РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 99/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 януари 2013 година
относно Европейската статистическа програма за периода 2013 - 2017 г.
(текст от значение за ЕИП и за Швейцария)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 338, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Надеждните емпирични и статистически данни имат изключително важно значение за измерването на напредъка и оценката на ефективността на политиките и програмите на Съюза, особено в контекста на стратегията „Европа 2020“, която е изложена в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020 - стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („Европа 2020“).
(2)
Съгласно Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика (2) следва да се изготви многогодишна Европейска статистическа програма („многогодишната програма“), която да осигури рамката за финансиране на действията на Съюза.
(3)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 223/2009 многогодишната програма следва да осигури рамката за разработването, изготвянето и разпространението на европейската статистика, основните области и целите на предвидените действия за период, който не надвишава пет години. С програмата следва да се определят приоритети относно потребностите от информация с цел осъществяване на дейностите на Съюза. Тези потребности следва да се преценят спрямо ресурсите, необходими на равнището на Съюза и на национално равнище, за да се осигури изискваната статистика, както и спрямо тежестта за респондентите и свързаните разходи на респондентите, като се обръща особено внимание на разходната ефективност.
(4)
Разработването, изготвянето и разпространението на европейската статистика в законодателната рамка на многогодишната програма следва да се осъществяват чрез тясно и координирано сътрудничество в рамките на Европейската статистическа система (ЕСС) между статистическия орган на Съюза, а именно Комисията (Евростат), и националните статистически институти и другите национални органи, определени от държавите членки (заедно „национални статистически органи“) (3). Професионалната независимост на националните статистически институти и на Комисията (Евростат) е от съществено значение за предоставянето на достоверни и висококачествени статистически данни.
(5)
По-тясното сътрудничество между Комисията (Евростат) и националните статистически институти е от изключително голямо значение за повишаването на качеството на европейската статистика. Това по-тясно сътрудничество следва да се съсредоточи основно върху предоставянето на допълнително методологично обучение по статистика и свързаните с нея въпроси, развитието и разпространението на съществуващите добри практики в рамките на ЕСС, както и върху обмена на персонал между държавите членки и Комисията (Евростат).
(6)
Изпълнението на многогодишната програма е възможност за изготвяне на хармонизирана европейска статистика, която да допринася за разработването, изготвянето и разпространението на обща, съпоставима и надеждна статистическа информация на равнището на Съюза.
(7)
Висококачествената статистика, която е разработена, изготвена и разпространена по многогодишната програма, има съществено значение за вземането на фактически обосновани решения,; тя следва да бъде налице своевременно и да допринася за изпълнението на политиките на Съюза, както това е залегнало в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и в „Европа 2020“ и в други политики, разгледани в стратегическите приоритети на Комисията за периода 2010 - 2014 г., а именно засилено и интегрирано икономическо управление, изменение на климата, реформирана селскостопанска политика, растеж и социално сближаване, равенство между половете, Европа на гражданите и глобализацията. Тя също така следва да бъде подпомогната чрез финансирани по многогодишната програма действия в случаите, когато Съюзът може да осигури ясно изразена добавена стойност, и които действия целят да гарантират, че икономическите, социалните и екологичните показатели се третират на равна основа.
(8)
При определянето на статистическите области, които да бъдат развивани, следва да се вземат предвид целите на Регламент (ЕС) № 691/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2011 г. относно европейските икономически сметки за околната среда (4), които се отнасят до разработването на нови модули за икономически сметки за околната среда.
(9)
Освен това при статистическите проучвания следва да се обръща специално внимание на въздействието на програмите за фискална консолидация върху работниците и другите граждани. Статистическите данни следва да се събират по начин, който осигурява проследяване на развитието в отделните държави членки, например развитието по отношение на безработицата, размера и промените на плащанията за социален трансфер, броя и качеството на работните места, мобилността на работната сила в рамките на държавите членки, на Съюза, между Съюза и трети държави, както и свързаните социално-географски промени в структурата на заплащане и мерките за обучение.
(10)
През последните години ЕСС е изправена пред редица предизвикателства. На първо място, липсата на висококачествена национална статистика може да има пагубни последици за държавите членки и за Съюза като цяло. Ето защо винаги точната и висококачествена статистика, изготвена от професионално независими национални статистически институти, е абсолютно необходима за целите на изготвянето на политики както на национално равнище, така и на равнището на Съюза, и по-конкретно в контекста на надзорните механизми на еврозоната.
(11)
На второ място, потребността от европейска статистика непрекъснато се увеличава и е малко вероятно в бъдеще тази тенденция да се промени. Икономическата глобализация представлява специфично предизвикателство, което изисква разработване на нови параметри за измерване на глобалните вериги стойности по международно координиран начин, като с това се осигурява по-добра представа за икономическия растеж и създаването на работни места.
(12)
На трето място, естеството на потребностите се променя непрекъснато, което изисква повече синергия между статистическите области.
(13)
На четвърто място, подходящите разбивки на наличните данни могат да улеснят наблюдението на последиците от икономическата и финансова криза и въздействието на прилаганите политики върху гражданите, включително най-уязвимите сред тях.
(14)
На пето място, естеството на статистиката се промени. Статистиката вече не е просто един източник на информация за целите на изготвянето на политики, а залегна в самата основа на процеса на вземане на решения. Вземането на фактически обосновани решения изисква статистика, която да отговаря на критерии за високо качество, свързани с конкретните цели, за които се използва, като е налице нарастваща потребност от комплексна многоаспектна статистика в подкрепа на сложните политически сфери. За да се отговори правилно на изискванията за изготвянето на политики, са необходими дезагрегирани данни по пол, когато е целесъобразно.
(15)
На шесто място, поради появата на нови действащи лица на информационния пазар, в това число лица, предоставящи информация в почти реално време, в бъдеще приоритет на ЕСС ще е високото качество, включително актуалността.
(16)
На седмо място, предизвикателствата са дори още по-големи поради бюджетните ограничения на национално равнище и на равнището на Съюза, както и поради необходимостта от допълнително намаляване на тежестта за предприятията и гражданите.
(17)
Всички тези седем предизвикателства са разгледани в Съобщението на Комисията от 10 август 2009 г. относно метода за изготвяне на статистическата информация на ЕС: визия за следващото десетилетие и в стратегията на ЕСС за неговото прилагане, за да се преразгледат методите на работа на ЕСС с оглед повишаване на нейната ефективност и гъвкавост. Прилагането в практиката на посоченото съобщение е в основата на многогодишната програма в рамките на съвместната стратегия на ЕСС.
(18)
За да се гарантират интегритета и управлението на качеството при разработването, изготвянето и разпространението на европейската статистика съгласно настоящия регламент, националните статистически институти и Комисията (Евростат) следва да предприемат всички необходими мерки за поддържане на общественото доверие в статистиката и да позволят по-строгото прилагане на действащия Кодекс на европейската статистическа практика и съобщението на Комисията от 15 април 2011 г., озаглавено „Към стабилно управление на качеството на европейската статистика“, като се спазват установените в тях принципи.
(19)
С цел по-доброто съчетаване на ограничените ресурси, с които разполагат изготвящите европейска статистика национални и европейски органи, с непрекъснато нарастващите потребности от статистически данни, подготвителната фаза за годишните статистически работни програми на Комисията, в които се конкретизира многогодишната програма, следва да включва систематичен и задълбочен преглед на статистическите приоритети, с които да се намалят по-маловажните изисквания и опростят съществуващите процеси, като същевременно се подобри надеждността и се запазят стандартите за високо качество на официалната статистика. Следва също така да се отчита тежестта за респондентите, независимо дали става въпрос за стопански субекти, за единици на централното, регионалното или местното държавно управление, за домакинства или физически лица. Процесът следва да бъде съпровождан от тясно сътрудничество между ползвателите и производителите на европейска статистика.
(20)
В този контекст следва да се постигне разумно разпределение на финансовата тежест между бюджета на Съюза и бюджетите на държавите членки. Поради това, в допълнение към определените с настоящия регламент финансови средства, националните статистически органи следва да получават на национално равнище подходящо финансиране, за да провеждат отделните статистически действия, набелязани за изпълнението на многогодишната програма.
(21)
С оглед на тежестта във връзка със съответствието, особено за по-малките държави членки, Комисията (Евростат) следва да може да предоставя техническа и експертна помощ на държавите членки, за да им съдейства да се справят с ограниченията при изследванията и с основните методологични пречки с цел да се гарантира съответствие и предоставянето на висококачествени данни.
(22)
Финансовият пакет за многогодишната програма следва също да се разпредели така, че да покрие разходите, необходими за подобряването на процеса за изготвяне на висококачествена европейска статистика и на капацитета за това, както и за потребностите от обучение на националните специалисти в областта на статистиката.
(23)
Финансовото участие на Съюза следва да бъде в подкрепа на дейности по разработването, изготвянето и разпространението на европейската статистика, както е посочено в настоящия регламент. То следва да бъде под формата на безвъзмездни средства, договори за възлагане на обществена поръчка или всякаква друга подкрепа, необходима за постигане на целите на многогодишната програма. В този контекст използването на еднократни суми следва да бъде основно средство за опростяване на управлението на безвъзмездните средства.
(24)
Съгласно член 15 от Регламент (ЕО) № 223/2009 следва да се разработи подходяща финансова структура в подкрепа на мрежите за съвместна дейност.
(25)
Следва да се предвиди разпоредба, с която да се даде възможност за участие в многогодишната програма на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия, участващи в Европейското икономическо пространство, („държавите от ЕИП/ЕАСТ“) и Швейцария. Също така следва да се предвидят разпоредби, с които да се даде възможност за участие в многогодишната програма на други държави, по-специално на съседните на Съюза държави, на държавите, които са подали молби за членство в Съюза, и на държавите кандидатки и присъединяващите се държави.
(26)
В контекста на изпълнението на многогодишната програма следва да се насърчава, когато е целесъобразно, сътрудничеството с трети държави, неучастващи в многогодишната програма, като се вземат предвид съответните или предвидените споразумения между тези държави и Съюза.
(27)
За да се считат за решения за финансиране съгласно член 84, параграф 3 от Регламент (Евратом, ЕО) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (5) („Финансов регламент“), в годишните работни програми, приети от Комисията за изпълнението на многогодишната програма, трябва да се определят поставените цели, очакваните резултати, методът на изпълнение и тяхната обща стойност. В тях също така трябва да се съдържа описание на действията, които ще бъдат финансирани, указание за разпределената за всяко действие сума и примерен график за изпълнение. Желателно е в тях да се посочи и какво е значението им за потребностите на ползвателите, както и план на проекта. По отношение на безвъзмездните средства програмите следва да включват приоритетите, основните критерии за оценка и максималния размер на съфинансирането. Освен това годишните работни програми следва да включват подходящи показатели за наблюдение на резултатите.
(28)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на многогодишната програма, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки и поради това може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(29)
Извършена беше предварителна оценка в съответствие с принципа на добро финансово управление, за да се насочи вниманието в многогодишната програма към нуждата от ефективност и ефикасност при постигането на нейните цели и да се включат бюджетни ограничения още от етапа на изработване на многогодишната програма и по-нататък. Стойността и въздействието на мерките, предприемани в рамките на многогодишната програма, следва редовно да бъдат подлагани на наблюдение и оценка, включително от независими външни оценители. За целите на оценяването на многогодишната програма бяха формулирани измерими цели и бяха разработени показатели.
(30)
С настоящия регламент се определя финансовият пакет за 2013 г. за многогодишната програма, който да бъде главната отправна точка в рамките на годишната бюджетна процедура за бюджетния орган по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6).
(31)
В допълнение към финансовия пакет, определен с настоящия регламент, за отделните статистически действия, насочени към изпълнението на многогодишната програма, които включват също действия под формата на споразумение между националните статистически органи и Комисията (Евростат), следва да се предоставя подходящо финансиране на национално равнище, доколкото в възможно.
(32)
Оценката на въздействието за настоящия регламент, в която се посочват икономиите на разходите за Съюза и държавите членки, представлява основата за разпределението на финанси за многогодишната програма. Икономиите на разходите ще се дължат, по-конкретно, на новите методи за изготвяне на европейската статистика, които са следствие на развитието в областта на информационните и комуникационните технологии.
(33)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, установяване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, погрешно изплатени или неправомерно използвани средства, и когато е уместно, санкции.
(34)
За да се гарантира приемственост на статистическите дейности, предвидени в рамките на ЕСС за цялата календарна 2013 г. и от съображения за правна сигурност, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му и да се прилага от 1 януари 2013 г. По-специално целта на предвидената дата на прилагане на настоящия регламент е да се осигури основание за заплащане на договорно нает персонал, както и на всички дейности по програмата.
(35)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 223/2009 проектът на многогодишна програма беше представен за предварително разглеждане на Комитета на Европейската статистическа система, на Европейския статистически консултативен комитет, създаден с Решение № 234/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), и на Комитета по парична и финансова статистика и статистика на платежния баланс, създаден с Решение 2006/856/ЕО на Съвета (8),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Създаване на Европейската статистическа програма
Създава се Европейска статистическа програма за периода 2013 - 2017 г. („програмата“).
Член 2
Добавена стойност
Добавената стойност на програмата се състои в това, че гарантира, че европейската статистика е насочена към информацията, необходима за създаване, изпълнение, наблюдение и оценяване на политиките на Съюза. Освен това програмата допринася за ефективното използване на ресурсите, като с нея се подкрепят действията с основен принос към разработването, изготвянето и разпространението на хармонизирана, съпоставима, надеждна, лесна за ползване и достъпна статистическа информация, която се основавана единни стандарти и общи принципи, предвидени в Кодекса на европейската статистическа практика („Кодекс на статистическата практика“) приет от Комитета на Европейската статистическа система, по-специално критериите за качество - относимост, точност и надеждност, актуалност и навременност, достъпност и яснота, както и съгласуваност и съпоставимост.
Член 3
Приложно поле
1. С настоящия регламент се предвижда програмната рамка за разработването, изготвянето и разпространението на европейска статистика, както и основните области и целите на предвидените действия за периода 2013 - 2017 г. в съответствие с членове 13 и 14 от Регламент (ЕО) № 223/2009.
2. В обхвата на програмата не попадат мерките, предвидени в Програмата за модернизиране на европейската статистика относно предприятията и търговията (програмата „MEETS“), създадена с Решение № 1297/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), до приключването на тази програма на 31 декември 2013 г., но се включват целите в областта на статистиката относно предприятията и търговията, планирани за изпълнение в периода 2014 - 2017 г.
Член 4
Цели
1. Общата цел на програмата е да позволи Европейската статистическа система (ЕСС) да продължи да бъде водещият доставчик на висококачествена статистика за Европа.
2. Като се имат предвид наличните ресурси на национално равнище и на равнището на Съюза, както и тежестта за респондентите, следните конкретни цели ще се преследват при статистическите действия, предприемани за изпълнение на програмата:
- цел № 1: да се предоставя своевременно статистическа информация в подкрепа на разработването, мониторинга и оценката на политиките на Съюза, която да отразява правилно приоритетите, като същевременно се поддържа баланс между икономическата, социалната и екологичната област и се обслужват потребностите на широк кръг от ползватели на европейска статистика, включително на други ръководни лица, изследователите, представителите на бизнес средите и европейските граждани като цяло, по разходноефективен начин без излишно дублиране на усилията;
- цел № 2: да се прилагат нови методи за изготвяне на европейската статистика, насочени към постигане на по-висока ефективност и повишаване на качеството;
- цел № 3: да се засили партньорството в рамките на ЕСС и извън нея с цел допълнително укрепване на производителността и засилване на водещата ѝ роля в официалната статистика в световен мащаб; и
- цел № 4: да се гарантира, че предоставянето на подобна статистика е последователно за целия период на действие на програмата, при условие че това не вреди на механизмите за определяне на приоритетите на ЕСС.
3. Посочените в параграфи 1 и 2 общи и конкретни цели са конкретизирани в приложението, в което са посочени и показателите, използвани за мониторинг на изпълнението на програмата. В съответствие с членове 13 и 14 от Регламент (ЕО) № 223/2009 програмата е предмет на подробно годишно планиране, неразделна част от което ще бъде механизмът за определяне на приоритетите. Целите на програмата се постигат чрез тясно и координирано сътрудничество в рамките на ЕСС. Програмата включва разработването на подходящи инструменти, които да доведат до повишаване на качеството, по-голяма гъвкавост на ЕСС и повишена способност за своевременно удовлетворяване на потребностите на ползвателите. Тя също играе водеща роля при разработването на надеждни показатели, които могат да отговорят на предизвикателствата на 21 век, в частност да измерват устойчивостта на околната среда, качеството на живот и социалното сближаване, както и да регистрират икономическата активност в третичния сектор и социалната икономика.
Член 5
Статистическо управление, независимост, прозрачност и качество
1. Европейската статистика се изготвя по професионално независим и прозрачен начин.
2. Програмата се изпълнява в съответствие с принципите на Кодекса на статистическата практика с оглед изготвяне и разпространение на висококачествена хармонизирана и съпоставима европейска статистика в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 223/2009 и гарантиране на правилното функциониране на ЕСС като цяло. Националните статистически институти и статистическият орган на Съюза (Комисията (Евростат) гарантират, чрез своята професионална независимост, че европейската статистика отговаря на Кодекса на статистическата практика.
3. Националните статистически институти и другите национални органи, определени от държавите членки, (заедно „националните статистически органи“) и Комисията (Евростат), които отговарят за разработването, изготвянето и разпространението на европейската статистика:
-
се стремят да укрепят институционалната и организационната среда, която насърчава координацията, ефективността и надеждността на националните статистически органи и Комисията (Евростат), които изготвят и разпространяват европейска статистика;
-
поставят акцент върху статистическите принципи, посочени в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 223/2009, и потребностите на ползвателите;
-
обслужват потребностите на институционалните ползватели от Съюза в съответствие с Регламент (ЕО) № 223/2009 и се стремят да разработват статистика, която обслужва потребностите на широк кръг от ползватели на европейска статистика, включително на други ръководни лица, изследователите, представителите на бизнес средите и европейските граждани като цяло; и
-
си сътрудничат със статистическите органи на международно равнище с цел да се насърчи използването на международни понятия, класификации, методи и други стандарти, по-специално с оглед гарантиране на по-голяма съгласуваност и по-добра съпоставимост на световно равнище.
4. Всяка държава членка се стреми да гарантира, че нейните процеси на изготвяне на статистика се установяват по стандартизиран начин и се подсилват от механизми за одит, доколкото е възможно.
5. В интерес на прозрачността Комисията (Евростат) публично оповестява, когато е целесъобразно, своята оценка на качеството на националното участие в европейската статистика в рамките на представянето на доклади за качеството и мониторинга на съответствието.
6. Комисията (Евростат) преценява по какъв начин да направи своите публикации, особено тези, които са достъпни на нейния интернет сайт, по-лесни за ползване от непрофесионалисти, предоставя лесен достъп до пълни серии от данни и включва интуитивни сравнителни графики, за да се осигури по-голяма добавена стойност за гражданите. Периодичните актуализации от страна на Комисията (Евростат) по възможност предоставят информация относно всяка държава членка и предлагат серии от данни на годишна и месечна база и серии от дългосрочни данни, когато е целесъобразно и когато ползите надвишават разходите по събирането.
Член 6
Определяне на статистически приоритети
1. Програмата гарантира изпълнението на статистически инициативи, които стоят в основата на разработването, изпълнението и мониторинга на текущите политики на Съюза, и предоставя статистическа подкрепа за важни изисквания, произтичащи от новите политически инициативи на Съюза.
2. При подготовката на годишните работни програми, посочени в член 9, Комисията гарантира ефективно определяне на приоритетите и годишен преглед и доклад относно статистическите приоритети. По този начин годишните работни програми ще се стремят да гарантират, че европейската статистика може да бъде изготвена в рамките на наличните ресурси на национално равнище и на равнището на Съюза. Определянето на приоритетите допринася за намаляването на разходите и тежестта, произтичащи от новите статистически изисквания, чрез намаляване на статистическите изисквания в съществуващите области на европейската статистика и се осъществява в тясно сътрудничество с държавите членки.
3. Комисията осигурява разработването и прилагането на инструменти за ежегодно преразглеждане на приоритетите на статистическите дейности с цел да допринесе за намаляването на разходите и тежестта за доставчиците на данни и лицата, изготвящи статистика.
4. При предлагането на нови действия или въвеждането на големи промени в съществуващата статистика Комисията надлежно обосновава тези действия или промени и предоставя информация с участието на държавите членки относно тежестта за респондентите и разходите за изготвяне на статистика в съответствие с член 14, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 223/2009.
Член 7
Финансиране
1. Финансовият пакет на Съюза за изпълнение на програмата за 2013 г. се определя на 57,3 милиона евро, които обхващат програмния период 2007 - 2013 г.
2. Не по-късно от три месеца след приемането на многогодишната финансова рамка за периода 2014 - 2020 г. (МФР за периода 2014 - 2020 г.), Комисията се приканва да представи на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за установяване на разпределението на финансовите средства за периода 2014 - 2017 г.
3. Комисията предоставя финансовата подкрепа от страна на Съюза в съответствие с Финансовия регламент.
4. Комисията взема своето решение относно годишните бюджетни кредити при зачитане на прерогативите на бюджетния орган.
Член 8
Административна и техническа помощ
С разпределените за програмата финансови средства могат да бъдат покривани разходите във връзка с дейности по подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценяване, които се изискват за управлението на програмата и осъществяването на нейните цели, и по-специално проучвания, заседания на експерти, разходи, свързани с възстановяване на средства на експерти в областта на статистиката, дейности по предоставяне на информация и осведомяване, разходи, свързани с информационни мрежи, насочени към обработката и обмена на информация, както и всички други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията във връзка с управлението на програмата. Разпределените средства могат да покриват също техническа и експертна помощ, предоставени на държавите членки, които поради специфични обстоятелства не могат да изготвят определен вид европейска статистика или статистика с необходимото качество.
Член 9
Годишна работна програма
С цел изпълнение на програмата Комисията приема годишни работни програми, които отговарят на изискванията, установени в член 17 от Регламент (ЕО) № 223/2009, и в които се определят поставените цели и очакваните резултати, в съответствие с общите и конкретните цели, посочени в член 4, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент. Всяка годишна работна програма се представя на Европейския парламент за сведение.
Член 10
Видове подкрепа
Финансовото участие на Съюза може да бъде под формата на безвъзмездни средства, договори за възлагане на обществена поръчка или всякаква друга подкрепа, необходима за постигането на общите и конкретните цели, посочени в член 4, параграфи 1 и 2.
Член 11
Допустими действия
1. Финансовото участие на Съюза е в подкрепа на дейности по разработването, изготвянето и разпространението на европейската статистика, необходима за постигането на общите и конкретните цели, посочени в член 4, параграфи 1 и 2. С приоритет се ползват действията с голяма добавена стойност за Съюза в съответствие с член 2.
2. Финансовото участие в подкрепа на мрежите за съвместна дейност, посочени в член 15 от Регламент (ЕО) № 223/2009 може да бъде под формата на безвъзмездни средства за дейност и да покрива до 95 % от допустимите разходи.
3. По целесъобразност, за функционирането на организациите, посочени в член 12, параграф 3, може да се предоставят безвъзмездни средства за оперативни разходи, които не надхвърлят 50 % от допустимите разходи.
4. Като участие в разходите, направени от държавите членки при осъществяване на действия, основаващи се на събирането на данни, може да се изплаща еднократна сума за масив от данни, за който на Комисията са предоставени пълните резултати, без при това да се надвишава определен максимален праг за събиране на данни. Размерът на еднократната сума се определя от Комисията при надлежно отчитане на сложността на събирането на данни.
Член 12
Бенефициери, отговарящи на условията за получаване на безвъзмездни средства
1. В съответствие с член 128, параграф 1, втора алинея от Финансовия регламент на националните статистически органи, посочени в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 223/2009, могат да се предоставят безвъзмездни средства без покани за представяне на предложения.
2. В мрежите за съвместна дейност могат да участват посочените в параграф 1 бенефициери, както и други органи без покани за представяне на предложения, в съответствие с член 128, параграф 1 от Финансовия регламент.
3. Безвъзмездните средства за оперативни разходи, посочени в член 11, параграф 3, могат да бъдат предоставяни на организации, отговарящи на следните два критерия:
а)
да са с нестопанска цел, да са независими от промишлени, търговски, стопански или други конфликтни интереси и да имат за свои основни цели и дейности насърчаването и подкрепата за прилагане на Кодекса на статистическата практика и на нови методи за изготвяне на европейската статистика, насочени към постигане на по-висока ефективност и повишаване на качеството на равнището на Съюза; и
б)
да са предоставили на Комисията задоволителни отчети за своя членски състав, вътрешни правила и източници на финансиране.
Член 13
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез последователни и ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез връщането на погрешно изплатените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одит по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства в рамките на настоящия регламент.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) извършва, когато е целесъобразно, проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за които са отпуснати финансови средства по силата на настоящия регламент.
Без да се засягат първа и втора алинея, в споразумения за сътрудничество с трети държави и международни организации, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, решения за отпускане на безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се предвижда изрично упълномощаване на Комисията, Сметната палата и OLAF за провеждане на такива одити, проверки и инспекции на място.
Член 14
Участие на трети държави в програмата
В програмата могат да участват:
а)
държавите от ЕИП/ЕАСТ в съответствие с условията, определени в Споразумението за Европейското икономическо пространство;
б)
Швейцария, в съответствие с условията, определени в Споразумението от 26 октомври 2004 г. между Европейската общност и Конфедерация Швейцария за сътрудничество в областта на статистиката (11); и
в)
държави, по отношение на които се прилага Европейската политика на съседство, държави, които са подали молби за членство в Съюза, държавите кандидатки и присъединяващите се държави, и държавите от Западните Балкани, участващи в процеса на стабилизиране и асоцииране, в съответствие с условията, установени в съответните двустранни или многостранни споразумения с тези държави, които определят общите принципи за тяхното участие в програмите на Съюза.
Член 15
Оценка и преглед на програмата
1. След консултации с Комитета на Европейската статистическа система и до 30 юни 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент и Съвета междинен доклад за напредъка относно изпълнението на програмата.
2. Не по-късно от 31 декември 2016 г. Комисията може, въз основа на междинния доклад за напредъка, посочен в параграф 1, и след консултации с Комитета на Европейската статистическа система, да представи на Европейския парламент и на Съвета предложение за удължаване на програмата за периода 2018 - 2020 г., при спазване на МФР за периода 2014 - 2020 г.
3. До 31 декември 2018 г. и след консултации с Комитета на Европейската статистическа система и Европейския статистически консултативен комитет Комисията представя на Европейския парламент и Съвета окончателен доклад за оценка относно изпълнението на програмата.
Член 16
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 15 януари 2013 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 99/2013
(2013. gada 15. janvāris)
par Eiropas statistikas programmu 2013.-2017. gadam
(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
tā kā:
(1)
Pamatotiem empīriskiem datiem un statistikas datiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai novērtētu progresu un izvērtētu Savienības politikas un programmu efektivitāti, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””).
(2)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (2) būtu jāizveido daudzgadu Eiropas statistikas programma (turpmāk “daudzgadu programma”), kas nodrošina regulējumu Savienības darbību finansēšanai.
(3)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmai būtu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas statistikas programmā būtu jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām Savienības darbību veikšanai. Minētās vajadzības būtu jāizvērtē attiecībā pret resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī attiecībā pret informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām, pievēršot īpašu uzmanību izmaksu efektivitātei.
(4)
Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko regulējumu būtu jāveic, Savienības statistikas iestādei - Komisijai (Eurostat) - un valstu statistikas institūtiem un citām dalībvalstu izraudzītām valsts iestādēm (kopā “valstu statistikas iestādes”) cieši un saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) (3). Valstu statistikas institūtu un Komisijas (Eurostat) profesionālā neatkarība ir būtiska, lai sniegtie statistikas dati būtu ticami un kvalitatīvi.
(5)
Ciešākai sadarbībai starp Komisiju (Eurostat) un valstu statistikas institūtiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai uzlabotu Eiropas statistikas kvalitāti. Īstenojot šādu ciešāku sadarbību, galvenokārt būtu jāpievēršas tam, lai tiktu nodrošināta turpmāka metodoloģiskā apmācība par statistiku un ar to saistītiem jautājumiem, pašreizējās labās prakses pilnveidošana un izplatīšana ESS, kā arī darbinieku apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju (Eurostat).
(6)
Daudzgadu programmas īstenošana ir iespēja saskaņot Eiropas statistikas sagatavošanu, lai veicinātu kopējas, salīdzināmas un uzticamas statistikas informācijas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu Savienības līmenī.
(7)
Augstas kvalitātes statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar daudzgadu programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā, tai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības politikas jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un stratēģijā “Eiropa 2020”, un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.-2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika, izaugsme un sociālā kohēzija, dzimumu līdztiesība, tautu Eiropa un globalizācija). Tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar daudzgadu programmu finansētās darbības, kurās Savienība var piešķirt nepārprotamu pievienoto vērtību un kuru mērķis ir nodrošināt vienādu attieksmi pret visiem ekonomiskajiem, sociālajiem un vides rādītājiem.
(8)
Nosakot statistikas jomas, kuras jāattīsta, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 691/2011 (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (4) minētie mērķi, kuri attiecas uz jaunu vides ekonomisko kontu moduļu izveidi.
(9)
Turklāt statistikas pētījumos īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā darba ņēmējus un citus iedzīvotājus ietekmē budžeta konsolidācijas programmas. Statistikas dati būtu jāvāc tādā veidā, lai nodrošinātu pārskatāmību attiecībā uz notikumiem atsevišķās dalībvalstīs, piemēram, bezdarbu, sociālo transfertu apmēru un izmaiņām, darba vietu skaitu un kvalitāti, darbaspēka pārvietošanos dalībvalstīs un Savienībā un starp Savienību un trešām valstīm, kā arī attiecīgajām sociāli ģeogrāfiskajām izmaiņām atalgojuma struktūrā un apmācības pasākumos.
(10)
Pēdējos gados ESS ir saskārusies ar daudzām grūtībām. Pirmkārt, kvalitatīvu valsts statistikas datu trūkums var negatīvi ietekmēt dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādēļ konsekventi precīziem un kvalitatīviem statistikas datiem, kurus sagatavojuši profesionāli neatkarīgi valstu statistikas institūti, ir ārkārtīgi liela nozīme politikas veidošanā valsts un Savienības līmenī un jo īpaši eurozonas uzraudzības mehānismu veidošanas kontekstā.
(11)
Otrkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies, un maz ticams, ka tas nākotnē mainīsies. Ekonomikas globalizācija ir īpaša problēma, kas jārisina, izstrādājot jaunus parametrus, lai starptautiski saskaņotā veidā mērītu globālās vērtības ķēdes un tādējādi nodrošinātu labāku priekšstatu par ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu.
(12)
Treškārt, vajadzību veids nepārtraukti mainās, un ir nepieciešama lielāka sinerģija starp statistikas nozarēm.
(13)
Ceturtkārt, atbilstošs pieejamo datu dalījums var atvieglot ekonomikas un finanšu krīzes seku un īstenotās politikas ietekmes uz iedzīvotājiem, tostarp uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem, uzraudzīšanu.
(14)
Piektkārt, ir mainījusies statistikas būtība. Tā vairs nav tikai atsevišķs informācijas avots, ko ņem vērā politikas veidošanā; tagad tā ir kļuvusi par svarīgāko aspektu lēmumu pieņemšanas procesā. Uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem, kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. Lai pareizi reaģētu uz politikas veidošanas prasībām, attiecīgos gadījumos ir nepieciešami dati pa dzimumiem.
(15)
Sestkārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte, tostarp savlaicīgums.
(16)
Septītkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Savienības līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem.
(17)
Komisijas 2009. gada 10. augusta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “ES statistikas sagatavošanas metode. Nākamās desmitgades redzējums” un ESS stratēģijā aplūkoti visi minētie septiņi uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Šā paziņojuma īstenošana atbilstīgi kopīgajai ESS stratēģijai ir daudzgadu programmas pamats.
(18)
Lai nodrošinātu integritāti un kvalitātes pārvaldību, saskaņā ar šo regulu izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu statistikas institūtiem un Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai saglabātu sabiedrības uzticību statistikai un lai nodrošinātu iespēju stingrāk piemērot spēkā esošo Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Komisijas 2011. gada 15. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”, vienlaikus ievērojot šajos dokumentos noteiktos principus.
(19)
Lai ierobežotos resursus, kas valstu un Eiropas statistikas sagatavotājiem pieejami Eiropas statistikas sagatavošanai, labāk saskaņotu ar pieaugošo vajadzību pēc statistikas, Komisijas statistikas gada darba programmās, kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu jāiekļauj sistemātiska un visaptveroša statistikas prioritāšu pārskatīšana, kuru veicot tiktu samazinātas mazsvarīgas prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus palielinot ticamību un saglabājot oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu jāņem vērā arī slogs respondentiem - neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi. Šajā procesā būtu jānodrošina cieša sadarbība gan ar Eiropas statistikas lietotājiem, gan ar tās sagatavotājiem.
(20)
Šajā sakarībā būtu jāpanāk optimāls finanšu sloga dalījums starp Savienības budžetu un dalībvalstu budžetiem. Lai varētu veikt atsevišķas statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka tās ir nepieciešamas daudzgadu programmas īstenošanai, papildus ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs finansējums valsts līmenī.
(21)
Ņemot vērā slogu, ko atbilstības nodrošināšanas pienākums rada jo īpaši mazākajām dalībvalstīm, Komisijai (Eurostat) vajadzētu sniegt dalībvalstīm tehnisku palīdzību un specializētās zināšanas, lai palīdzētu tām pārvarēt grūtības, kas saistītas ar pētniecības veikšanu un būtiskākos metodoloģiskos šķēršļus, un lai nodrošinātu atbilstību un augstas kvalitātes datu sniegšanu.
(22)
Daudzgadu programmas finansējums būtu jāpiešķir arī tā, lai tiktu segti izdevumi, kas saistīti ar augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanas procesa uzlabošanu un veiktspējas palielināšanu, kā arī ar valstu statistiķu apmācību.
(23)
Ar Savienības finansiālo ieguldījumu būtu jāatbalsta darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kā norādīts šajā regulā. Ieguldījumam vajadzētu būtu dotāciju, publiskā iepirkuma līgumu vai jebkādu citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu daudzgadu programmas mērķus. Līdz ar to vienreizējo maksājumu izmantošanai vajadzētu būt galvenajam veidam, kā vienkāršot dotāciju pārvaldību.
(24)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantu būtu jāizveido atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam.
(25)
Būtu jāparedz iespēja, ka daudzgadu programmas īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zona valstis (turpmāk “EEZ/EBTA valstis”), kā arī Šveice. Būtu arī jāparedz, ka daudzgadu programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, ir kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai.
(26)
Īstenojot daudzgadu programmu, attiecīgā gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas daudzgadu programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos vai jebkādus paredzamos šo valstu un Savienības nolīgumus.
(27)
Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem daudzgadu programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar 84. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (5) (turpmāk “Finanšu regula”), tajās jāiekļauj izvirzītie mērķi, vēlamie rezultāti, izpildes metode un to kopējā summa. Tajās jāiekļauj arī finansējamo darbību apraksts, norāde par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvs īstenošanas grafiks. Tajās vēlams izklāstīt arī sasniedzamo mērķu atbilstību izmantotāju vajadzībām un projekta plānu. Attiecībā uz dotācijām tajās būtu jāiekļauj prioritātes, būtiskākie novērtēšanas kritēriji un maksimālā līdzfinansējuma likme. Turklāt gada darba programmās būtu jāiekļauj attiecīgi rādītāji rezultātu pārraudzībai.
(28)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, daudzgadu programmas izveidošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(29)
Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts ex ante novērtējums, lai daudzgadu programmā galvenā uzmanība tiktu veltīta efektivitātei un lietderībai tās mērķu sasniegšanā un tiktu iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas posma. Saskaņā ar daudzgadu programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai novērtētu daudzgadu programmu, tika noteikti kvantitatīvi mērķi un izstrādāti rādītāji.
(30)
Attiecībā uz 2013. gadu ar šo regulu daudzgadu programmai nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).
(31)
Papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam būtu jāpiešķir pēc iespējas pienācīgs valsts finansējums atsevišķām statistikas darbībām, kuras paredzētas daudzgadu programmas īstenošanai, tostarp arī darbībām, kuras īsteno uz valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata.
(32)
Apņemšanās piešķirt daudzgadu programmai finansējumu pamatojas uz šīs regulas ietekmes novērtējumu, kurā ir norādīts Savienības un dalībvalstu izmaksu ietaupījums. Ņemot vērā attīstību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomās, izmaksu ietaupījums radīsies, jo īpaši izmantojot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes.
(33)
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp ar pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā izmantojot arī sodus.
(34)
Lai nodrošinātu statistikas darbību nepārtrauktību atbilstīgi daudzgadu programmai attiecībā uz visu 2013. kalendāro gadu, kā arī juridiskās noteiktības labad, šai regulai būtu jāstājas spēkā no tās publicēšanas dienas un tā būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šīs regulas piemērošanas dienai jo īpaši būtu jāveido pamatojums līgumdarbinieku samaksai, kā arī visām darbībām atbilstīgi daudzgadu programmai.
(35)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK (7) izveidotajā Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (8) izveidotajā Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Eiropas statistikas programmas izveide
Ar šo izveido Eiropas statistikas programmu (turpmāk “programma”) laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam.
2. pants
Pievienotā vērtība
Programma nodrošina pievienoto vērtību, proti, to, ka Eiropas statistika ir vērsta uz informāciju, kas nepieciešama Savienības politikas plānošanai, īstenošanai, pārraudzībai un novērtēšanai. Turklāt tā veicina resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot darbības, kuras nodrošina būtisku ieguldījumu saskaņotas, salīdzināmas, ticamas, lietotājam draudzīgas un pieejamas statistikas informācijas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, pamatojoties uz Eiropas Statistikas sistēmas komitejas (ESSK) pieņemtajā Eiropas Statistikas prakses kodeksā (“prakses kodekss”) noteiktiem vienotiem standartiem un kopējiem principiem, jo īpaši tādiem kvalitātes kritērijiem kā atbilstība, precizitāte un ticamība, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, un saskaņotība un salīdzināmība.
3. pants
Darbības joma
1. Šajā regulā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu paredz plānošanas regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, paredzēto darbību galvenās jomas un mērķus laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam.
2. Programmā nav iekļauti pasākumi, kuri paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1297/2008/EK (9) izveidotajā Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmā (“programma EUTSM”), līdz programmas EUTSM darbības beigām 2013. gada 31. decembrī, taču tajā paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas mērķi, kurus plānots īstenot no 2014. līdz 2017. gadam.
4. pants
Mērķi
1. Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma (ESS) arī turpmāk būtu augstas kvalitātes statistikas vadošais sniedzējs par Eiropu.
2. Paturot prātā gan valstu, gan Savienības līmenī pieejamos resursus, kā arī informācijas sniegšanas slogu, statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu programmu, tiek ņemti vērā šādi konkrēti mērķi:
- mērķis Nr. 1: savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp citu lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos,
- mērķis Nr. 2: īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti,
- mērķis Nr. 3: stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un
- mērķis Nr. 4: nodrošināt, ka šāda statistika tiek sniegta konsekventi visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētie vispārīgie un konkrētie mērķi kopā ar programmas īstenošanas pārraudzībai izmantotajiem rādītājiem ir izklāstīti detalizētāk pielikumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu programma ik gadu tiek detalizēti plānota; tas nozīmē, ka procesa sastāvdaļa ir prioritāšu noteikšanas mehānisms. Programmas mērķi tiek sasniegti, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību ESS. Programmā iekļauj tādu piemērotu instrumentu izstrādi, kuru rezultātā tiek uzlabota kvalitāte, palielināta ESS elastība un spēja savlaicīgi apmierināt lietotāju vajadzības. Tā arī uzņemas vadošo lomu tādu ticamu rādītāju izstrādē, ar kuriem var atrisināt 21. gadsimta problēmas, proti, novērtēt vides ilgtspējību, dzīves kvalitāti un sociālo kohēziju un apzināt saimniecisko darbību terciārajā sektorā un sociālajā ekonomikā.
5. pants
Statistikas pārvaldība, neatkarība, pārredzamība un kvalitāte
1. Eiropas statistika tiek sagatavota profesionāli neatkarīgā un pārredzamā veidā.
2. Lai sagatavotu un izplatītu augstas kvalitātes, saskaņotu un salīdzināmu Eiropas statistiku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantu un nodrošinātu ESS pareizu darbību kopumā, programmu īsteno saskaņā ar prakses kodeksa principiem. Valstu statistikas institūti un Savienības statistikas iestāde (Komisija (Eurostat)), pamatojoties uz profesionālo neatkarību, nodrošina Eiropas statistikas atbilstību prakses kodeksam.
3. Dalībvalstu izraudzītie valstu statistikas institūti un citas valstu iestādes (kopā “valstu statistikas iestādes”) un Komisija (Eurostat), kas ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu:
-
cenšas nostiprināt tādu institucionālo un organizatorisko vidi, kas veicina valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) sadarbību, efektivitāti Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un veicina uzticamību tām,
-
liek uzsvaru uz Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas principiem un lietotāju vajadzībām,
-
apmierina lietotāju - Savienības iestāžu - vajadzības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 un cenšas izstrādāt statistiku, kas noder dažādākajiem Eiropas statistikas lietotājiem, tostarp citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, un
-
sadarbojas ar statistikas iestādēm starptautiskā līmenī, lai veicinātu starptautisku koncepciju, klasifikācijas, metožu un citu standartu izmantošanu, jo īpaši lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un labāku salīdzināmību pasaules līmenī.
4. Katra dalībvalsts cenšas nodrošināt, lai tās statistikas sagatavošanas procesi tiktu organizēti standartizēti un lai tie tiktu nostiprināti ar kontroles mehānismiem, ciktāl iespējams.
5. Lai nodrošinātu pārredzamību, Komisija (Eurostat), sniedzot ziņojumu par kvalitāti un veicot atbilstības pārraudzību, attiecīgā gadījumā publiski atklāj tajā savu Eiropas statistikai izmantotās valstu sniegtās statistikas kvalitātes izvērtējumu.
6. Komisija (Eurostat) apsver, kā savas publikācijas, jo īpaši tās, kuras ir pieejamas tās tīmekļa vietnē, padarīt lietotājdraudzīgākas cilvēkiem, kas nav profesionāļi, nodrošina vieglu piekļuvi pilnīgām datu sērijām un iekļauj tajās intuitīvi salīdzināmas diagrammas, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku pievienoto vērtību. Ja iespējams, Komisijas (Eurostat) periodiskās atjauninātās redakcijās sniedz informāciju par katru dalībvalsti un datu sērijas attiecīgos gadījumos pa gadiem un mēnešiem, un ilgtermiņa datu sērijas, ja ieguvumi ir lielāki par informācijas vākšanas izmaksām.
6. pants
Statistikas prioritāšu noteikšana
1. Programma nodrošina statistikas iniciatīvas, uz kurām pamatojas pašreizējo Savienības politikas jomu izstrāde, ieviešana un pārraudzība, un sniedz statistikas datus, tādējādi apmierinot būtiskas prasības, ko rada jaunas Savienības politikas iniciatīvas.
2. Sagatavojot 9. pantā minētās ikgadējās darba programmas, Komisija nodrošina prioritāšu noteikšanas efektivitāti, statistikas prioritāšu ikgadēju pārskatu un ziņojumu par tām. Tādējādi ikgadējo darba programmu mērķis būs panākt, lai Eiropas statistika tiktu sagatavota, izmantojot valsts un Savienības līmenī pieejamos resursus. Prioritāšu noteikšana ļauj mazināt ar jaunajām statistikas prasībām saistītās izmaksas un slogu, samazinot statistikas prasības pastāvošajās Eiropas statistikas jomās, un tas notiek ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.
3. Komisija nodrošina instrumentu izstrādi un ieviešanu, lai katru gadu pārskatītu statistikas darbību prioritātes, tādējādi veicinot statistikas datu sniedzēju un sagatavotāju izmaksu un sloga mazināšanos.
4. Ierosinot jaunas darbības vai nosakot pašreizējo statistikas datu būtisku pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punktu pienācīgi pamato šādas darbības vai pārskatīšanu un sniedz ar dalībvalstu palīdzību sagatavotu informāciju par informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksām.
7. pants
Finansēšana
1. Programmas īstenošanai paredzētais Savienības finansējums 2013. gadam ir EUR 57,3 miljoni, aptverot 2007.-2013. gada plānošanas laikposmu.
2. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc daudzgadu finanšu shēmas 2014. līdz 2020. gadam (“DFS 2014-2020”) pieņemšanas Komisija tiek aicināta iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīva akta priekšlikumu par finanšu piešķīrumu laikposmam no 2014. līdz 2017. gadam.
3. Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu.
4. Lēmumu par ikgadējām apropriācijām Komisija pieņem, ievērojot budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas.
8. pants
Administratīvā un tehniskā palīdzība
No programmas finanšu piešķīruma var segt izdevumus, kas attiecas uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, izmaksām saistībā ar atlīdzību statistikas ekspertiem, informācijas un komunikācijas pasākumiem, izmaksām saistībā ar IT tīkliem informācijas apstrādei un apmaiņai kopā ar visām citām tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai radušās, pārvaldot programmu. No piešķīruma var segt arī izmaksas par tehnisko palīdzību un specializētajām zināšanām, kas sniegtas dalībvalstīm, kuras īpašu apstākļu dēļ nespēj sagatavot konkrētu Eiropas statistiku vai sagatavot statistiku atbilstīgā kvalitātē.
9. pants
Gada darba programmas
Lai īstenotu programmu, Komisija saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem pieņem gada darba programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 17. pantā noteiktajām prasībām un kurās izklāsta to izvirzītos mērķus un vēlamos rezultātus. Informācijas nolūkā Eiropas Parlamentam paziņo par katru gada darba programmu.
10. pants
Intervences veidi
Savienības finanšu ieguldījums var būt dotāciju vai publisko iepirkumu līgumu veidā vai citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus.
11. pants
Attiecināmās darbības
1. Ar Savienības finanšu ieguldījumu atbalsta tādas darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus. Par prioritārām saskaņā ar 2. pantu tiek noteiktas darbības ar augstu pievienoto vērtību Savienībai.
2. Finanšu ieguldījums, lai atbalstītu sadarbības tīklus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantā, var būt dotāciju veidā par darbību, un ar to var segt līdz pat 95 % no attiecināmajām izmaksām.
3. Attiecīgā gadījumā var piešķirt darbības dotācijas, kas nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām, lai nodrošinātu 12. panta 3. punktā minēto organizāciju darbību.
4. Kā ieguldījumu to izmaksu segšanai, kuras dalībvalstīm radušās, veicot darbības, kas pamatojas uz datu vākšanu, par datu kopumu, kuru pilnīgi rezultāti jānosūta Komisijai, var izmaksāt vienreizēju maksājumu par datu kopu, kura apmērs nepārsniedz maksimālo summu, ko nosaka vienai datu vākšanai. Komisija nosaka vienreizējā maksājuma apmēru, pienācīgi ņemot vērā datu vākšanas sarežģītību.
12. pants
Uz dotācijām tiesīgie labuma guvēji
1. Saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā noteiktajām valstu statistikas iestādēm var piešķirt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.
2. Sadarbības tīklos var būt iesaistīti 1. punktā minētie saņēmēji un citas struktūras bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu.
3. Šīs regulas 11. panta 3. punktā minētās darbības dotācijas var piešķirt organizācijām, kuras atbilst abiem šādiem kritērijiem:
a)
tās ir bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no nozares, komerciālām un darījumdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos mērķus un darbības noteikušas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Savienības līmenī; un
b)
tās ir iesniegušas Komisijai apmierinošus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem.
13. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot saskaņotas un efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri atbilstīgi šai regulai ir saņēmuši finansējumu.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vajadzības gadījumā veic pārbaudes un apskates uz vietas, pārbaudot ekonomikas dalībniekus, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas.
14. pants
Trešo valsu līdzdalība programmā
Programmā var piedalīties:
a)
EEZ/EBTA valstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu nosacījumiem;
b)
Šveice saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 2004. gada 26. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (11); un
c)
valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Savienībai, vai ir Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri noslēgti ar minētajām valstīm, kas nosaka vispārējos principus to dalībai Savienības programmās.
15. pants
Programmas novērtēšana un pārskatīšana
1. Pēc apspriešanās ar ESSK Komisija līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma progresa ziņojumu par programmas īstenošanu.
2. Ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī Komisija, pamatojoties uz 1. punktā minēto starpposma progresa ziņojumu un pēc apspriešanās ar ESSK, var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pagarināt programmu uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam, vienlaikus ievērojot DFS 2014-2020.
3. Pēc apspriešanās ar ESSK un Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu.
16. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 15. janvārī