и да било рекламни материали.
4. На Комисията се предоставят правомощия за приемане на делегирани актове в съответствие с член 30, в които се уточняват подробностите за процедурите, използвани, за да се установи дали даден ПИПДОЗИП преследва специфични екологични или социални цели.
5. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет на Европейските надзорни органи („Съвместния комитет“) проекти за регулаторни технически стандарти, с които се уточняват:
a)
подробностите за представянето и съдържанието за всеки от елементите на информацията, посочени в параграф 3;
б)
методиката, залегнала в основата на представянето на риска и възвръщаемостта, както е посочено в параграф 3, буква г), подточки i) и iii); и
в)
методиката за изчисляване на разходите, в т.ч. спецификацията на обобщаващите показатели, както е посочено в параграф 3, буква е).
При разработването на проекти за регулаторни технически стандарти ЕНО вземат предвид различните видове ПИПДОЗИП, разликите помежду им, способностите на инвеститорите на дребно, както и характеристиките на ПИПДОЗИП, така че да позволят на инвеститорите на дребно да избират от различни базисни инвестиции или други възможности, предлагани от продукта, в т.ч. когато този избор може да бъде направен в различни моменти или променен в бъдеще.
ЕНО представят тези проекти за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 март 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 9
Рекламните съобщения, които съдържат специфична информация, свързана с ПИПДОЗИП, не включват никакви твърдения, които противоречат на информацията в основния информационен документ или намаляват неговото значение. Рекламните съобщения посочват, че е на разположение основен информационен документ, и предоставят информация как и откъде може да бъде получен, в т.ч. уебсайта на създателя на ПИПДОЗИП.
Член 10
1. Създателят на ПИПДОЗИП преразглежда редовно информацията, съдържаща се в основния информационен документ, и внася изменения в документа, ако прегледът показва, че такива са необходими. Преразгледаният вариант на документа се предоставя своевременно на разположение.
2. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет, проекти за регулаторни технически стандарти, с които се уточняват:
а)
условията за преразглеждане на съдържащата се в основния информационен документ информация;
б)
условията, при които основният информационен документ трябва да бъде преразгледан;
в)
специфичните условия, при които съдържащата се в основния информационен документ информация трябва да бъде преразгледана или този документ трябва да бъде изменен, когато става дума за спорадично предлагани на инвеститорите на дребно ПИПДОЗИП;
г)
обстоятелствата, при които инвеститорите на дребно трябва да бъдат информирани за преразгледания основен информационен документ за закупен от тях ПИПДОЗИП, както и средствата, чрез които инвеститорите на дребно трябва да бъдат информирани.
ЕНО представят проекта за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, съгласно процедурата, посочена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 11
1. За създателя на ПИПДОЗИП не може да възникне гражданска отговорност само въз основа на основния информационен документ, включително негов превод, освен ако той е подвеждащ, неточен или не съответства на имащите отношение части от правно обвързващи преддоговорни и договорни документи или на изискванията, предвидени в член 8.
2. Инвеститор на дребно, който докаже загуба, произтичаща от това, че е разчитал на основния информационен документ при посочените в параграф 1 обстоятелства, когато е направил инвестиция в ПИПДОЗИП, за който е създаден този основен информационен документ, може да предяви срещу създателя на ПИПДОЗИП иск за обезщетение за вреди в съответствие с националното право.
3. Елементи като „загуба“ или „вреди“, посочени в параграф 2 от настоящия член, но за които не е дадено определение, се тълкуват и прилагат в съответствие с приложимото национално право, съгласно определеното от имащите отношение правила на частното международно право.
4. Настоящият член не изключва допълнителни искове, свързани с гражданска отговорност, в съответствие с националното право.
5. Задълженията по настоящия член не може да се ограничават или отменят от договорни клаузи.
Член 12
Когато основният информационен документ се отнася до застрахователен договор, застрахователното дружество има задължения по настоящия регламент само към държателя на полицата, а не към бенефициера по застрахователния договор.
РАЗДЕЛ III
Предоставяне на основния инвестиционен документ
Член 13
1. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя на инвеститорите на дребно основния информационен документ своевременно преди тези инвеститори на дребно да бъдат обвързани от договор или оферта, свързана с този ПИПДОЗИП.
2. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, може да изпълни изискванията по параграф 1, като предостави основния информационен документ на лице, което е писмено упълномощено да взема инвестиционни решения от името на инвеститор на дребно по отношение на трансакции, сключени в границите на същото писмено пълномощно.
3. Чрез дерогация от параграф 1 и при спазване на член 3, параграф 1, член 3, параграф 3, буква а) и член 6 от Директива 2002/65/ЕО, лице, което продава ПИПДОЗИП, може да предостави на инвеститора на дребно основния информационен документ непосредствено след осъществяването на трансакцията при спазване на всички посочени по-долу условия:
a)
инвеститорът на дребно избира, по собствена инициатива, да се свърже с продавача на ПИПДОЗИП и да осъществи трансакцията посредством комуникация от разстояние;
б)
предоставянето на основния информационен документ в съответствие с параграф 1 от настоящия член е невъзможно;
в)
лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, е информирало инвеститора на дребно за факта, че предоставянето на основния информационен документ не е възможно и ясно е заявило, че инвеститорът на дребно може да забави трансакцията, за да получи и прочете основния информационен документ преди осъществяването на трансакцията;
г)
инвеститорът на дребно се съгласява да получи основния информационен документ непосредствено след осъществяване на трансакцията, вместо трансакцията да бъде забавяна, за да бъде получен документът предварително.
4. Когато се извършват последователни трансакции, засягащи един и същ ПИПДОЗИП, от името на инвеститор на дребно, съгласно инструкции, дадени от инвеститора на дребно на лицето, което продава ПИПДОЗИП, преди първата трансакция, задължението за предоставяне на основен информационен документ съгласно параграф 1 е в сила само за първата трансакция и за първата трансакция след като основният информационен документ е бил изменен в съответствие с член 10.
5. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет, проекти за регулаторни технически стандарти, в които се определят условията за изпълнение на изискването за предоставяне на основния информационен документ, както е посочено в параграф 1.
ЕНО представят проекта за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, съгласно процедурата, посочена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 14
1. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя безплатно основния информационен документ на инвеститорите на дребно.
2. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя основния информационен документ на инвеститора на дребно на един от следните носители:
a)
на хартиен носител, което следва да бъде правилото, когато ПИПДОЗИП се предлагат пряко, освен ако инвеститорът на дребно поиска друго;
б)
на траен носител, различен от хартия, когато са изпълнени условията на параграф 4; или
в)
посредством уебсайт, когато са изпълнени условията на параграф 5.
3. Когато основният информационен документ се предоставя на траен носител, различен от хартия или посредством уеб сайт, при поискване на инвеститора на дребно безплатно се предоставя хартиен екземпляр. Инвеститорите на дребно се уведомяват за правото си да изискат безплатен хартиен екземпляр.
4. Основният информационен документ може да се предостави на траен носител, различен от хартия, ако са изпълнени следните условия:
а)
използването на трайния носител е подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно; и
б)
на инвеститора на дребно е бил даден избор между информация на хартия и на друг траен носител и той е избрал последния по начин, който може да бъде доказан.
5. Основният информационен документ може да се предостави посредством уеб сайт, който не отговаря на определението за траен носител, ако са изпълнени всички от посочените по-долу условия:
а)
предоставянето на основния информационен документ посредством уебсайт е подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно;
б)
на инвеститора на дребно е бил даден избор между информация, предоставена на хартия и посредством уебсайт и той е избрал последната по начин, който може да бъде доказан;
в)
инвеститорът на дребно е бил уведомен по електронен път или в писмен вид относно адреса на уебсайта и мястото на уебсайта, където може да бъде получен достъп до основния информационен документ;
г)
основният информационен документ остава достъпен на уебсайт, може да бъде изтеглен и съхранен на траен носител, за период от време, за който инвеститорът на дребно може да има нужда от справки с него.
Когато основният информационен документ е бил изменен съгласно член 10, при поискване от страна на инвеститора на дребно се предоставят и предходните версии.
6. За целите на параграфи 4 и 5 предоставянето на информация на траен носител, различен от хартия, или посредством уебсайт се смята за подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно, ако има доказателства, че инвеститорът на дребно има редовен достъп до интернет. За такова доказателство се счита предоставянето на адрес за електронна поща от страна на инвеститора на дребно за целите на тези делови отношения.
ГЛАВА III
МОНИТОРИНГ НА ПАЗАРА И ПРАВОМОЩИЯ ЗА НАМЕСА ВЪВ ВРЪЗКА С ОПРЕДЕЛЕНИ ПРОДУКТИ
Член 15
1. В съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 ЕОЗППО извършва мониторинг на пазара на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които се пускат на пазара, разпространяват или продават в Съюза.
2. Компетентните органи наблюдават пазара на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които са пуснати на пазара, разпространяват се или се продават във или от съответната държава членка.
Член 16
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, когато условията, посочени в параграфи 2 и 3 от настоящия член, са изпълнени, ЕОЗППО може временно да забрани или да ограничи в Съюза:
a)
пускането на пазара, разпространението или продажбата на някои основаващи се на застраховане инвестиционни продукти или на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти с някои конкретни характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика на застрахователно или презастрахователно дружество.
Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от ЕОЗППО.
2. ЕОЗППО взема решение по параграф 1 само ако са изпълнени всички посочени по-долу условия:
a)
целта на предложеното действие е да бъдат отстранени значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея;
б)
регулаторните изисквания, които вече са приложими към съответния основаващ се на застраховане инвестиционен продукт или дейност съгласно правото на Съюза, не противодействат в достатъчна степен на заплахата;
в)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели действия за преодоляване на заплахата или предприетите действия не са адекватни за преодоляването й.
Когато са изпълнени условията по първа алинея, ЕОЗППО може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара или продаден на инвеститори.
3. Когато предприема действие в съответствие с настоящия член, ЕОЗППО гарантира, че то:
a)
не произвежда отрицателен ефект върху ефективността на финансовите пазари или върху инвеститорите, който да е непропорционален спрямо ползите от действието; или
б)
не създава риск от регулаторен арбитраж.
Когато компетентен орган или компетентни органи са предприели мярка по член 17, ЕОЗППО може да предприеме всяка от мерките по параграф 1 от настоящия член, без да дава становището по член 18.
4. Преди да реши да предприеме действие по настоящия член, ЕОЗППО уведомява компетентните органи за действията, които предлага.
5. ЕОЗППО публикува на своя уебсайт известие за всяко решение относно предприемане на действия по настоящия член. В известието се уточняват подробностите за забраната или ограничението и се посочва дата след публикуването на известието, на която мерките ще породят действие. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след като мерките са породили действие.
6. ЕОЗППО преразглежда забраната или ограничението, наложени по параграф 1, на подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на три месеца. Ако забраната или ограничението не бъдат подновени след края на тримесечния период, действието им се прекратява.
7. Действие, прието от ЕОЗППО по настоящия член, има върховенство над всяко действие, предприето по-рано от компетентен орган.
8. В съответствие с член 30 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от ЕОЗППО, за да определи кога са налице посочените в параграф 2, първа алинея, буква а) значителни опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
a)
степента на сложност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт и връзката с вида инвеститори, на които той се предлага и продава;
б)
размера или условната стойност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт;
в)
степента на новаторство на даден основаващ се на застраховане инвестиционен продукт, дейност или практика; и
г)
ливъриджа, който даден продукт или практика предоставят.
Член 17
1. Компетентен орган може да забрани или да ограничи следното в своята държава членка или от нейната територия:
a)
пускането на пазара, разпространението или продажбата на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти или на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти с някои конкретни характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика на застрахователно или презастрахователно предприятие.
2. Компетентен орган може да предприеме действието, посочено в параграф 1, ако има основателни причини да счита, че:
a)
основаващ се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика поражда значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или представлява заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система или на част от нея най-малко в една държава членка;
б)
съществуващите регулаторни изисквания в правото на Съюза, приложими за основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика, не отстраняват в достатъчна степен рисковете, посочени в буква а), и проблемът няма да бъде решен по-успешно чрез подобряването на надзора или изпълнението на съществуващите изисквания;
в)
действието е пропорционално, като се има предвид естеството на установените рискове, нивото на опитност на съответните инвеститори или участници на пазара и вероятното влияние на действието върху инвеститорите и участниците на пазара, които могат да притежават, да използват или да се възползват от основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика;
г)
компетентният орган надлежно се е консултирал с компетентните органи в други държави членки, които могат да бъдат засегнати в значителна степен от действието; и
д)
действието не произвежда дискриминационен ефект върху услугите или дейностите, предоставяни от територията на друга държава членка.
Когато са изпълнени условията по първа алинея, компетентният орган може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара или продаден на инвеститори. Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да е предмет на изключения, определени от компетентния орган.
3. Компетентният орган не налага забрана или ограничение по настоящия член, освен ако не по-малко от един месец преди предвидената дата на влизане в сила на мярката той е уведомил в писмен вид или в друг вид, съгласуван между органите, всички други заинтересовани компетентни органи и ЕОЗППО за подробностите на:
a)
основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика, към които се отнася предложеното действие;
б)
точното естество на предложените забрана или ограничение и предвидената дата на влизането им сила; и
в)
доказателствата, въз основа на които е взел своето решение и които свидетелстват, че всички условия по параграф 2 са изпълнени.
4. В изключителни случаи, когато компетентният орган счете за необходимо да предприеме спешни действия по настоящия член, за да предотврати вреда, произтичаща от основаващите се на застраховане инвестиционни продукти, дейностите или практиките, посочени в параграф 1, компетентният орган може да предприеме временно действие с писмено уведомление, изпратено не по-малко от 24 часа преди предвиденото влизане в сила на мярката до всички други компетентни органи и ЕОЗППО, при условие че всички критерии по настоящия член са изпълнени и че освен това е ясно установено, че с едномесечния срок за уведомяване конкретното опасение или заплаха не биха били преодолени адекватно. Компетентният орган не предприема временно действие за период, надхвърлящ три месеца.
5. Компетентният орган публикува на своя уебсайт известие за всяко решение за налагане на забрана или ограничение, посочени в параграф 1. В известието се уточняват подробностите за забраната или ограничението и се посочва дата след публикуването на известието, на която мерките ще влязат в сила, както и доказателствата за това, че всички условия по параграф 2 са изпълнени. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след публикуването на известието.
6. Компетентният орган отменя забраната или ограничението, ако условията в параграф 2 вече не са приложими.
7. В съответствие с член 30 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от компетентните органи, за да се определи кога са налице значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплахи за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на финансовата система най-малко в една държава членка, както е посочено в параграф 2, първа алинея, буква а).
Тези критерии и фактори включват:
a)
степента на сложност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт и връзката с вида инвеститори, на които той се предлага и продава;
б)
степента на новаторство на даден основаващ се на застраховане инвестиционен продукт, дейност или практика;
в)
ливъриджа, който даден продукт или практика предоставят;
г)
по отношение на правилното функциониране и целостта на финансовите пазари - размера или условната стойност на основаващ се на застраховане инвестиционен продукт.
Член 18
1. ЕОЗППО играе ролята на посредник и координатор по отношение на действия, предприети от компетентните органи съгласно член 17. По-специално ЕОЗППО гарантира, че действията, предприети от компетентния орган, са основателни и пропорционални и че, когато е уместно, компетентните органи възприемат последователен подход.
2. След като получи уведомление по член 17 относно действия, които трябва да бъдат наложени по силата на този член, ЕОЗППО приема становище по въпроса дали забраната или ограничението са основателни и пропорционални. Ако ЕОЗППО счита, че приемането на мярка от други компетентни органи е необходимо, за да бъде отстранен рискът, той го заявява в становището. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЗППО.
3. Когато компетентен орган планира да предприеме, предприема или отказва да предприеме действия, което е в противоречие със становище на ЕОЗППО, прието съгласно параграф 2, той незабавно публикува на своя уебсайт известие, в което подробно излага причините за това свое решение.
ГЛАВА IV
ЖАЛБИ, ОБЕЗЩЕТЕНИЯ, СЪТРУДНИЧЕСТВО И НАДЗОР
Член 19
Създателят на ПИПДОЗИП и лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, установяват подходящи процедури и договорености, които гарантират, че:
a)
инвеститорите на дребно разполагат с ефективни средства за подаване на жалба срещу създателя на ПИПДОЗИП;
б)
инвеститорите на дребно, подали жалба във връзка с основния информационен документ, получават своевременен и подходящ отговор по същество; и
в)
инвеститорите на дребно разполагат също с ефективни процедури по обезщетяване в случай на трансгранични спорове, по-специално когато създателят на ПИПДОЗИП се намира в друга държава членка или в трета държава.
Член 20
1. За целите на прилагането на настоящия регламент компетентните органи си сътрудничат помежду си, като без неоправдано забавяне взаимно си предоставят информация, която е необходима за целите на изпълнението на техните задължения по настоящия регламент и за упражняване на техните правомощия.
2. Компетентните органи разполагат, в съответствие с националното право, с всички правомощия за осъществяването на надзор и разследвания, необходими за упражняването на функциите им съгласно настоящия регламент.
Член 21
1. Държавите членки прилагат Директива 95/46/ЕО към обработването на лични данни, извършвано в съответната държава членка съгласно настоящия регламент.
2. Регламент (ЕО) № 45/2001 се прилага към обработването на лични данни, извършвано от ЕНО.
ГЛАВА V
АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ И ДРУГИ МЕРКИ
Член 22
1. Без да се засягат надзорните правомощия на компетентните органи и правото на държавите членки да предвиждат и налагат наказателноправни санкции, държавите членки определят правила за установяване на подходящи административни санкции и мерки, приложими при нарушение на настоящия регламент, и предприемат всички необходими действия за прилагането им. Санкциите и мерките са ефективни и пропорционални и имат възпиращ ефект.
Държавите членки могат да решат да не установяват правила за административни санкции, както е посочено в първата алинея, за нарушения, които подлежат на наказателноправни санкции съгласно националното им право.
До 31 декември 2016 г. държавите членки съобщават на Комисията и на Съвместния комитет правилата, посочени в първа алинея. Те уведомяват незабавно Комисията и Съвместния комитет за всички изменения на тези правила.
2. При упражняване на правомощията си съгласно член 24, компетентните органи си сътрудничат тясно, за да се гарантира, че административните санкции и мерки постигат целените от настоящия регламент резултати, и координират действията си с цел да се избегне евентуално дублиране и припокриване при прилагането им по отношение на трансгранични случаи.
Член 23
Компетентните органи упражняват правомощията си за налагане на санкции в съответствие с настоящия регламент и с националното право по следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи;
в)
на своя отговорност като ги делегират на такива органи;
г)
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.
Член 24
1. Настоящият член се прилага при нарушения на член 5, параграф 1, членове 6 и 7, член 8, параграфи 1-3, член 9, член 10, параграф 1, член 13, параграфи 1, 3 и 4, членове 14 и 19.
2. Компетентните органи са оправомощени да налагат, в съответствие с националното право, поне следните административни санкции и мерки:
a)
заповед, забраняваща продажбата на даден ПИПДОЗИП;
б)
заповед, временно спираща продажбата на даден ПИПДОЗИП;
в)
публично предупреждение, в което се посочва лицето, отговорно за нарушението, и естеството на нарушението;
г)
заповед, забраняваща предоставянето на основен информационен документ, който не съответства на изискванията на членове 6, 7, 8 или 10, и изискваща издаване на нова версия на основния информационен документ;
д)
административни глоби с минимален размер:
i)
в случай на юридическо лице:
-
до 5 000 000 EUR, или в държава членка, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 30 декември 2014 г. или до 3 % от общия годишен оборот на това юридическо лице, в съответствие с последните налични финансови отчети, одобрени от управителния орган, или
-
до удвоения размер на реализираната печалба или нереализираната загуба вследствие на нарушението, когато размерът им може да бъде определен;
ii)
в случай на физическо лице:
-
до 700 000 EUR или в държава членка, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 30 декември 2014 г., или
-
до удвоения размер на реализираната печалба или нереализираната загуба вследствие на нарушението, когато размерът им може да бъде определен.
Когато юридическото лице, посочено в буква д), подточка i) от алинея първа, е предприятие майка или дъщерно предприятие на предприятие майка, което трябва да изготвя консолидирани финансови отчети съгласно Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20), за съответен общ годишен оборот се приема общият годишен оборот или съответстващият вид приход в съответствие с приложимото право на Съюза в областта на счетоводството съгласно последния наличен консолидиран финансов отчет, одобрен от управителния орган на предприятието майка, което ръководи останалите предприятия.
3. Държавите членки могат да предвидят допълнителни санкции или мерки и по-висок размер на административни глоби от предвидените в настоящия регламент.
4. Когато компетентните органи са наложили една или повече административни санкции или мерки в съответствие с параграф 2, компетентните органи имат правомощията да изпратят или да изискат от създателя на ПИПДОЗИП или лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, да изпрати съобщение директно до засегнатия инвеститор на дребно, като му предостави информация относно административната санкция или мярка и го уведоми къде може да подаде жалба или иск за обезщетение.
Член 25
Компетентните органи прилагат административните санкции и мерки, посочени в член 24, параграф 2, като вземат предвид всички имащи отношение обстоятелства, включително, когато е целесъобразно:
а)
тежестта и продължителността на нарушението;
б)
равнището на отговорност на отговорното за нарушението лице;
в)
въздействието на нарушението върху интересите на инвеститора на дребно;
г)
дали отговорното за нарушението лице оказва съдействие;
д)
предишни нарушения от страна на отговорното за нарушението лице;
е)
предприетите мерки след нарушението от страна на отговорното за нарушението лице, за да се предотврати повторно нарушение.
Член 26
Решенията за налагане на санкции и мерките, предприети съгласно настоящия регламент, подлежат на обжалване.
Член 27
1. Когато компетентният орган публично разкрива административни санкции или мерки, едновременно с това той докладва съответните административни санкции или мерки на компетентния ЕНО.
2. Компетентният орган представя ежегодно на компетентния ЕНО обобщена информация относно всички административни санкции и мерки, наложени в съответствие с член 22 и член 24, параграф 2.
3. ЕНО публикуват информацията, посочена в настоящия член, в годишните си доклади.
Член 28
1. Компетентните органи създават ефективни механизми, с които да се осигури подаването на сигнали до тях за реални или потенциални нарушения на настоящия регламент.
2. Механизмите по параграф 1 включват най-малко:
a)
специфични процедури за получаване на съобщения за реални или потенциално нарушения и тяхното проследяване;
б)
необходимата защита за служителите, които подават сигнали за нарушения, извършени в рамките на предприятието работодател, най-малкото срещу репресивни мерки, дискриминация и други форми на несправедливо отношение;
в)
защита на самоличността на лицето, което подава сигнал за нарушения, и на физическото лице, за което се предполага, че е отговорно за нарушение, на всички етапи от процедурата, освен когато разкриването на самоличността не се изисква съгласно националното право във връзка с допълнително разследване или последващо съдебно производство.
3. Държавите членки могат да предвидят възможност за компетентните органи да установят допълнителни механизми съгласно националното право.
4. Държавите членки могат да изискват от работодателите, осъществяващи дейности, които са регламентирани за целите на финансовите услуги, да имат въведени подходящи процедури, за да могат служителите им да подават вътрешни сигнали за реални или потенциални нарушения по специален, независим и автономен път.
Член 29
1. Всяко неподлежащо на обжалване решение за налагане на административна санкция или мярка за нарушенията, посочени в член 24, параграф 1, се публикува своевременно от компетентните органи на официалния им уебсайт, след като лицето, на което е наложена санкцията или мярката, бъде уведомено за това решение.
При публикуването се дава най-малко следната информация:
а)
вида и естеството на нарушението;
б)
самоличността на отговорните лица.
Това задължение не се отнася до решенията за налагане на мерки от следствен характер.
Когато на базата на извършена оценка за всеки конкретен случай относно съразмерността на публикуването на личните данни, компетентният орган счита оповестяването на идентичността на юридическите лица или на самоличността или личните данни на физическите лица за несъразмерно или когато публикуването застрашава стабилността на финансовите пазари или текущо разследване, компетентните органи:
a)
отлагат публикуването на решението за налагане на санкцията или мярката до момента, в който основанията те да не бъдат публикувани престанат да съществуват;
б)
публикуват решението за налагане на санкцията или мярката анонимно по начин, който да съответства на националното право, ако подобно анонимно публикуване гарантира ефективна защита на въпросните лични данни; или
в)
изобщо да не публикуват решението за налагане на санкция или мярка, в случай че възможностите, посочени в букви а) и б), се считат за недостатъчни, за да се гарантира:
i)
че стабилността на финансовите пазари няма да бъде изложена на риск;
ii)
пропорционалността на публикуването на такива решения по отношение на мерки, за които се смята, че са незначителни по своя характер.
2. Компетентните органи информират Европейските надзорни органи относно всички административни санкции или мерки, които са наложени, но не са публикувани в съответствие с параграф 1, трета алинея, буква в), включително всяко обжалване във връзка с тях и резултата от него.
Когато се вземе решение за анонимно публикуване на санкция или мярка, публикуването на съответните данни може да бъде отложено за разумен срок, ако се смята, че след изтичането на този срок основанията за анонимно публикуване ще престанат да съществуват.
3. Когато съгласно националното право се предвижда публикуване на решенията за налагане на санкция или мярка, подлежащи на обжалване пред компетентен съдебен или друг орган, компетентните органи своевременно публикуват на уебсайта си тази информация, както и всяка последваща информация относно резултата от това обжалване. Освен това се публикува и всяко решение, с което се отменя публикувано предходно решение за налагане на санкция или мярка.
4. Компетентните органи правят необходимото публикуваната съгласно настоящия член информация да остане на техния официален уебсайт за срок от най-малко пет години след публикуването ѝ. Личните данни, които се съдържат в публикацията, се съхраняват на официалния уебсайт на компетентния орган само за необходимия срок в съответствие с приложимите правила за защита на данните.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 30
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове по член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 и член 17, параграф 7 се предоставя на Комисията за срок от три години, считано от 30 декември 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на три годишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове със същата продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 и член 17, параграф 7, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 или член 17, параграф 7, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 31
Когато Комисията приеме регулаторни технически стандарти съгласно член 8, параграф 5, член 10, параграф 2 или член 13, параграф 5, които са същите като изпратените от ЕНО проекти на регулаторни технически стандарти, без да се засяга член 13, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010 поради сложността и обема на обхванатите въпроси срокът за възражение от страна на Европейския парламент и на Съвета е два месеца от датата на уведомлението. Този срок може да се удължи по инициатива на Европейския парламент или на Съвета с един месец.
Член 32
1. Управляващите дружества съгласно определението в член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2009/65/ЕО, инвестиционните дружества, посочени в член 27 от същата директива, и лицата, които консултират относно или продават дялове от ПКИПЦК, посочени в член 1, параграф 2 на същата директива, са освободени от задълженията по настоящия регламент до 31 декември 2019 г.
2. Когато държава членка прилага правилата за формата и съдържанието на основен информационен документ, както е посочено в членове 78-81 от Директива 2009/65/ЕО, спрямо фондове, които не са ПКИПЦК, предлагани на инвеститори на дребно, освобождаването, предвидено в параграф 1 от настоящия член, се прилага към управляващите дружества, инвестиционните дружества и лицата, които продават дялове от такива фондове на инвеститори на дребно или предоставят консултации относно тези дялове.
Член 33
1. До 31 декември 2018 г. Комисията преразглежда настоящия регламент. Въз основа на предоставената от ЕНО информация в преразглеждането се включва общ преглед на действието на предупреждението относно разбирането, като се имат предвид насоките, разработени от компетентните органи в това отношение. Преразглеждането включва също преглед на практическото приложение на правилата, установени с настоящия регламент, като се вземат предвид промените на пазара на инвестиционни продукти на дребно и осъществимостта, разходите и евентуалните ползи от въвеждането на етикет за социални и екологосъобразни инвестиции. Като част от преразглеждането Комисията провежда проучвания сред потребителите и разглежда вариантите от незаконодателно естество, както и резултатите от преразглеждането на Регламент (ЕС) № 346/2013 по отношение на член 27, параграф 1, букви в), д) и ж) от него.
По отношение на ПКИПЦК, както са определени в член 1, параграф 2 от Директива 2009/65/ЕО, преразглеждането ще оцени дали преходните разпоредби на член 32 от настоящия регламент да бъдат удължени или дали, след установяването на необходимите корекции, разпоредбите относно ключова информация за инвеститора на Директива 2009/65/ЕО могат да бъдат заменени или приравнени на основния информационен документ по настоящия регламент. При преразглеждането се обмисля и въпросът за евентуално разширяване на обхвата на настоящия регламент по отношение на други финансови продукти и се преценява дали изключването на продукти от обхвата на настоящия регламент следва да се потвърди, с оглед на разумните стандарти за защита на потребителите, включително сравнения между финансовите продукти. При преразглеждането се оценява и доколко е уместно да се въведат общи правила относно необходимостта всички държави членки да предвидят административни санкции за нарушения на настоящия регламент.
2. До 31 декември 2018 г. Комисията оценява, въз основа на работата на ЕОЗППО по въпроса за разкриването на информация за продуктите, дали да предложи нов законодателен акт за гарантиране на подходящи изисквания за разкриване на информация за тези продукти или дали в обхвата на настоящия регламент да бъдат включени пенсионните продукти, посочени в член 2, параграф 2, буква д).
При извършването на тази оценка Комисията гарантира, че подобни мерки няма да понижат стандартите за разкриване в държавите членки, в които преди това са съществували режими за разкриване на пенсионните продукти.
3. След консултации със Съвместния комитет Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно параграфи 1 и 2, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение.
4. До 31 декември 2018 г. Комисията провежда пазарно проучване, за да установи дали са налице онлайн калкулатори, които позволяват на инвеститорите на дребно да изчисляват съвкупните разходи и такси за ПИПДОЗИП, и дали те са безплатни. Комисията докладва дали тези инструменти дават възможност за извършване на надеждни и точни изчисления за всички продукти в обхвата на настоящия регламент.
Ако проучването заключи, че няма такива калкулатори или че съществуващите инструменти не предоставят на инвеститорите на дребно възможност да разберат съвкупната сума на разходите и таксите за ПИПДОЗИП, Комисията оценява дали ЕНО, чрез Съвместния комитет, могат да разработят проекти на регулаторни технически стандарти, в които да се посочат спецификациите, приложими за подобни инструменти на равнището на Съюза.
Член 34
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 31 декември 2016 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 26 ноември 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1286/2014
(2014. gada 26. novembris)
par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Kad privātie ieguldītāji apsver iespēju veikt ieguldījumu, tiem arvien vairāk tiek piedāvāts plašs komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) veidu klāsts. Daži no šiem produktiem sniedz konkrētus ieguldījumu risinājumus, kas pielāgoti privāto ieguldītāju vajadzībām, bieži vien ir kombinēti kopā ar apdrošināšanas segumu vai var būt sarežģīti un grūti izprotami. Līdz šim informācijas atklāšana privātiem ieguldītājiem par šādiem PRIIP nav bijusi koordinēta, un tā bieži nepalīdz privātiem ieguldītājiem salīdzināt dažādus produktus un saprast to iezīmes. Tāpēc privātie ieguldītāji bieži ir veikuši ieguldījumus, neizprotot ar tiem saistītos riskus un izmaksas, un reizēm cietuši neparedzētus zaudējumus.
(2)
Privātiem ieguldītājiem piedāvāto PRIIP pārredzamības uzlabošana ir būtisks ieguldītāju aizsardzības pasākums un priekšnosacījums privāto ieguldītāju uzticēšanās finanšu tirgum atjaunošanai, jo īpaši laikā pēc finanšu krīzes. Pirmie soļi šajā virzienā Savienības līmenī jau ir sperti, izveidojot ieguldītājam paredzētās pamatinformācijas režīmu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK (3).
(3)
Dažādu noteikumu par PRIIP esamība, kas atšķiras atkarībā no nozares, kura piedāvā PRIIP, un atšķirības valstu regulējumā šajā jomā rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem, veidojot papildu šķēršļus finanšu pakalpojumu un produktu iekšējam tirgum. Dalībvalstis jau ir veikušas atšķirīgas un nekoordinētas darbības, lai novērstu trūkumus ieguldītāju aizsardzības pasākumos, un, visticamāk, šāda notikumu gaita turpināsies. Atšķirīgas pieejas attiecībā uz informācijas atklāšanu saistībā ar PRIIP kavē vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveidi dažādiem PRIIP izveidotājiem un tiem, kas sniedz konsultācijas par šiem produktiem vai pārdod tos, un tādējādi rada konkurences izkropļojumus un var radīt arī nevienlīdzīgu situāciju ieguldītāju aizsardzībai Savienībā. Šādas atšķirības rada šķēršļus iekšējā tirgus izveidei un raitai darbībai.
(4)
Lai novērstu atšķirības, Savienības līmenī ir jāievieš vienoti noteikumi par pārredzamību, kas tiks piemēroti visiem PRIIP tirgus dalībniekiem un tādējādi palielinās ieguldītāju aizsardzību. Ir nepieciešama regula, kas nodrošinātu pamatinformācijas dokumentu kopēju standartu izveidi tā, lai varētu saskaņot šo dokumentu formātu un saturu. Ar tieši piemērojamiem regulas noteikumiem vajadzētu nodrošināt, lai uz visiem, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos, attiektos vienādas prasības par pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanu privātiem ieguldītājiem. Šī regula neietekmē reklāmas dokumentu uzraudzību. Turklāt tā neietekmē produktu intervences pasākumus, izņemot tos, kuri saistīti ar apdrošināšanas ieguldījumu produktiem.
(5)
Kaut gan informācijas saistībā ar PRIIP atklāšanas uzlabošana ir būtiska, lai atjaunotu privāto ieguldītāju uzticēšanos finanšu tirgum, efektīvi regulēts pārdošanas process saistībā ar šiem produktiem ir vienlīdz svarīgs. Šī regula papildina izplatīšanas pasākumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (4). Tā arī papildina pasākumus, ko veic attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/92/EK (5) paredzēto apdrošināšanas produktu izplatīšanu.
(6)
Šī regula būtu jāattiecina uz visiem produktiem (neatkarīgi no to formas vai uzbūves), kuri izveidoti finanšu pakalpojumu nozarē, lai nodrošinātu ieguldījumu iespējas privātiem ieguldītājiem, ja privātam ieguldītājam atmaksājamā summa ir pakļauta svārstībām tādēļ, ka tā ir atkarīga no atsauces vērtībām vai viena vai vairāku tādu aktīvu rezultātu svārstībām, kurus privātais ieguldītājs nepērk tieši. Šīs regulas vajadzībām minētie produkti būtu jāatpazīst kā “PRIIP” un tiem cita starpā būtu jāietver tādi ieguldījumu produkti kā ieguldījumu fondi, dzīvības apdrošināšanas polises ar ieguldījumu elementu un strukturētie produkti, un strukturētie noguldījumi. Īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību emitētiem finanšu instrumentiem, kuri atbilst PRIIP definīcijai, arī būtu jāietilpst šīs regulas darbības jomā. Attiecībā uz visiem minētajiem produktiem ieguldījumi netiek veikti tieši, proti, pērkot vai turot pašus aktīvus. Tā vietā šie produkti veido saikni starp privāto ieguldītāju un tirgiem “komplektēšanas” procesā vai apkopojot aktīvus tā, lai radītu dažādus riska darījumus, dažādas produktu iezīmes vai lai panāktu atšķirīgas izmaksu struktūras, salīdzinot ar tiešo turējumu. Šāda “komplektēšana” var ļaut privātajiem ieguldītājiem izmantot ieguldījumu stratēģijas, kas citādi būtu nepieejamas vai nepraktiskas, bet tai var būt nepieciešama papildu informācijas pieejamības nodrošināšana, jo īpaši, lai varētu salīdzināt dažādus ieguldījumu komplektēšanas veidus.
(7)
Lai nodrošinātu to, ka šī regula tiek piemērota tikai attiecībā uz šādiem PRIIP, apdrošināšanas produkti, kas nepiedāvā ieguldījumu iespējas, un noguldījumi, kas ir pakļauti tikai procentu likmēm, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Attiecībā uz dzīvības apdrošināšanas produktiem terminam “kapitāls” būtu jānozīmē kapitāls, kas ir ieguldīts pēc privātā ieguldītāja lūguma. Turklāt no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz noguldījumi vai sertifikāti, kas apliecina tradicionālos noguldījumus, bet nav strukturēti noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 43. apakšpunktā. Aktīvi, kas ir tiešā turējumā, piemēram, uzņēmumu akcijas vai valstu obligācijas, nav PRIIP, un tādējādi tie būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Ieguldījumu fondi, kas paredzēti institucionālajiem ieguldītājiem, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, jo tie netiek pārdoti privātiem ieguldītājiem. Individuālo un arodpensiju produkti, kuri saskaņā ar valsts tiesību aktiem atzīti par tādiem, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt ieguldītājam ienākumus pensijā, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, ņemot vērā to īpatnības un mērķus, turpretim citi individuālie uzkrājošās apdrošināšanas vai uzkrājumu produkti, kas piedāvā ieguldījumu iespējas, būtu jāiekļauj šajā regulā.
(8)
Šī regula neskar dalībvalstu tiesības reglamentēt pamatinformācijas sniegšanu par produktiem, kas neietilpst tās darbības jomā. Saskaņā ar to pilnvarām attiecībā uz patērētāju aizsardzību, kas noteiktas 9. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1094/2010 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (8), Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei) (“EBI”), Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei) (“EAAPI”) un Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (“EVTI”), kas izveidotas ar minētajām regulām (“EUI”), būtu jāuzrauga produkti, kas ir izslēgti no šīs regulas darbības jomas, un vajadzības gadījumā būtu jāizdod pamatnostādnes, lai risinātu jebkuru konstatētu problēmu. Šādas pamatnostādnes būtu jāņem vērā pārskatīšanā, kuru veiks četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un kurā apsvērs iespēju paplašināt darbības jomu un svītrot konkrētus izņēmumus.
(9)
Lai viestu skaidrību par saistību starp pienākumiem, kas paredzēti šajā regulā, un pienākumiem, kas paredzēti citos leģislatīvos aktos, ar kuriem tiek prasīts sniegt informāciju ieguldītājiem, tostarp, bet ne tikai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/71/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (10), ir jānosaka, ka šos leģislatīvos aktus joprojām turpina piemērot papildus šai regulai.
(10)
Lai nodrošinātu šīs regulas prasību ievērošanas rūpīgu un efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jānorīko kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par minēto uzraudzību. Daudzos gadījumos kompetentās iestādes jau ir norīkotas uzraudzīt tādus citus pienākumus attiecībā uz PRIIP izveidotājiem, pārdevējiem vai konsultantiem, kas izriet no citiem valsts un Savienības tiesību aktu noteikumiem.
(11)
Kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma un arī ex ante ir jāsniedz visa informācija, kas nepieciešama, lai pārbaudītu pamatinformācijas dokumentu saturu, novērtētu atbilstību šai regulai un nodrošinātu klientu un ieguldītāju aizsardzību finanšu tirgos.
(12)
PRIIP izveidotājiem, piemēram, fondu pārvaldniekiem, apdrošināšanas sabiedrībām, kredītiestādēm vai ieguldījumu brokeru sabiedrībām, būtu jāizstrādā pamatinformācijas dokuments par to izveidotajiem PRIIP, jo tie vislabāk pārzina produktu. Tiem arī vajadzētu būt atbildīgiem par pamatinformācijas dokumenta pareizību. Pirms produktu var pārdot privātajiem ieguldītājiem, PRIIP izveidotājiem būtu jāizstrādā pamatdokuments. Tomēr, ja produkts netiek pārdots privātajiem ieguldītājiem, nevajadzētu būt pienākumam izstrādāt pamatinformācijas dokumentu, un, ja PRIIP izveidotājs nespēj izstrādāt pamatinformācijas dokumentu, vajadzētu būt iespējai šo uzdevumu deleģēt citiem. Šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, kas paredzēti noteikumos par pamatinformācijas dokumenta izveidi un tā pārskatīšanu, būtu jāattiecas tikai uz PRIIP izveidotāju, un tie būtu jāpiemēro tik ilgi, kamēr PRIIP tiek tirgots sekundāros tirgos. Lai nodrošinātu pamatinformācijas dokumentu plašu izplatīšanu un pieejamību, šajā regulā būtu jāparedz, ka PRIIP izveidotājs pamatinformācijas dokumentus publicē savā tīmekļa vietnē.
(13)
Lai apmierinātu privāto ieguldītāju vajadzības, ir jānodrošina, lai informācija par PRIIP būtu precīza, godīga, skaidra un nemaldinātu minētos privātos ieguldītājus. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz vienoti standarti pamatinformācijas dokumenta izstrādei, lai nodrošinātu tā saprotamību privātajiem ieguldītājiem. Ņemot vērā daudzu privāto ieguldītāju grūtības specializētās finanšu terminoloģijas izpratnē, īpaša uzmanība būtu jāpievērš dokumentā izmantotajiem vārdiem un izklāsta veidam. Būtu jāparedz arī noteikumi par valodu, kādā pamatinformācijas dokuments būtu jāizstrādā. Turklāt privātajam ieguldītājam pamatinformācijas dokumentu būtu jāspēj saprast bez citas, ar tirgvedību nesaistītas informācijas izmantošanas.
(14)
Lai precīzi atspoguļotu produkta ieguldījumu politiku un mērķus saskaņā ar šo regulu, EUI, izstrādājot pamatinformācijas dokumenta satura tehniskos standartus, būtu jānodrošina, lai PRIIP izveidotājs izmantotu skaidru un viegli uztveramu valodu, kura ir saprotama visiem privātajiem ieguldītājiem, un aprakstā par to, kā tiek sasniegti ieguldījumu mērķi, izvairītos izmantot finanšu žargonu un terminoloģiju, kas privātajiem ieguldītājiem nav uzreiz saprotama.
(15)
Privātajiem ieguldītājiem būtu jāsaņem informācija, kas tiem vajadzīga, lai pieņemtu uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu un salīdzinātu dažādus PRIIP, taču pastāv risks, ka tie neizmantos šo informāciju, ja vien tā nebūs īsa un kodolīga. Tāpēc pamatinformācijas dokumentā vajadzētu būt tikai pamatinformācijai, jo īpaši par produkta raksturu un iezīmēm, tostarp par to, vai ir iespējams zaudēt kapitālu, par produkta izmaksu un riska profilu, kā arī attiecīgai informācijai par rezultātiem un citai specifiskai informācijai, kas var būt nepieciešama atsevišķa produkta veidu iezīmju izpratnei.
(16)
Valstu līmenī jau tiek izstrādāti ieguldījumu produktu kalkulatori. Tomēr, lai minētie kalkulatori būtu pēc iespējas noderīgāki patērētājiem, tiem būtu jāaptver izmaksas un nodevas, ko iekasē dažādu PRIIP izveidotāji, kā arī visas papildu izmaksas vai nodevas, kuras iekasē starpnieki vai citas personas ieguldījumu ķēdē un kuras PRIIP izveidotāji vēl nav iekļāvuši. Komisijai būtu jāziņo par to, vai minētie rīki ir pieejami tiešsaistē katrā dalībvalstī un vai tie nodrošina ticamus un precīzus aprēķinus par kopējām izmaksām un nodevām visiem produktiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā.
(17)
Pamatinformācijas dokuments būtu jāizstrādā standartizētā formātā, kurš ļauj privātajiem ieguldītājiem salīdzināt dažādus PRIIP, jo, ņemot vērā patērētāju uzvedību un izpratnes spējas, ir rūpīgi jāizsver informācijas formāts, izklāsts un saturs, lai maksimāli palielinātu informācijas izpratni un izmantojumu. Katrā dokumentā vajadzētu būt vienādai elementu kārtībai un šo elementu nosaukumiem. Turklāt sīkāka informācija, kas jāietver pamatinformācijas dokumentā attiecībā uz dažādiem PRIIP, un šīs informācijas izklāsts būtu papildus jāsaskaņo ar regulatīvo tehnisko standartu palīdzību, kuros ņemti vērā līdz šim veiktie un procesā esošie pētījumi par patērētāju uzvedību, tostarp dažādu informācijas izklāsta veidu efektivitātes attiecībā uz patērētājiem pārbaužu rezultāti. Turklāt daži PRIIP ļauj privātajam ieguldītājam izvēlēties starp vairākiem pamatā esošajiem ieguldījumiem, tādiem kā, piemēram, apdrošināšanas sabiedrību turēti iekšējie līdzekļi. Izstrādājot minēto formātu, būtu jāņem vērā minētie produkti.
(18)
Tā kā daži ieguldījumu produkti, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā, nav vienkārši un privātajiem ieguldītājiem varētu būt grūti izprotami, pamatinformācijas dokumentam attiecīgā gadījumā būtu jāietver izpratnes brīdinājums privātajam ieguldītājam. Būtu jāuzskata, ka produkts nav vienkāršs un ir grūti izprotams jo īpaši tad, ja to iegulda pamatā esošajos aktīvos, kādos privātie ieguldītāji parasti neiegulda, ja tas izmanto vairākus atšķirīgus mehānismus, lai aprēķinātu ieguldījuma galīgo peļņu, kas rada lielāku risku, ka privātie ieguldītāji to var nesaprast, vai ja peļņa no ieguldījuma tiek gūta, izmantojot privātā ieguldītāja uzvedības kļūdas, tādas kā, piemēram, pievilināšanas likme (teaser rate), kurai seko daudz augstāka nosacīta mainīga likme vai iteratīva formula.
(19)
Ieguldītāji arvien vairāk līdztekus finansiālajai peļņai no to ieguldījuma cenšas sasniegt arī papildu mērķus, tādus kā, piemēram, sociālos vai vides mērķus. Tomēr informācija par sociālajā vai vides jomā gūtajiem rezultātiem, ko vēlas iegūt PRIIP izveidotājs, var būt grūti salīdzināma vai tās vispār var nebūt. Tādēļ gaidāmā ilgtspējīgā vides un sociālā attīstība finanšu ieguldījumu jomā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 346/2013 (11) piemērošana varētu ļaut šādus aspektus atbilstīgāk integrēt Savienības tiesību aktos un veicināt tos arī turpmāk. Tomēr šobrīd nav nekādu noteiktu kritēriju un nav oficiālas procedūras, lai objektīvi pārbaudītu šādus sociālus vai vides kritērijus, kādi jau ir pārtikas nozarē. Tādēļ ir vēlams, lai Komisija, pārskatot šo regulu, pienācīgi ņemtu vērā attīstības tendences saistībā ar sociālo un vides ieguldījumu produktiem un Regulas (ES) Nr. 346/2013 pārskatīšanas rezultātus.
(20)
Pamatinformācijas dokumentam vajadzētu būt skaidri atšķiramam un nošķiramam no jebkādiem tirgvedības paziņojumiem.
(21)
Lai nodrošinātu, ka pamatinformācijas dokumenta informācija ir ticama, būtu jāprasa, lai PRIIP izveidotāji pamatinformāciju regulāri atjaunina. Šajā nolūkā ir nepieciešams regulatīvajos tehniskajos standartos, ko pieņem Komisija, izklāstīt sīki izstrādātus noteikumus par informācijas pārskatīšanas un pamatinformācijas dokumenta labošanas nosacījumiem un biežumu.
(22)
Pamatinformācijas dokumenti veido pamatu privāto ieguldītāju lēmumiem par ieguldījumiem. Šā iemesla dēļ PRIIP izveidotājiem attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem ir svarīgs pienākums nodrošināt, ka tie nav maldinoši, nepareizi vai tādi, kas neatbilst PRIIP līguma dokumentu attiecīgajām daļām. Tādēļ ir būtiski nodrošināt, ka privātajiem ieguldītājiem ir efektīvas tiesības uz tiesisko aizsardzību. Būtu arī jānodrošina, lai visiem privātajiem ieguldītājiem Savienībā būtu vienādas tiesības pieprasīt atlīdzību par zaudējumiem, kas tiem radušies šīs regulas neievērošanas dēļ. Tāpēc būtu jāsaskaņo noteikumi par PRIIP izveidotāju civiltiesisko atbildību. Privātajam ieguldītājam vajadzētu būt iespējai PRIIP izveidotāju saukt pie atbildības par šīs regulas pārkāpšanu gadījumos, kad radušos zaudējumu iemesls ir paļaušanās uz pamatinformācijas dokumentu, kas neatbilst PRIIP izveidotāja uzraudzībā esošiem pirmslīguma vai līguma dokumentiem vai arī ir maldinošs vai neprecīzs.
(23)
Tādi jautājumi par PRIIP izveidotāja civiltiesisko atbildību, kuri nav iekļauti šajā regulā, būtu jārisina saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. Tiesa, kuras kompetencē ir izskatīt privātā ieguldītāja iesniegtu prasību par civiltiesisko atbildību, būtu jānosaka saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem par starptautisko jurisdikciju.
(24)
Ar šo regulu neievieš pielaidi, ar ko PRIIP atļauj pārdot vai tirgot privātiem ieguldītājiem pāri robežām, ne arī groza esošos pielaides noteikumus par PRIIP pārdošanu vai tirgošanu pāri robežām, ja tādi pastāv. Ar šo regulu negroza pienākumu sadali starp šīm esošajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar esošajiem pielaides noteikumiem. Kompetentajām iestādēm, ko dalībvalstis norīkojušas šīs regulas nolūkos, būtu jāatbilst tām iestādēm, kurām ir PRIIP tirdzniecības kompetence saskaņā ar esošo pielaidi, ja tāda pastāv. Tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā PRIIP tiek tirgots, vajadzētu būt atbildīgai par minētā PRIIP tirdzniecības uzraudzību. Tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā produkts tiek tirgots, vienmēr vajadzētu būt tiesībām apturēt PRIIP tirdzniecību tās teritorijā gadījumos, ja konstatēta neatbilstība šai regulai.
(25)
EAAPI un attiecīgo kompetento iestāžu pilnvaras būtu jāpapildina ar skaidru mehānismu, saskaņā ar kuru tiek aizliegta vai ierobežota tādu apdrošināšanas ieguldījumu produktu tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana, kuri rada nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību, finanšu tirgu sakārtotu darbību un integritāti vai visas finanšu sistēmas vai kādas tās daļas stabilitāti, kā arī ar atbilstīgām EAAPI pilnvarām veikt koordināciju un rīkoties ārkārtas situācijās. Minētajām pilnvarām būtu jāatspoguļo arī pilnvaras, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (12) ir piešķirtas EVTI un EBI, lai nodrošinātu to, ka šādus intervences mehānismus var piemērot visiem ieguldījumu produktiem neatkarīgi no to juridiskās formas. Lai šādas pilnvaras kompetentās iestādes un izņēmuma gadījumā EAAPI varētu izmantot, vajadzētu būt izpildītiem īpašiem nosacījumiem. Ja minētie nosacījumi ir izpildīti, kompetentajai iestādei un izņēmuma gadījumos EAAPI vajadzētu būt tiesīgai piesardzības nolūkos piemērot aizliegumu vai ierobežojumu, pirms apdrošināšanas ieguldījumu produktu tirgo, izplata vai pārdod ieguldītājiem. Minētās pilnvaras neuzliek pienākumu ieviest vai piemērot produktu apstiprināšanu vai saņemt licenci no kompetentās iestādes vai EAAPI, un tās neatbrīvo apdrošināšanas ieguldījumu produkta izveidotāju no pienākuma ievērot visas attiecīgās šīs regulas prasības. Turklāt minētās kompetento iestāžu pilnvaras būtu jāizmanto vienīgi sabiedrības interesēs, un tām nebūtu jārada kompetento iestāžu civiltiesiskā atbildība.
(26)
Lai privātais ieguldītājs varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu, būtu jāparedz, ka personas, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos, pamatinformācijas dokumentu nodrošina laikus, pirms tiek noslēgts jebkāds darījums. Šī prasība būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kur un kā notiek darījums. Tomēr, ja darījums notiek ar tālsaziņas līdzekļu palīdzību, pamatinformācijas dokumentu var nodrošināt tūlīt pēc darījuma noslēgšanas, ja pamatinformācijas dokumentu nevar nodrošināt iepriekš un privātais ieguldītājs tam piekrīt. Personas, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos, ir gan starpnieki, gan paši PRIIP izveidotāji, ja šie PRIIP izveidotāji izvēlas sniegt konsultācijas par PRIIP vai pārdot tos tieši privātajiem ieguldītājiem. Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/65/EK (14).
(27)
Būtu jāparedz vienoti noteikumi, lai personai, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos, sniegtu zināmu izvēli attiecībā uz informācijas nesēju, uz kura pamatinformācijas dokuments tiek nodrošināts privātajiem ieguldītājiem, ļaujot izmantot elektroniskos saziņas līdzekļus, kad tas ir atbilstīgi, ņemot vērā darījuma apstākļus. Tomēr privātajam ieguldītājam vajadzētu būt iespējai saņemt to uz papīra. Patērētāju interesēs attiecībā uz informācijas pieejamību pamatinformācijas dokuments vienmēr būtu jānodrošina bez maksas.
(28)
Lai nodrošinātu privāto ieguldītāju uzticēšanos PRIIP un finanšu tirgiem kopumā, būtu jānosaka prasības attiecībā uz atbilstīgām iekšējām procedūrām, kas nodrošina to, ka privātie ieguldītāji no PRIIP izveidotāja uz sūdzībām saņem atbildi pēc būtības.
(29)
Pamatinformācijas dokumenti attiecībā uz PRIIP būtu jāsagatavo struktūrām, kas darbojas finanšu tirgus banku, apdrošināšanas, vērtspapīru un fondu nozarēs, tāpēc ir īpaši svarīgi nodrošināt netraucētu sadarbību starp dažādām iestādēm, kas uzrauga PRIIP izveidotājus un personas, kuras sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos, lai tām būtu vienota pieeja šīs regulas piemērošanā.
(30)
Saskaņā ar Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē un tādēļ, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto prasību izpildi, ir svarīgi, lai dalībvalstis spertu nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu, ka par šīs regulas pārkāpumiem tiek piemēroti pienācīgi administratīvi sodi un pasākumi. Lai nodrošinātu to, ka sodiem ir atturoša ietekme, un lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību, brīdinot tos par PRIIP, kas tiek tirgoti, pārkāpjot šo regulu, parasti sankcijas un pasākumi būtu jāpublicē, izņemot konkrētus gadījumus, kas ir labi pamatoti.
(31)
Lai gan dalībvalstis var paredzēt noteikumus par administratīviem sodiem un kriminālsodiem par vieniem un tiem pašiem pārkāpumiem, nebūtu jāizvirza prasība dalībvalstīm paredzēt noteikumus par administratīviem sodiem par tādiem šīs regulas pārkāpumiem, kuriem piemēro valsts krimināltiesības. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem dalībvalstīm nav pienākuma par vienu un to pašu pārkāpumu piemērot gan administratīvus sodus, gan kriminālsodus, taču tām būtu jāvar to darīt, ja valsts tiesību akti to pieļauj. Tomēr kriminālsodu saglabāšanai tā vietā, lai piemērotu administratīvus sodus par šīs regulas pārkāpumiem, nebūtu jāmazina vai citādi jāietekmē kompetento iestāžu spēja sadarboties, piekļūt informācijai un laikus apmainīties ar informāciju ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs šīs regulas piemērošanas nolūkos, tostarp pēc ikviena attiecīga pārkāpuma nodošanas kompetentajām tiesu iestādēm kriminālvajāšanai.
(32)
Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tādu procedūru detalizētu izstādi, kas tiek izmantotas, lai noteiktu, vai PRIIP ir vērsts uz konkrētu vides vai sociālu mērķu sasniegšanu, un EAAPI un kompetento iestāžu intervences pilnvaru nosacījumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija sagatavošanās laikā veiktu attiecīgas apspriedes. Komsijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un piemērota būtisko dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(33)
Komisijai būtu jāpieņem EUI apvienotajā komitejā izstrādātais regulatīvo tehnisko standartu projekts attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta noformēšanas prasībām un saturu, pamatinformācijas dokumenta standartizēto formātu, metodēm, kas ir riska un atlīdzības apraksta un izmaksu aprēķina pamatā, kā arī pamatinformācijas dokumentā ietvertās informācijas minimālo pārskatīšanas biežumu un nosacījumiem, pie kuriem tiek izpildīta prasība par pamatinformācijas dokumenta izsniegšanu privātiem ieguldītājiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.-14. pantu. Komisijai būtu jāpapildina EUI tehniskais darbs, veicot pārbaudi par to, kā patērētājiem tiek izsniegts pamatinformācijas dokuments, kā to ierosinājušas EUI.
(34)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (15) reglamentē personas datu apstrādi, ko saistībā ar šo regulu kompetento iestāžu uzraudzībā veic dalībvalstīs. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (16) reglamentē personas datu apstrādi, ko atbilstīgi šai regulai veic EUI Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā. Jebkurai personas datu apstrādei, kas tiek veikta saskaņā ar šo regulu, piemēram, apmaiņai ar personas datiem vai šo datu nodošanai, ko veic kompetentās iestādes, būtu jānotiek atbilstīgi Direktīvai 95/46/EK, un jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic EUI, būtu jānotiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
(35)
Lai gan pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) ir ieguldījumu produkti šīs regulas nozīmē, nesen noteiktās prasības attiecībā uz ieguldītājiem paredzētu pamatinformāciju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK nozīmē, ka būtu samērīgi šādiem PVKIU pēc šīs regulas stāšanās spēkā noteikt piecu gadu pārejas laiku, kurā uz tiem neattiektos šī regula. Pēc minētā pārejas laika beigām un ja tas netiek pagarināts, šī regula būtu jāpiemēro PVKIU. Minētajam pārejas laikam būtu jāattiecas arī uz pārvaldības sabiedrībām, ieguldījumu sabiedrībām un personām, kas sniedz konsultācijas par tādu fondu sertifikātiem, kuri nav saistīti ar PVKIU, vai pārdod tos, ja dalībvalsts šādiem fondiem piemēro noteikumus par pamatinformācijas dokumenta formātu un saturu, kā izklāstīts Direktīvas 2009/65/EK no 78. līdz 81. pantā.
(36)
Šī regula būtu jāpārskata četrus gadus pēc tās stāšanās spēkā, lai ņemtu vērā tirgus attīstību, piemēram, jaunu PRIIP veidu rašanos, kā arī izmaiņas citās Savienības tiesību jomās un dalībvalstu gūto pieredzi. Pārskatīšanā būtu arī jāizvērtē pamatojums, izmaksas un iespējamie ieguvumi saistībā ar marķējuma ieviešanu sociālajiem un vides ieguldījumiem. Turklāt pārskatīšanā būtu jānovērtē, vai ieviestie pasākumi ir uzlabojuši vidējā privātā ieguldītāja izpratni par PRIIP un PRIIP salīdzināmību. Tajā būtu arī jāizvērtē, vai pārejas laiks attiecībā uz PVKIU vai zināmiem fondiem, kas nav saistīti ar PVKIU, būtu jāpagarina, vai arī varētu izskatīt citas rīcības iespējas attiecībā uz šādiem fondiem. Turklāt tajā būtu jāizvērtē, vai produkti arī turpmāk būtu izslēdzami no šīs regulas darbības jomas, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt drošus patērētāju aizsardzības standartus, tostarp finanšu produktu salīdzinājumus. Kā daļa no pārskatīšanas Komisijai būtu jāveic arī tirgus apsekojums, lai noskaidrotu, vai tirgū ir pieejami tiešsaistes kalkulatoru rīki, kas privātajam ieguldītājam ļauj aprēķināt PRIIP kopējās izmaksas un nodevas, un vai minētie rīki ir pieejami bez maksas. Balstoties uz minēto pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot tam leģislatīvu aktu priekšlikumus.
(37)
Ņemot vērā darbu, ko veic EAAPI saistībā ar produktu informācijas atklāšanas prasībām attiecībā uz privāto pensiju produktiem, un ņemot vērā šo produktu specifiku, Komisijai četru gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāizvērtē, vai arī turpmāk no šīs regulas darbības jomas būtu izslēdzami pensiju produkti, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek atzīti par tādiem, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt ieguldītājam ienākumus pensijā un kuri dod ieguldītājam tiesības uz noteiktiem pabalstiem. Veicot šo izvērtējumu, Komisijai būtu jāapsver, vai šī regula ir labākais likumdošanas mehānisms, lai nodrošinātu informācijas atklāšanu par pensiju produktiem, vai arī citi informācijas atklāšanas mehānismi būtu piemērotāki.
(38)
Lai PRIIP izveidotājiem un personām, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos, dotu pietiekamu laiku sagatavoties šīs regulas prasību praktiskai piemērošanai, šīs regulas prasības nebūtu jāpiemēro ātrāk kā sākot no diviem gadiem pēc tās spēkā stāšanās dienas.
(39)
Šajā regulā ir ņemtas vērā pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
(40)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus - proti, privāto ieguldītāju aizsardzības uzlabošanu un to uzticēšanās palielināšanu PRIIP, tostarp gadījumos, kad minētie produkti tiek pārdoti pāri valsts robežām, - nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet, ņemot vērā to ietekmi, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(41)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas sniedza atzinumu (17),
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Šajā regulā ir paredzēti vienoti noteikumi par pamatinformācijas dokumenta, kas jāizstrādā PRIIP izveidotājiem, formātu un saturu un vienoti noteikumi par pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanu privātiem ieguldītājiem, lai ļautu privātiem ieguldītājiem saprast un salīdzināt PRIIP pamatiezīmes un riskus.
2. pants
1. Šo regulu piemēro PRIIP izveidotājiem un personām, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos.
2. Šo regulu nepiemēro šādiem produktiem:
a)
nedzīvības apdrošināšanas produkti, kas uzskaitīti Direktīvas 2009/138/EK I pielikumā;
b)
dzīvības apdrošināšanas līgumi, ja atlīdzība saskaņā ar līgumu ir maksājama tikai nāves gadījumā vai saistībā ar darbnespēju, ko izraisījusi trauma, slimība vai vājums;
c)
noguldījumi, kas nav strukturēti noguldījumi, kā tas definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 43. apakšpunktā;
d)
vērtspapīri, kas minēti Direktīvas 2003/71/EK 1. panta 2. punkta b) līdz g), i) un j) apakšpunktā;
e)
pensiju produkti, kas valsts tiesību aktos ir atzīti par tādiem, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt ieguldītājam ienākumus pensijā un kuri dod ieguldītājam tiesības uz noteiktiem pabalstiem;
f)
oficiāli atzītas arodpensiju shēmas, kuras ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/41/EK (18) vai Direktīvas 2009/138/EK darbības jomā;
g)
individuālo pensiju produkti, kuros darba devēja finansiālās iemaksas ir paredzētas valsts tiesību aktos un kuru gadījumā darba devējam vai darbiniekam nav izvēles attiecībā uz pensiju produktu vai tā sniedzēju.
3. pants
1. Ja uz PRIIP izveidotājiem, uz kuriem attiecas šī regula, attiecas arī Direktīva 2003/71/EK, piemēro gan šo regulu, gan Direktīvu 2003/71/EK.
2. Ja uz PRIIP izveidotājiem, uz kuriem attiecas šī regula, attiecas arī Direktīva 2009/138/EK, piemēro gan šo regulu, gan Direktīvu 2009/138/EK.
4. pants
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“komplektēts privāto ieguldījumu produkts” jeb “PRIP” ir ieguldījums, tostarp instrumenti, ko emitējusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas definēta Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 26. punktā, vai īpašam nolūkam izveidotas vērtspapirizācijas struktūras, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (19) 4. panta 1. punkta an) apakšpunktā, kurā neatkarīgi no ieguldījuma juridiskās formas privātam ieguldītājam atmaksājamā summa ir pakļauta svārstībām tādēļ, ka tā ir atkarīga no atsauces vērtībām vai no viena vai vairāku aktīvu, kurus privātais ieguldītājs nepērk tieši, rezultātiem;
2)
“apdrošināšanas ieguldījumu produkts” ir apdrošināšanas produkts, kas piedāvā maksājumu līguma termiņa beigās vai maksājumu līguma pārtraukšanas gadījumā un ja šis līguma termiņš vai maksājums līguma pārtraukšanas gadījumā ir pilnībā vai daļēji, tieši vai netieši pakļauts tirgus svārstībām;
3)
“komplektēts privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produkts” jeb “PRIIP” ir produkts, kas ir viens vai abi turpmāk minētie:
a)
PRIP;
b)
apdrošināšanas ieguldījumu produkts;
4)
“komplektēta privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produkta izveidotājs” jeb “PRIIP izveidotājs” ir:
a)
jebkura vienība, kas izveido PRIIP;
b)
jebkura vienība, kas veic izmaiņas esošā PRIIP, tostarp, bet ne tikai, izmainot tā riska un ienesīguma profilu vai izmaksas, kas saistītas ar ieguldījumu PRIIP;
5)
“persona, kas pārdod PRIIP” ir persona, kas privātajam ieguldītājam piedāvā vai ar to noslēdz PRIIP līgumu;
6)
“privātie ieguldītāji” ir:
a)
privāts klients, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 11. apakšpunktā;
b)
klients Direktīvas 2002/92/EK nozīmē, ja minēto klientu nevarētu uzskatīt par profesionālu klientu, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 10. apakšpunktā;
7)
“pastāvīgs informācijas nesējs” ir pastāvīgs informācijas nesējs, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā;
8)
“kompetentās iestādes” ir valsts iestādes, ko dalībvalstis norīkojušas, lai tās uzraudzītu prasības, kas ar šo regulu tiek uzliktas PRIIP izveidotājiem un personām, kas sniedz informāciju par PRIIP vai pārdod tos.
II NODAĻA
PAMATINFORMĀCIJAS DOKUMENTS
I IEDAĻA
Pamatinformācijas dokumenta izstrāde
5. pants
1. Pirms PRIIP dara pieejamu privātajiem ieguldītājiem, PRIIP izveidotājs izstrādā attiecīgajam produktam pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar šīs regulas prasībām un publicē dokumentu savā tīmekļa vietnē.
2. Dalībvalstis var pieprasīt, lai PRIIP izveidotājs vai PRIIP pārdevējs kompetentajai iestādei sniedz ex ante paziņojumu par pamatinformācijas dokumentu attiecībā uz šajā dalībvalstī tirgotu PRIIP.
II IEDAĻA
Pamatinformācijas dokumenta forma un saturs
6. pants
1. Pamatinformācijas dokuments ir uzskatāms par pirmslīguma informāciju. Tas ir precīzs, godīgs, skaidrs un nav maldinošs. Ar to sniedz pamatinformāciju, un tam ir jāatbilst jebkādiem saistošiem līgumiskiem dokumentiem, attiecīgajām piedāvājuma dokumentu daļām un PRIIP noteikumiem.
2. Pamatinformācijas dokuments ir atsevišķs dokuments, kas ir skaidri atšķirams no tirgvedības materiāliem. Tajā neiekļauj atsauces uz tirgvedības materiāliem. Tajā var iekļaut atsauci uz citiem dokumentiem, tostarp vajadzības gadījumā uz prospektu, bet tikai tad, ja atsauce attiecas uz informāciju, kas saskaņā ar šo regulu ir jāiekļauj pamatinformācijas dokumentā.
3. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, ja PRIIP privātajam ieguldītājam piedāvā virkni ieguldījumu iespēju tā, ka visu 8. panta 3. punktā prasīto informāciju par katru pamatā esošo ieguldījumu iespēju nevar sniegt vienā atsevišķā kodolīgā dokumentā, pamatinformācijas dokumentā sniedz vismaz pamatā esošo ieguldījumu iespēju vispārēju aprakstu un norāda, kur un kā var atrast detalizētus pirmslīguma informatīvus dokumentus par ieguldījumu produktiem, kas saistīti ar pamatā esošo ieguldījumu iespējām.
4. Pamatinformācijas dokumentu izstrādā kā īsu dokumentu, kas rakstīts kodolīgā veidā un kura garums nepārsniedz trīs drukātas A4 formāta lapas, tādējādi nodrošinot salīdzināmību. Tas ir:
a)
noformēts un maketēts tā, lai tas būtu viegli lasāms, izmantojot salasāma lieluma rakstzīmes;
b)
vērsts uz privātajiem ieguldītājiem vajadzīgu pamatinformāciju;
c)
formulēts skaidri un rakstīts, izmantojot tādu valodu un stilu, kas sniedz informāciju tādā veidā, kas palīdz izprast šo informāciju, jo īpaši valodā, kas ir skaidra, kodolīga un saprotama.
5. Ja pamatinformācijas dokumentā izmanto krāsas, tās nedrīkst mazināt informācijas saprotamību gadījumā, ja pamatinformācijas dokumentu drukā vai fotokopē melnbaltā formātā.
6. Ja pamatinformācijas dokumentā izmanto PRIIP izveidotāja vai grupas, kurai tas pieder, zīmolu vai logotipu, tas nedrīkst novērst privātā ieguldītāja uzmanību no dokumentā iekļautās informācijas vai aizklāt tekstu.
7. pants
1. Pamatinformācijas dokumentu sagatavo tās dalībvalsts oficiālajās valodās, kurā PRIIP tiek izplatīts, vai vienā no oficiālajām valodām, ko lieto minētās dalībvalsts daļā, vai citā valodā, ko atzinušas par pieņemamu minētās dalībvalsts kompetentās iestādes, vai, ja tas ir sagatavots citā valodā, to tulko vienā no minētajām valodām.
Tulkojumā patiesi un precīzi atspoguļo oriģinālā pamatinformācijas dokumenta saturu.
2. Ja PRIIP tiek izplatīts dalībvalstī, izmantojot tirgvedības dokumentus, kas sagatavoti vienā vai vairākās minētās dalībvalsts valodās, pamatinformācijas dokumentu sagatavo vismaz atbilstīgajās oficiālajās valodās.
8. pants
1. Pamatinformācijas dokumenta pirmās lapas augšā novieto labi pamanāmu nosaukumu “Pamatinformācijas dokuments”.
Pamatinformācijas dokumentā iekļauto informāciju izklāsta tādā secībā, kā noteikts 2. un 3. punktā.
2. Tieši zem pamatinformācijas dokumenta nosaukuma sniedz skaidrojošu paziņojumu. To formulē šādi:
“Šajā dokumentā sniegta pamatinformācija par šo ieguldījumu produktu. Tas nav tirgvedības materiāls. Tiesību aktos ir paredzēts sniegt šādu informāciju, lai palīdzētu izprast, kas raksturīgs šim ieguldījumu produktam, kādi ir tā riski, izmaksas, iespējamie ieguvumi un zaudējumi, un lai palīdzētu šo produktu salīdzināt ar citiem ieguldījumu produktiem.”
3. Pamatinformācijas dokumentā iekļauj šādu informāciju:
a)
dokumenta sākumā - PRIIP nosaukums, PRIIP izveidotāja identitāte un kontaktinformācija, informācija par PRIIP izveidotāja kompetento iestādi un dokumenta datums;
b)
vajadzības gadījumā - izpratnes brīdinājums ar tekstu: “Jūs gatavojaties iegādāties ieguldījumu produktu, kas nav vienkāršs un, iespējams, ir grūti izprotams.”;
c)
iedaļā “Kas ir šis ieguldījumu produkts?” - PRIIP raksturs un galvenās iezīmes, tostarp:
i)
PRIIP veids;
ii)
tā mērķi un to sasniegšanas līdzekļi, jo īpaši tas, vai mērķi tiek sasniegti, izmantojot tiešu vai netiešu saistību ar pamatā esošajiem ieguldījumu aktīviem, tostarp pamatā esošo instrumentu vai atsauces vērtību apraksts, tostarp to tirgu precīzu apraksts, kuros PRIIP veic ieguldījumus, tostarp - vajadzības gadījumā - konkrēti vides vai sociāli mērķi, ko ar produktu cenšas sasniegt, kā arī tas, kā tiek noteikta atlīdzība;
iii)
tāda privātā ieguldītāja tipa apraksts, kuram PRIIP ir paredzēts tirgot, jo īpaši saistībā ar spējām uzņemties ieguldījumu zaudējumus un ar ieguldījumu periodu;
iv)
ja PRIIP piedāvā apdrošināšanas atlīdzību, detalizēta informācija par šādu apdrošināšanas atlīdzību, tostarp apstākļiem, kas to varētu izraisīt;
v)
PRIIP termiņš, ja tas ir zināms;
d)
iedaļā “Kādi ir riski, un ko es varētu iegūt?” - īss riska un ienesīguma profila apraksts, tostarp šādi elementi:
i)
riska kopsavilkuma rādītājs, kas papildināts ar aprakstošu izskaidrojumu par rādītāju, tā galvenajiem ierobežojumiem un to risku skaidrojošu izklāstu, kuri ir būtiski svarīgi PRIIP un kurus riska kopsavilkuma rādītājs pienācīgi neatspoguļo;
ii)
iespējamie maksimālie ieguldītā kapitāla zaudējumi, tostarp informācija par to, vai:
-
privātais ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto kapitālu vai
-
privātajam ieguldītājam tiek radīts risks uzņemties papildu finanšu saistības vai pienākumus, tostarp iespējamās saistības papildus kapitālam, kas ieguldīts PRIIP, un
-
attiecīgā gadījumā - vai PRIIP ir ietverta kapitāla aizsardzība pret tirgus risku un informācija par tās segumu un ierobežojumiem, jo īpaši attiecībā uz laika brīdi, kad to piemēro;
iii)
pienācīgas darbības rezultātu prognozes un pieņēmumi, kas izdarīti, lai tos izstrādātu;
iv)
attiecīgā gadījumā - informācija par nosacījumiem attiecībā uz privāto ieguldītāju atdevi vai ietvertajām rezultātu maksimālajām robežvērtībām;
v)
paziņojums par to, ka privātā ieguldītāja piederības dalībvalsts tiesību akti nodokļu jomā var ietekmēt faktiskās izmaksas;
e)
iedaļā “Kas notiek, ja [PRIIP izveidotāja nosaukums] nespēj veikt izmaksas?” - īss apraksts par to, vai radušos zaudējumus sedz ieguldītāju kompensācijas vai garantiju sistēma un, ja sedz, tad kura sistēma, kā arī garantijas sniedzēja nosaukums un tas, kādus riskus sistēma sedz un kādus ne;
f)
iedaļā “Kādas ir izmaksas?” - ar ieguldījumu PRIIP saistītās izmaksas, aptverot gan tiešas, gan netiešas izmaksas, kas varētu rasties privātajam ieguldītājam, tostarp vienreizējās un regulārās izmaksas, ko norāda ar šo izmaksu summāro rādītāju, un - lai nodrošinātu salīdzināmību - izmaksu kopsumma, kas izteikta naudas un procentuālā izteiksmē, lai parādītu kopējo izmaksu kumulatīvo ietekmi uz ieguldījumu.
Pamatinformācijas dokumentā iekļauj skaidru norādi, ka konsultanti, izplatītāji vai jebkuras citas personas, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod tos, sniegs detalizētu informāciju par jebkādām izplatīšanas izmaksām, kas jau nav iekļautas iepriekš minētajās izmaksās, tā, lai privātais ieguldītājs varētu izprast šo izmaksu kopsummas kumulatīvo iedarbību uz ieguldījumu atdevi;
g)
iedaļā “Cik ilgi man to vajadzētu turēt, un vai es varu naudu izņemt agrāk?”:
i)
attiecīgā gadījumā - vai attiecībā uz PRIIP pastāv pārdomu (cooling off) vai anulēšanas periods;
ii)
norāde par ieteicamo un - attiecīgā gadījumā - vajadzīgo minimālo turēšanas periodu;
iii)
iespēja atsaukt ieguldījumus pirms termiņa un nosacījumi, tostarp visas piemērojamās nodevas un sodi, ņemot vērā PRIIP riska un atdeves profilu un mērķtirgus attīstību;
iv)
informācija par iespējamām sekām, kas izriet no naudas izņemšanas pirms ieteicamā turēšanas perioda beigām, piemēram, kapitāla aizsardzības zaudēšana vai iespējamas papildu nodevas;
h)
iedaļā “Kā iesniegt sūdzību?” - informācija par to, kā un kam privātais ieguldītājs var iesniegt sūdzību par produktu vai par to, kā rīkojies PRIIP izveidotājs vai persona, kas sniedz konsultācijas par produktu vai pārdod to;
i)
iedaļā “Cita svarīga informācija” - īsa norāde par jebkuriem citiem papildu informatīviem dokumentiem, kas izveidotājam pirms vai pēc līguma noslēgšanas ir jāsniedz privātajam ieguldītājam, izņemot jebkādu reklāmas materiālu.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 30. pantu, precizējot sīku informāciju par procedūrām, ko izmanto, lai noteiktu, vai PRIIP ir vērsts uz konkrētiem vides vai sociāliem mērķiem.
5. Lai nodrošinātu saskaņotu šā panta piemērošanu, EUI ar apvienotās komitejas (“apvienotā komiteja”) starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā norāda:
a)
sīku informāciju par visu 3. punktā minēto informācijas elementu izklāstu un saturu;
b)
metodi, kas ir pamatā riska un atdeves aprakstam, kā minēts 3. punkta d) apakšpunkta i) un iii) punktā; un
c)
izmaksu aprēķināšanas metodi, tostarp summāro rādītāju sīku aprakstu, kā minēts 3. punkta f) apakšpunktā.
Izstrādājot regulatīvo tehnisko standartu projektus, EUI ņem vērā dažādos PRIIP veidus, atšķirības starp tiem un privāto ieguldītāju spējas, kā arī PRIIP iezīmes, kas ļauj privātajam ieguldītājam izvēlēties starp dažādiem pamatā esošiem ieguldījumiem vai citām iespējām, ko sniedz produkts, tostarp - ja šo izvēli var izdarīt dažādos laikos vai mainīt nākotnē.
EUI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
9. pants
Tirgvedības paziņojumos, kas satur konkrētu informāciju saistībā ar PRIIP, neietver apgalvojumus, kas ir pretrunā pamatinformācijas dokumentā iekļautajai informācijai vai kas mazina pamatinformācijas dokumenta nozīmi. Tirgvedības paziņojumos norāda, ka pamatinformācijas dokuments ir pieejams, un sniedz informāciju, kā un kur to iegūt, tostarp norādot PRIIP izveidotāja tīmekļa vietni.
10. pants
1. PRIIP izveidotājs regulāri pārskata pamatinformācijas dokumentā iekļauto informāciju un labo dokumentu, ja pārskatīšana liecina, ka jāveic izmaiņas. Laboto dokumenta versiju dara pieejamu nekavējoties.
2. Lai nodrošinātu saskaņotu šā panta piemērošanu, EUI ar apvienotās komitejas starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā norāda:
a)
pamatinformācijas dokumentā iekļautās informācijas pārskatīšanas nosacījumus;
b)
nosacījumus, kad pamatinformācijas dokuments ir jālabo;
c)
specifiskos nosacījumus, kad pamatinformācijas dokumentā iekļautā informācija ir jāpārskata vai kad pamatinformācijas dokuments ir jālabo, ja PRIIP privātajiem ieguldītājiem nav darīts pieejams nepārtraukti;
d)
nosacījumus, kad privātie ieguldītāji jāinformē par izlabotu pamatinformācijas dokumentu attiecībā uz PRIIP, ko tie nopirkuši, kā arī veidus, kā privātie ieguldītāji ir jāinformē.
EUI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 31. decembrim.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
11. pants
1. PRIIP izveidotājam civiltiesiskā atbildība neiestājas tikai uz pamatinformācijas dokumenta, tostarp uz jebkura tā tulkojuma, pamata, ja vien tas nav maldinošs, neprecīzs vai neatbilst attiecīgajām juridiski saistošu pirmslīguma un līguma dokumentu daļām vai 8. pantā izklāstītajām prasībām.
2. Privātais ieguldītājs, kuram rodas zaudējumi, kuru cēlonis ir paļaušanās uz pamatinformācijas dokumentu, 1. punktā minētajos apstākļos, veicot ieguldījumu PRIIP, par kuru minētais pamatinformācijas dokuments ir sagatavots, var prasīt no PRIIP izveidotāja atlīdzināt minētos zaudējumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
3. Tādus elementus kā “zaudējumi” vai “zaudējumu atlīdzība”, kas minēti 2. punktā, bet kuri nav definēti, interpretē un piemēro saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kā noteikts saskaņā ar attiecīgiem starptautisko privāttiesību noteikumiem.
4. Šis pants neizslēdz turpmākas civiltiesiskās atbildības prasības saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
5. Šajā pantā minētos pienākumus neierobežo vai no tiem neatkāpjas ar līgumā iekļautām klauzulām.
12. pants
Ja pamatinformācijas dokuments attiecas uz apdrošināšanas līgumu, apdrošināšanas sabiedrības pienākumi saskaņā ar šo regulu attiecas vienīgi uz apdrošināšanas līguma apdrošinājuma ņēmēju, nevis uz apdrošināšanas līguma labuma guvēju.
III IEDAĻA
Pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana
13. pants
1. Persona, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, privātajiem ieguldītājiem laikus - pirms minētajiem privātajiem ieguldītājiem ir kļuvis saistošs jebkāds līgums vai piedāvājums saistībā ar minēto PRIIP - nodrošina pamatinformācijas dokumentu.
2. Persona, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, var izpildīt 1. punktā minētās prasības, nodrošinot pamatinformācijas dokumentu personai, kurai ir rakstiska pilnvara pieņemt lēmumus par ieguldījumiem privātā ieguldītāja vārdā, attiecībā uz darījumiem, kas noslēgti saskaņā ar minēto rakstisko pilnvaru.
3. Atkāpjoties no 1. punkta un ievērojot Direktīvas 2002/65/EK 3. panta 1. punktu, 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 6. pantu, persona, kas pārdod PRIIP, var nodrošināt privātajam ieguldītājam pamatinformācijas dokumentu, lieki nekavējoties, pēc darījuma noslēgšanas, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:
a)
privātais ieguldītājs pēc paša ierosmes izvēlas sazināties ar PRIIP pārdevēju un noslēgt darījumu, izmantojot tālsaziņas līdzekļus;
b)
pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana saskaņā ar šā panta 1. punktu nav iespējama;
c)
persona, kas sniedz konsultācijas vai pārdod PRIIP, ir informējusi privāto ieguldītāju par to, ka pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana nav iespējama, un ir skaidri norādījusi, ka privātais ieguldītājs var atlikt darījumu, lai pamatinformācijas dokumentu saņemtu un izlasītu pirms darījumu noslēgšanas;
d)
privātais ieguldītājs piekrīt saņemt pamatinformācijas dokumentu bez liekas kavēšanās pēc darījuma noslēgšanas, nevis atlikt darījumu, lai dokumentu saņemtu iepriekš.
4. Ja saistībā ar to pašu PRIIP privātā ieguldītāja vārdā saskaņā ar minētā privātā ieguldītāja pirms pirmā darījuma sniegtajiem norādījumiem personai, kas pārdod PRIIP, tiek veikti turpmāki darījumi, pienākums nodrošināt pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar 1. punktu attiecas tikai uz pirmo darījumu un uz pirmo darījumu pēc tam, kad pamatinformācijas dokuments ir pārskatīts saskaņā ar 10. pantu.
5. Lai nodrošinātu saskaņotu šā panta piemērošanu, EUI apvienotajā komitejā izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā norāda nosacījumus attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanas prasības izpildi, kas minēta 1. punktā.
EUI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2015. gada 31. decembrim.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
14. pants
1. Persona, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, nodrošina pamatinformācijas dokumentu privātajiem ieguldītājiem bez maksas.
2. Persona, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, nodrošina pamatinformācijas dokumentu privātajiem ieguldītājiem vienā no šādiem informācijas nesējiem:
a)
uz papīra - šai vajadzētu būt standartiespējai gadījumā, ja PRIIP tiek piedāvāts klātienē, ja vien privātais ieguldītājs nepieprasa citādu formātu;
b)
uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, ja tiek izpildīti 4. punktā minētie nosacījumi; vai
c)
tīmekļa vietnē, ja tiek izpildīti 5. punktā minētie nosacījumi.
3. Ja pamatinformācijas dokumentu nodrošina uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, vai tīmekļa vietnē, pēc privāto ieguldītāju pieprasījuma viņiem bez maksas nodrošina tā papīra kopiju. Privātos ieguldītājus informē par viņu tiesībām lūgt saņemt papīra kopiju bez maksas.
4. Pamatinformācijas dokumentu var nodrošināt uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:
a)
pastāvīga informācijas nesēja izmantošana ir atbilstīga to darījumu apstākļos, kas tiek veikti starp personu, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, un privāto ieguldītāju;
b)
privātais ieguldītājs ir varējis izvēlēties starp informāciju uz papīra un informāciju uz pastāvīga informācijas nesēja, un viņš ir izvēlējies pastāvīgo informācijas nesēju veidā, ko iespējams pierādīt.
5. Pamatinformācijas dokumentu var nodrošināt tīmekļa vietnē, kas neatbilst pastāvīga informācijas nesēja definīcijai, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:
a)
pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana tīmekļa vietnē ir atbilstīga to darījumu apstākļos, kas tiek veikti starp personu, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, un privāto ieguldītāju;
b)
privātajam ieguldītājam ir dota iespēja izvēlēties starp informāciju, kas sniegta uz papīra, un informāciju tīmekļa vietnē, un viņš ir izvēlējies pēdējo veidu, ko iespējams pierādīt;
c)
privātais ieguldītājs ir elektroniski vai rakstiskā veidā informēts par tīmekļa vietnes adresi un vietu tīmekļa vietnē, kur var piekļūt pamatinformācijas dokumentam;
d)
ir nodrošināts, ka pamatinformācijas dokuments ir pieejams tīmekļa vietnē, lejupielādējams un uzglabājams pastāvīgā informācijas nesējā tik ilgu laikposmu, cik privātajam ieguldītājam varētu būt nepieciešamība to skatīt.
Ja pamatinformācijas dokuments ir labots saskaņā ar 10. pantu, iepriekšējās versijas arī tiek sniegtas privātajam ieguldītājam pēc pieprasījuma.
6. Šā panta 4. un 5. punkta nolūkā informācijas nodrošināšana uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, vai tīmekļa vietnē ir uzskatāma kā atbilstīga to darījumu apstākļos, kas tiek veikti starp personu, kas sniedz konslutācijas vai pārdod PRIIP, un privāto ieguldītāju, ja ir pierādījumi, ka privātajam ieguldītājam ir regulāra piekļuve internetam. Par šādiem pierādījumiem uzskata gadījumu, kad privātais ieguldītājs norāda e-pasta adresi minēto darījumu īstenošanas nolūkiem.
III NODAĻA
TIRGUS UZRAUDZĪBA UN PRODUKTA INTERVENCES PILNVARAS
15. pants
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1094/2010 9. panta 2. punktu EAAPI uzrauga to apdrošināšanas ieguldījumu produktu tirgu, kurus tirgo, izplata vai pārdod Savienībā.
2. Kompetentās iestādes uzrauga to apdrošināšanas ieguldījumu produktu tirgu, kurus tirgo, izplata vai pārdod to dalībvalstī vai no tās.
16. pants
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1094/2010 9. panta 5. punktu EAAPI var, ja ir izpildīti šā panta 2. un 3. punkta nosacījumi, uz laiku aizliegt vai ierobežot Savienībā:
a)
konkrētu apdrošināšanas ieguldījumu produktu vai apdrošināšanas ieguldījumu produktu ar dažām noteiktām iezīmēm tirgošanu, izplatīšanu vai pārdošanu; vai
b)
apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību noteiktu darbības veidu vai praksi finanšu jomā.
Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties izņēmumi, ko noteikusi EAAPI.
2. EAAPI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmākie nosacījumi:
a)
ierosinātā rīcība novērš būtisku ieguldītāju aizsardzības problēmu vai apdraudējumu finanšu tirgu sakārtotai darbībai un integritātei vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;
b)
Savienības tiesību regulatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam apdrošināšanas ieguldījumu produktam vai darbībai, nenovērš šo apdraudējumu;
c)
kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu minēto apdraudējumu, vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši apdraudējuma problēmu.
Ja ir izpildīti šā punkta pirmajā daļā norādītie nosacījumi, EAAPI piesardzības nolūkos var piemērot 1. punktā minēto aizliegumu vai ierobežojumu, pirms apdrošināšanas ieguldījumu produkts tiek tirgots vai pārdots ieguldītājiem.
3. Rīkojoties atbilstīgi šim pantam, EAAPI nodrošina, lai:
a)
konkrētajai rīcībai nebūtu negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas būtu nesamērīga ar šādas rīcības ieguvumiem; vai
b)
konkrētā rīcība nerada regulējuma arbitrāžas risku.
Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes ir veikušas kādu pasākumu atbilstīgi 17. pantam, EAAPI var pieņemt ikvienu šā panta 1. punktā minēto pasākumu, nepublicējot 18. pantā paredzēto atzinumu.
4. Pirms lēmuma pieņemšanas par rīcību saskaņā ar šo pantu EAAPI informē kompetentās iestādes par rīcību, ko tā ierosina.
5. EAAPI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par jebkuru lēmumu rīkoties atbilstīgi šim punktam. Paziņojumā norāda sīkāku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu un norāda laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura šie pasākumi stājas spēkā. Aizliegums vai ierobežojums attiecas tikai uz rīcību, kas tiek veikta pēc pasākuma stāšanās spēkā.
6. EAAPI izskata atbilstīgi 1. punktam piemēroto aizliegumu vai ierobežojumu ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja aizliegums vai ierobežojums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis minētais triju mēnešu laikposms, tas zaudē spēku.
7. Šajā pantā minētā EAAPI pieņemtā rīcība prevalē pār jebkuru agrāku rīcību, ko īstenojusi kompetentā iestāde.
8. Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 30. pantam, paredzot kritērijus un faktorus, kuri EAAPI ir jāņem vērā, nosakot, kad pastāv būtiska ieguldītāju aizsardzības problēma vai apdraudējums finanšu tirgu sakārtotai darbībai un integritātei vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei, kā minēts šā panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā.
Minētie kritēriji un faktori ietver:
a)
apdrošināšanas ieguldījuma produkta sarežģītības pakāpi un saistību ar ieguldītāja veidu, kam to tirgo un pārdod;
b)
apdrošināšanas ieguldījumu produkta apmēru vai nosacīto vērtību;
c)
apdrošināšanas ieguldījumu produkta, darbības vai prakses inovācijas pakāpi; un
d)
sviru, ko veido produkts vai prakse.
17. pants
1. Kompetentā iestāde dalībvalstī vai no tās var aizliegt vai ierobežot:
a)
apdrošināšanas ieguldījumu produktu vai apdrošināšanas ieguldījumu produktu ar dažām noteiktām iezīmēm tirgošanu, izplatīšanu vai pārdošanu; vai
b)
apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību noteiktu darbības veidu vai praksi finanšu jomā.
2. Kompetentā iestāde var veikt 1. punktā noteikto darbību, ja tai ir pamatots pierādījums, ka:
a)
apdrošināšanas ieguldījumu produkts vai darbība, vai prakse rada būtisku ieguldītāju interešu aizsardzības problēmu vai rada apdraudējumu sakārtotai finanšu tirgu darbībai un integritātei vai visas finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei vismaz vienā dalībvalstī;
b)
esošās Savienības tiesību aktu regulatīvās prasības, kas piemērojamas apdrošināšanas ieguldījumu produktam vai darbībai, vai praksei, pietiekami nenovērš a) apakšpunktā minētos riskus un jautājumu nevarētu labāk risināt ar uzlabotu uzraudzību vai esošo prasību izpildi;
c)
rīcība ir samērīga, ņemot vērā identificēto risku veidu, attiecīgo ieguldītāju vai tirgus dalībnieku sarežģītības līmeni un iespējamo rīcības ietekmi uz ieguldītājiem un tirgus dalībniekiem, kuriem var piederēt, kuri var izmantot vai kuri var gūt labumu no apdrošināšanas ieguldījumu produkta vai darbības vai prakses;
d)
kompetentā iestāde ir pienācīgi apspriedusies ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, kuras šī rīcība varētu ievērojami ietekmēt; un
e)
rīcībai nav diskriminējošas ietekmes uz pakalpojumiem vai darbībām, kas tiek nodrošinātas no citas dalībvalsts.
Ja ir izpildīti šā punkta pirmajā daļā norādītie nosacījumi, kompetentā iestāde piesardzības nolūkos var piemērot 1. punktā minēto aizliegumu vai ierobežojumu, pirms apdrošināšanas ieguldījumu produkts tiek tirgots vai pārdots ieguldītājiem. Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties izņēmumi, ko noteikusi kompetentā iestāde.
3. Kompetentā iestāde nepiemēro aizliegumu vai ierobežojumu saskaņā ar šo pantu, ja vismaz mēnesi pirms paredzētās pasākuma stāšanās spēkā tā nav rakstiski vai kādā citā veidā, par ko vienojušās iestādes, detalizēti paziņojusi visām citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un EAAPI:
a)
apdrošināšanas ieguldījumu produktu vai darbību, vai praksi, uz kuru ierosinātā rīcība attiecas;
b)
precīzu ierosinātā aizlieguma vai ierobežojuma veidu un kad tam paredzēts stāties spēkā; un
c)
pierādījumus, uz kuru pamata ir balstīts tās lēmums un kuri apstiprina, ka visi 2. punkta nosacījumi ir izpildīti.
4. Izņēmuma gadījumos, ja kompetentā iestāde uzskata, ka ir jāveic steidzami pasākumi saskaņā ar šo pantu, lai novērstu apdraudējumu, ko rada 1. punktā minētie apdrošināšanas ieguldījumu produkti, darbības vai prakses, kompetentā iestāde pagaidu kārtā var rīkoties, sniedzot rakstisku paziņojumu vismaz 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā visām pārējām kompetentajām iestādēm un EAAPI, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šā panta kritēriji un ka turklāt ir skaidri konstatēts, ka vienu mēnesi ilgs paziņošanas laikposms pienācīgi nenovērstu konkrētu problēmu vai apdraudējumu. Kompetentā iestāde neveic pagaidu rīcību, kas ilgāka par trim mēnešiem.
5. Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu piemērot 1. punktā minētos aizliegumus vai ierobežojumus. Minētajā paziņojumā norāda sīkāku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu, laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura pasākumi stāsies spēkā, un pierādījumus, kuri apstiprina, ka visi 2. punkta nosacījumi ir izpildīti. Aizliegumu vai ierobežojumu piemēro tikai darbībai, kas tiek veikta pēc paziņojuma publicēšanas.
6. Kompetentā iestāde atsauc aizliegumu vai ierobežojumu, ja 2. punkta nosacījumus vairs nepiemēro.
7. Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 30. pantam, paredzot kritērijus un faktorus, kuri kompetentajām iestādēm ir jāņem vērā, nosakot, kad rodas būtiska ieguldītāju aizsardzības problēma vai apdraudējums finanšu tirgu sakārtotai darbībai un integritātei vai finanšu sistēmas stabilitātei vismaz vienā dalībvalstī, kā minēts šā panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā.
Minētie kritēriji un faktori ietver:
a)
apdrošināšanas ieguldījuma produkta sarežģītības pakāpi un saistību ar ieguldītāju veidu, kam to tirgo vai pārdod;
b)
apdrošināšanas ieguldījumu produkta, darbības vai prakses inovācijas pakāpi;
c)
sviru, ko veido produkts vai prakse;
d)
attiecībā uz finanšu tirgu sakārtotu darbību un integritāti - apdrošināšanas ieguldījumu produkta apmēru vai nosacīto vērtību.
18. pants
1. EAAPI pilda veicinošu un koordinējošu lomu saistībā ar pasākumiem, ko atbilstīgi 17. pantam veic kompetentās iestādes. Jo īpaši EAAPI nodrošina, lai kompetentās iestādes rīcība būtu pamatota un samērīga un lai attiecīgā gadījumā kompetentās iestādes izmantotu konsekventu pieeju.
2. Pēc tam, kad atbilstīgi 17. pantam ir saņemts paziņojums par rīcību, ko piemēro saskaņā ar šo pantu, EAAPI pieņem atzinumu par to, vai aizliegums vai ierobežojums ir pamatots un samērīgs. Ja EAAPI uzskata, ka citas kompetentās iestādes veiktais pasākums ir nepieciešams riska novēršanai, tā to norāda savā atzinumā. Atzinumu publicē EAAPI tīmekļa vietnē.
3. Ja kompetentā iestāde ierosina veikt vai veic pasākumu pretēji EAAPI atzinumam, kas pieņemts atbilstīgi 2. punktam, vai atsakās veikt pasākumu pretēji šādam atzinumam, tā nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, pilnībā izskaidrojot savas rīcības iemeslus.
IV NODAĻA
SŪDZĪBAS, TIESISKĀ AIZSARDZĪBA, SADARBĪBA UN UZRAUDZĪBA
19. pants
PRIIP izveidotājs un persona, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, izveido atbilstīgas procedūras un kārtību, ar ko nodrošina, ka:
a)
privātajiem ieguldītājiem ir efektīvs līdzeklis sūdzības iesniegšanai par PRIIP izveidotāju;
b)
privātie ieguldītāji, kas ir iesnieguši sūdzību saistībā ar pamatinformācijas dokumentu, saņem atbildi pēc būtības laikus un pienācīgā veidā; un
c)
efektīvas tiesiskās aizsardzības procedūras privātajiem ieguldītājiem ir pieejamas arī pārrobežu strīdu gadījumā, jo īpaši, ja PRIIP izveidotājs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī.
20. pants
1. Šīs regulas piemērošanas nolūkā kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu un bez liekas kavēšanās sniedz cita citai informāciju, kas ir svarīga to pienākumu veikšanai saskaņā ar šo regulu un to pilnvaru izmantošanai.
2. Kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas nepieciešamas to funkciju veikšanai saskaņā ar šo regulu.
21. pants
1. Dalībvalstis piemēro Direktīvu 95/46/EK attiecībā uz attiecīgajā dalībvalstī veikto personas datu apstrādi saskaņā ar šo regulu.
2. EUI veiktajai datu apstrādei piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.
V NODAĻA
ADMINISTRATĪVIE SODI UN CITI PASĀKUMI
22. pants
1. Neskarot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras un dalībvalstu tiesības paredzēt un piemērot kriminālsodus, dalībvalstis paredz noteikumus par atbilstīgiem administratīvajiem sodiem un pasākumiem, ko piemēro šīs regulas pārkāpumu gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek piemēroti. Šādi sodi un pasākumi ir efektīvi, samērīgi un attur no pārkāpumu izdarīšanas.
Dalībvalstis var nolemt neparedzēt noteikumus par administratīvajiem sodiem, kā minēts pirmajā daļā, par pārkāpumiem, par kuriem ir paredzēti kriminālsodi saskaņā ar to valsts tiesību aktiem.
Līdz 2016. gada 31. decembrim dalībvalstis paziņo Komisijai un apvienotajai komitejai pirmajā daļā minētos noteikumus. Tās bez kavēšanās ziņo Komisijai un apvienotajai komitejai par jebkuriem attiecīgajiem grozījumiem šajos noteikumos.
2. Pildot savas 24. pantā noteiktās pilnvaras, kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu, ka administratīvajiem sodiem un pasākumiem ir saskaņā ar šo regulu vēlamie rezultāti, un koordinē savas darbības, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās un pārklāšanās, piemērojot administratīvos sodus un pasākumus pārrobežu gadījumos.
23. pants
Kompetentās iestādes izmanto pilnvaras uzlikt sodus saskaņā ar šo regulu un valsts tiesību aktiem jebkurā no turpmāk minētajiem veidiem:
a)
tieši;
b)
sadarbībā ar citām iestādēm;
c)
uz savu atbildību deleģējot savas pilnvaras šādām iestādēm;
d)
vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs.
24. pants
1. Šo pantu piemēro 5. panta 1. punkta, 6. un 7. panta, 8. panta 1. līdz 3. punkta, 9. panta, 10. panta 1. punkta, 13. panta 1. punkta, 3. punkta un 4. punkta un 14. un 19. panta pārkāpumiem.
2. Kompetentās iestādes ir pilnvarotas saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemērot vismaz šādus administratīvos sodus un pasākumus:
a)
rīkojums, kas aizliedz PRIIP tirgvedību;
b)
rīkojums, kas aptur PRIIP tirgvedību;
c)
publisks brīdinājums, kurā ir norādīta atbildīgā persona un pārkāpuma būtība;
d)
rīkojums, kas aizliedz sniegt pamatinformācijas dokumentu, kas neatbilst 6., 7., 8. vai 10. pantā noteiktajām prasībām un ar ko pieprasa publicēt jaunu pamatinformācijas dokumenta versiju;
e)
administratīvi naudas sodi, kas ir vismaz šādi:
i)
juridiskas personas gadījumā:
-
līdz EUR 5 000 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, atbilstīgā vērtība valsts valūtā 2014. gada 30. decembrī, vai līdz 3 % no kopējā gada apgrozījuma saskaņā ar pēdējiem pieejamiem minētās juridiskās personas finanšu pārskatiem, kurus apstiprinājusi vadības struktūra, vai
-
ja var noteikt pārkāpuma dēļ gūto peļņu vai novērstos zaudējumus - līdz šo ieguvumu vai zaudējumu divkāršai summai;
ii)
fiziskas personas gadījumā:
-
līdz EUR 700 000 vai dalībvalstī, kur euro nav oficiālā valūta, atbilstošā summa valsts valūtā 2014. gada 30. decembrī, vai
-
ja var noteikt pārkāpuma dēļ gūto labumu vai novērstos zaudējumus - uzlikto administratīvo finansiālo sankciju apmērs var būt līdz šo ieguvumu vai zaudējumu divkāršai summai.
Ja šā punkta pirmās daļas e) apakšpunkta i) punktā minētā juridiskā persona ir mātesuzņēmums vai mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, kam ir jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (20), attiecīgo kopējo apgrozījumu veido kopējais gada apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem grāmatvedības jomā, ņemot vērā pēdējo pieejamo konsolidēto finanšu pārskatu, ko apstiprinājusi galvenā mātesuzņēmuma vadības struktūra.
3. Dalībvalstīm var paredzēt papildu sankcijas vai pasākumus un augstākus administratīvo naudas sodu līmeņus nekā šajā regulā paredzētie.
4. Gadījumos, kad kompetentās iestādes ir noteikušas vienu vai vairākus administratīvus sodus vai pasākumus saskaņā ar 2. punktu, kompetentās iestādes ir pilnvarotas sniegt vai pieprasīt, lai PRIIP izveidotājs vai persona, kas sniedz konsultācijas par PRIIP vai pārdod to, sniegtu tiešu paziņojumu attiecīgajam privātajam ieguldītājam, informējot par administratīvo sodu vai pasākumu un par to, kur iesniegt sūdzību vai prasību par tiesisko aizsardzību.
25. pants
Kompetentās iestādes piemēro 24. panta 2. punktā minētos administratīvos sodus un pasākumus, ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp attiecīgā gadījumā:
a)
pārkāpuma nopietnību un ilgumu;
b)
par pārkāpumu atbildīgās personas atbildības līmeni;
c)
pārkāpuma ietekmi uz privāto ieguldītāju interesēm;
d)
par pārkāpumu atbildīgās personas gatavību sadarboties;
e)
jebkurus par pārkāpumu atbildīgās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus;
f)
pasākumus, ko pēc pārkāpuma veikusi par pārkāpumu atbildīgā persona, lai novērstu pārkāpuma atkārtošanos nākotnē.
26. pants
Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu pieņemti lēmumi uzlikt sodus un veikt pasākumus ir pārsūdzami.
27. pants
1. Ja kompetentā iestāde ir publiskojusi informāciju par administratīvajiem sodiem vai pasākumiem, tā vienlaikus par minētajiem administratīvajiem sodiem vai pasākumiem ziņo kompetentajai EUI.
2. Kompetentā iestāde reizi gadā sniedz kompetentajai EUI apkopotu informāciju par visiem administratīvajiem sodiem un pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 22. pantu un 24. panta 2. punktu.
3. EUI publicē šajā pantā minēto informāciju savos gada ziņojumos.
28. pants
1. Kompetentās iestādes izveido efektīvus mehānismus, kas ļauj tām ziņot par šīs regulas faktiskajiem vai iespējamiem pārkāpumiem.
2. Šā panta 1. punktā minētie mehānismi aptver vismaz:
a)
konkrētas procedūras ziņojumu par faktiskiem vai potenciāliem pārkāpumiem saņemšanai un turpmākai rīcībai;
b)
atbilstošu to darbinieku aizsardzību, kuri ziņo par viņu darbavietā izdarītiem pārkāpumiem, vismaz pret atriebību, diskrimināciju un cita veida netaisnīgu attieksmi;
c)
identitātes aizsardzību gan personai, kas ziņo par pārkāpumiem, gan fiziskai personai, kas ir attiecīgi atbildīga par pārkāpumu visos procedūras posmos, izņemot tad, ja informācijas atklāšana nepieciešama saskaņā ar valsts tiesību aktiem, veicot turpmāku izmeklēšanu vai turpmāku tiesvedību.
3. Dalībvalstis savos valsts tiesību aktos var paredzēt, ka kompetentās iestādes izstrādā papildu mehānismus.
4. Dalībvalstis var noteikt prasību darba devējiem, kuri veic darbības, kuras tiek regulētas finanšu pakalpojumu sniegšanas nolūkos, ieviest atbilstošas procedūras, saskaņā ar kurām to darbinieki iekšēji ziņo par faktiskiem vai potenciāliem pārkāpumiem, izmantojot konkrētu, neatkarīgu un autonomu kanālu.
29. pants
1. Lēmumu, kas nav pārsūdzams, par administratīva soda vai pasākuma piemērošanu par pārkāpumiem, kas minēti 24. panta 1. punktā, kompetentās iestādes publicē to oficiālajā tīmekļa vietnē bez liekas kavēšanās pēc tam, kad persona, kurai piemērots sods, ir informēta par minēto lēmumu.
Publikācijā ietver vismaz šādu informāciju
a)
pārkāpuma veids un būtība;
b)
atbildīgās personas identitāte.
Minētais pienākums neattiecas uz lēmumiem, ar ko piemēro pasākumus, kuriem piemīt izmeklēšanas raksturs.
Ja kompetentās iestādes uzskata, ka juridisko personu identitātes vai fizisko personu identitātes vai personas datu publicēšana ir nesamērīga, ņemot vērā katra gadījuma atsevišķu izvērtējumu, ko veic saistībā ar šādas datu publicēšanas samērīgumu, vai ja šāda publicēšana nopietni apdraudētu finanšu tirgu stabilitāti vai patlaban notiekošu izmeklēšanu, kompetentās iestādes:
a)
aizkavē lēmuma noteikt sankciju vai pasākumu publicēšanu līdz brīdim, kad nepublicēšanas iemesli beidz pastāvēt;
b)
publicē lēmumu noteikt sankciju vai pasākumu anonīmi un tādā veidā, kas atbilst valsts tiesību aktiem, ja šāda anonīma publicēšana nodrošina attiecīgo personas datu efektīvu aizsardzību; vai
c)
nepublicē lēmumu, ar kuru piemēro sankciju vai pasākumu, ja šā punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītie risinājumi netiek uzskatīti par pietiekamiem, lai nodrošinātu:
i)
to, ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte;
ii)
šādu lēmumu publicēšanas samērīgumu attiecībā uz pasākumiem, kurus uzskata par mazāk nozīmīgiem.
2. Kompetentās iestādes informē EUI par visiem administratīvajiem sodiem vai pasākumiem, kas piemēroti, bet par kuriem informācija nav publicēta atbilstīgi 1. punkta trešās daļas c) apakšpunktam, tostarp arī par jebkādu ar konkrētu sankciju saistītu pārsūdzību un tās iznākumu.
Gadījumā, kad tiek pieņemts lēmums publicēt sankciju vai pasākumu anonīmi, attiecīgo datu publicēšanu var atlikt uz saprātīgu laikposmu, ja ir paredzams, ka šajā laikposmā anonīmas publikācijas iemesli beigs pastāvēt.
3. Ja valsts tiesību akti paredz, ka lēmumu par sankcijas vai pasākuma piemērošanu, ko var pārsūdzēt attiecīgajā tiesu vai citā iestādē, publicē, tad kompetentās iestādes nekavējoties savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē šādu informāciju un jebkādu turpmāku informāciju par šādas pārsūdzības iznākumu. Turklāt publicē arī jebkuru lēmumu, ar ko anulē iepriekšēju publicētu lēmumu noteikt sankciju vai pasākumu.
4. Kompetentās iestādes nodrošina, lai ikviena publikācija, kas veikta saskaņā ar šo pantu, būtu pieejama to oficiālajā tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus pēc tās publicēšanas. Publikācijā ietvertos personas datus kompetentās iestādes oficiālajā tīmekļa vietnē saglabā tikai tik ilgu laikposmu, cik ir nepieciešams saskaņā ar piemērojamajiem datu aizsardzības noteikumiem.
VI NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
30. pants
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 8. panta 4. punktā, 16. panta 8. punktā un 17. panta 7. punktā, Komisijai piešķir uz trīs gadu laikposmu no 2014. gada 30. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra perioda beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 4. punktā, 16. panta 8. punktā un 17. panta 7. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 8. panta 4. punktu, 16. panta 8. punktu vai 17. panta 7. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.
31. pants
Ja Komisija saskaņā ar 8. panta 5. punktu, 10. panta 2. punktu vai 13. panta 5. punktu pieņem regulatīvos tehniskos standartus, kas ir tādi paši kā regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko iesniegusi EBI, laikposms, kurā Eiropas Parlaments un Padome var iebilst pret minētajiem regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 13. panta 1. punkta otrās daļas, lai ņemtu vērā tajā aptverto jautājumu sarežģītību un apmēru, ir divi mēneši, sākot no paziņošanas dienas. Minēto laikposmu pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas var pagarināt par vienu mēnesi.
32. pants
1. Pārvaldības sabiedrības, kas definētas Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ieguldījumu sabiedrības, kā minēts tās 27. pantā, un personas, kas konsultē par PVKIU sertifikātiem vai pārdod tos, kā minēts tās 1. panta 2. punktā, ir atbrīvotas no šajā regulā minētajiem pienākumiem līdz 2019. gada 31. decembrim.
2. Ja Direktīvas 2009/65/EK 78.-81. pantā minētos noteikumus par pamatinformācijas dokumenta formātu un saturu dalībvalsts piemēro fondiem, kas nav saistīti ar PVKIU un tiek piedāvāti privātajiem ieguldītājiem, šā panta 1. punktā minētais atbrīvojums attiecas uz pārvaldības sabiedrībām, ieguldījumu sabiedrībām un personām, kas privātajiem ieguldītājiem sniedz konsultācijas par šādu fondu sertifikātiem vai pārdod tos.
33. pants
1. Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim veic šīs regulas pārskatīšanu. Pārskatīšanā ietver, pamatojoties uz EUI saņemto informāciju, vispārēju apsekojumu par to, kā darbojas izpratnes brīdinājums, ņemot vērā kompetento iestāžu norādījumus šajā ziņā. Tajā ietver arī apsekojumu par praktisko pielietojumu šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, ņemot vērā norises privāto ieguldījumu produktu tirgū, pamatojumu, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tā, ka tiek ieviests sociālo un vides ieguldījumu marķējums. Kā daļu no šīs pārskatīšanas Komisija veic patērētāju apsekojumus un neleģislatīvu iespēju izskatīšanu, kā arī izskata rezultātus, kas gūti, veicot Regulas (ES) Nr. 346/2013 pārskatīšanu saistībā ar tās 27. panta 1. punkta c), e) un g) apakšpunktu.
Attiecībā uz PVKIU, kā tie definēti Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā, pārskatīšanā novērtē, vai pārejas noteikumi saskaņā ar šīs regulas 32. pantu jāpagarina vai arī - pēc visu nepieciešamo pielāgojumu identificēšanas - Direktīvas 2009/65/EK noteikumus par ieguldītājiem paredzēto pamatinformāciju varētu aizstāt ar šīs direktīvas noteikumiem par pamatinformācijas dokumentu vai tos varētu uzskatīt par līdzvērtīgiem. Pārskatīšanā apsver arī šīs regulas darbības jomas iespējamu paplašināšanu, attiecinot to arī uz citiem finanšu produktiem, un izvērtē, vai produktu atbrīvojums no šīs regulas darbības jomas būtu jāsaglabā, ņemot vērā drošus patērētāju aizsardzības standartus, tostarp finanšu produktu salīdzinājumus. Pārskatīšanā izvērtē arī to, cik piemēroti ir ieviest kopīgus noteikumus par vajadzību visām dalībvalstīm paredzēt administratīvus sodus par šīs regulas pārkāpumiem.
2. Komisija, pamatojoties EAAPI veikto darbu saistībā ar produktu informācijas atklāšanas prasībām, līdz 2018. gada 31. decembrim izvērtē, vai ierosināt jaunu leģislatīvu aktu, ar kuru attiecībā uz minētajiem produktiem nodrošinātu piemērotas produktu informācijas atklāšanas prasības, vai arī pensiju produktus, kas minēti 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā, iekļaut šīs regulas darbības jomā.
Veicot šo izvērtējumu, Komisija nodrošina, ka ar šādiem pasākumiem netiek pazemināti informācijas atklāšanas prasību standarti dalībvalstīs, kurās attiecībā uz šādiem pensiju produktiem jau pastāv informācijas atklāšanas prasību režīmi.
3. Pēc apspriešanās ar apvienoto komiteju Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu saistībā ar 1. un 2. punktu, vajadzības gadījumā pievienojot tam leģislatīvā akta priekšlikumu.
4. Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim veic tirgus apsekojumu, lai noskaidrotu, vai ir pieejami tiešsaistes kalkulatoru rīki, kas privātajam ieguldītājam ļauj aprēķināt PRIIP kopējās izmaksas un nodevas, un vai tie ir bez maksas. Komisija ziņo, vai minētie rīki nodrošina ticamus un precīzus aprēķinus attiecībā uz visiem produktiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā.
Gadījumā, ja apsekojumā secināts, ka šādi rīki nepastāv vai esošie rīki nedod iespēju privātajiem ieguldītājiem saprast, kāda ir kopējā PRIIP izmaksu un nodevu summa, Komisija novērtē iespēju EUI ar apvienotās komitejas starpniecību izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, izklāstot specifikācijas, kas piemērojamas šādiem Savienības līmeņa rīkiem.
34. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2016. gada 31. decembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2014. gada 26. novembrī