РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма „Коперник“ и за отмяна на Регламент (ЕС) № 911/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) беше инициатива за мониторинг на Земята, осъществявана под ръководството на Съюза и реализирана в партньорство с държавите членки и Европейската космическа агенция (ЕКА). Началото на ГМОСС бе положено през май 1998 г., когато институциите, участващи в развитието на космическите дейности в Европа, изготвиха съвместна декларация, известна като „Манифест от Бавено“. В манифеста бе отправен призив да бъде поет дългосрочен ангажимент за разработване на базирани в Космоса услуги за мониторинг на околната среда чрез използване и допълнително развиване на европейски умения и технологии. През 2005 г. Съюзът направи стратегическия избор да развива, съвместно с ЕКА, независим европейски капацитет за наблюдение на Земята с оглед предоставянето на услуги в областта на околната среда и сигурността.
(2)
Въз основа на тази инициатива с Регламент (ЕС) № 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и бяха установени правилата за изпълнението на нейните начални операции.
(3)
Макар че създадената съгласно Регламент (ЕС) № 911/2010 програма следва да продължи да се изпълнява при новата многогодишна финансова рамка 2014 - 2020, определена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (4) съкращението ГМОСС следва да се замени с името „Коперник“, за да се улесни комуникацията с широката общественост. Комисията регистрира търговската марка, така че тя да може да се използва от институциите на Съюза, а чрез лицензиране - и от други заинтересовани ползватели, и по-специално доставчиците на основни услуги.
(4)
Програмата „Коперник“ („Коперник“) се основава на партньорство между Съюза, ЕКА и държавите членки. Следователно тя следва да се основава на съществуващия европейски и национален капацитет и да го допълва с нови, съвместно разработени активи. За да приложи този подход, Комисията следва да се стреми да поддържа диалога с ЕКА и държавите членки, които притежават необходимите космически и in situ активи.
(5)
За да постигне своите цели „Коперник“ следва да гарантира самостоятелен капацитет на Съюза за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на оперативни услуги в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност, като напълно се съобразява с националните мандати относно официалните предупреждения. Тя следва да използва също достъпните допринасящи мисии и наличните in situ данни, предоставяни преди всичко от държавите членки. „Коперник“ следва да се възползва във възможно най-голяма степен от капацитета за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на услуги на държавите членки. „Коперник“ следва също да се възползва от възможностите на търговските инициативи в Европа, което допринася и за развитието на жизнеспособен търговски космически сектор в Европа. Освен това следва да се насърчават системи за оптимизиране на предаването на данни, за да се увеличат допълнително възможностите за посрещане на нарастващото потребителско търсене за данни в почти реално време.
(6)
За насърчаване и улесняване на използването на технологии за наблюдение на Земята, както от местните органи, така и от малките и средни предприятия (МСП), следва да се насърчават специални мрежи за разпространение на данни по „Коперник“, включващи национални и регионални органи.
(7)
Целта на „Коперник“ следва да бъде предоставянето на точна и надеждна информация в областта на околната среда и сигурността, която да е съобразена с потребностите на ползвателите и да осигурява подкрепа за политиките на Съюза, по-специално във връзка с вътрешния пазар, транспорта, околната среда, енергетиката, гражданската защита и гражданската сигурност, сътрудничеството с трети държави и хуманитарната помощ.
(8)
„Коперник“ следва да се разглежда като европейски принос към изграждането на Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS), разработена в рамките на Групата за наблюдение на Земята (GEO).
(9)
„Коперник“ следва да се осъществява съгласувано с други свързани инструменти и действия на Съюза, по-специално с действията във връзка с околната среда и изменението на климата, както и с инструментите в областта на сигурността, защитата на личните данни, конкурентоспособността и иновациите, сближаването, научноизследователската дейност, транспорта, конкуренцията и международното сътрудничество, и с европейските навигационни спътникови системи („Галилео“ и EGNOS). Данните по „Коперник“ следва да са в съответствие с пространствените референтни данни на държавите членки, както и с правилата за прилагане и техническите насоки за инфраструктурата за пространствена информация в Съюза, установени с Директива 2007/2/EО на Европейския парламент и на Съвета (5). „Коперник“ следва да допълва и Общата информационна система за околната среда (SEIS), както е посочено в Съобщението на Комисията от 1 февруари 2008 г.„За Обща информационна система за околната среда (SEIS) и дейностите на Съюза в областта на реакциите при извънредни ситуации“. „Коперник“ следва да се прилага в съответствие с целите на Директива 2003/98/ЕO на Европейския парламент и на Съвета (6) относно повторната употреба на информацията в обществения сектор, по-специално прозрачност, създаване на условия, водещи към развитието на услугите и принос за икономическия растеж и създаването на заетост. Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни свободно и безплатно в подкрепа на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, съгласно посоченото в Съобщението на Комисията до от 26 август 2010 г.„Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ („Digital Agenda for Europe“).
(10)
„Коперник“ е програма, която следва да се изпълнява в рамките на Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж („Европа 2020“). Тя следва да е от полза за широк набор от политики на Съюза и да допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално чрез разработването на ефективна космическа политика, която да предоставя инструментите за реагиране на някои от основните световни предизвикателства и да позволява постигането на целите, поставени във връзка с изменението на климата и енергийната устойчивост. Програмата „Коперник“ следва също да подкрепя изпълнението на европейската космическа политика и европейския пазар на получени с космически средства данни и услуги.
(11)
„Коперник“ следва също да се възползва от резултатите по „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), и по-специално от дейностите в областта на научните изследвания и иновациите във връзка с бъдещи технологии за наблюдение на Земята и приложения за дистанционни изследвания с използване на намиращи се на борда на летателни апарати или in situ технологии и данни, с цел да се преодоляват големите обществени предизвикателства. Комисията следва да осигури подходящо взаимодействие, прозрачност и яснота по отношение на различните аспекти на „Коперник“.
(12)
Развитието на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на анализ на възможностите за задоволяване на променящите се потребности на ползвателите, включително възлагане на поръчки от национални/публични мисии и търговски доставчици в Европа, спецификации за нови специални мисии, международни споразумения, осигуряващи достъп до неевропейски мисии, както и на европейския пазар на наблюдение на Земята.
(13)
За по-голяма яснота и за улесняване на контрола върху разходите, максималната сума, разпределена от Съюза за изпълнение на дейностите по програмата „Коперник“ следва да бъде разбита по различни категории. Въпреки това, за осигуряване на гъвкавост и за да се гарантира нормалното изпълнение на „Коперник“, Комисията следва да може да преразпределя финансови средства от една категория в друга.
(14)
Предоставянето на оперативни услуги зависи от доброто функциониране, постоянната достъпност и безопасността на космическия компонент на „Коперник“. Нарастващият риск от сблъсък с други спътници и космически отпадъци е сериозна заплаха за космическия компонент на „Коперник“. Поради това дейностите по програмата „Коперник“ следва да обхващат и защитата на нейния космически компонент и нейното функциониране, включително при изстрелването на спътници. Във връзка с това от отпуснатия за „Коперник“ бюджет би могло да се финансира пропорционално участие в разходите за услуги, които могат да осигурят тази защита, в зависимост от наличните средства при стриктно управление на разходите и при пълно съблюдаване на максималния размер на средствата от 26,5 милиона евро по текущи цени, установен в настоящия регламент. Тези средства следва да се използват само за предоставянето на данни и услуги, а не за закупуването на инфраструктура.
(15)
С цел да се подобри изпълнението на програма „Коперник“ и да се планира дейността по програмата в дългосрочен план, Комисията следва да приеме годишна работна програма, включително план за изпълнение на дейностите, необходими за постигане на целите на „Коперник“. Планът за изпълнение следва да разглежда в перспектива и да описва дейностите, необходими за изпълнението на „Коперник“, като се вземат предвид променящите се потребности на ползвателите и развитието на технологиите.
(16)
Изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Това ще улесни също общественото ползване на услугите, тъй като ползвателите ще са в състояние да предвидят наличието и развитието на услугите, както и сътрудничеството с държавите членки и други страни. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации за всички услуги по „Коперник“, които се отнасят до аспекти като обхват, архитектура, портфолио на техническите услуги, индикативна разбивка и планиране на разходите, показатели за изпълнението, потребност от достъп до космически и in situ данни, развитие, стандарти, архивиране и разпространение на данни.
(17)
Изпълнението на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации, в които подробно се излагат всички дейности, подкрепяни по космическия компонент на „Коперник“, както и свързаната с тях индикативна разбивка и планиране на разходите. Тъй като „Коперник“ следва да разчита на инвестиции от Съюза, ЕКА и държавите членки в контекста на глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, в дейностите по космическия компонент на „Коперник“ следва по целесъобразност да се вземат под внимание елементи от дългосрочния сценарий на ЕКА, който е документ, изготвян и актуализиран от ЕКА, за установяване на обща рамка за космическия компонент на „Коперник“.
(18)
„Коперник“ следва да е ориентирана към ползвателите, което изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите.
(19)
Международното измерение на „Коперник“ е особено изразено при обмена на данни, и информация, както и при достъпа до инфраструктурата за наблюдение. По отношение на разходите този обмен е по-ефективен в сравнение със схемите за закупуване на данни и засилва световното измерение на „Коперник“.
(20)
В споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП) и в рамковите споразумения с държави кандидатки и потенциални кандидатки се предвижда участието на тези държави в програмите на Съюза. Следва да се даде възможност за участие на други трети държави и международни организации чрез сключването на международни споразумения за тази цел.
(21)
Държавите членки, трети държави и международни организации следва да могат да дават своя принос към програмите въз основа на подходящи споразумения.
(22)
Комисията следва да носи цялостната отговорност за „Коперник“. Тя следва да определя приоритетите по „Коперник“ и да осигурява общата ѝ координация и надзор. Това следа да включва също и специални усилия за повишаване на обществената осведоменост относно значението на космическите програми за европейските граждани. Тя следва да предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата имаща отношение информация във връзка с „Коперник“.
(23)
При изпълнението на „Коперник“ Комисията следва да разчита, когато това е целесъобразно, на европейски междуправителствени организации, с които вече е установила сътрудничество, по-конкретно ЕКА за техническата координация на космическия компонент на „Коперник“, за определяне на структурата му, за развитие и доставка на космически средства, достъп до данни и изпълнение на специални мисии. Освен това Комисията следва също да разчита на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) за извършване на специални мисии в съответствие с нейния опит и мандат.
(24)
Като се има предвид, че в основата на „Коперник“ е залегнала идеята за партньорство, и за да се избегне дублиране на технически експертен опит, изпълнението на „Коперник“ следва да се делегира на образувания с подходящия технически и професионален капацитет. Тези образувания следва да бъдат насърчавани при изпълнението на тези задачи да допуснат конкуренция до подходящо равнище в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8) („Финансовия регламент“).
(25)
„Коперник“ следва да включва компонент, свързан с предоставянето на услуги, който да осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, изменение на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност. По-конкретно „Коперник“ следва да предоставя информация за състоянието на атмосферата, включително в местен, национален, европейски и световен мащаб; информация за състоянието на океаните, включително чрез създаването на специална европейска група за мониторинг на морската среда; информация в подкрепа на мониторинга на земната повърхност, в помощ на изпълнението на местните, националните и европейските политики; информация в подкрепа на приспособяването към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; геопространствена информация в подкрепа на управлението на извънредни ситуации, включително чрез превантивни дейности и гражданска сигурност, включително подкрепа за външната дейност на Съюза. Комисията следва да определи подходящи договорни условия, които да насърчават устойчивото предоставяне на услугите.
(26)
За изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, Комисията може да разчита, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и специфичния експертен опит на компетентни образувания като например Европейската агенция за околната среда, Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex), Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) и Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN), Европейския център за средносрочна прогноза за времето (ECMWF), други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи, или на всеки орган, който потенциално отговаря на критериите за делегиране в съответствие с Финансовия регламент. При избора на орган на Съюза следва да се взема надлежно предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванието, както и върху неговите финансови и човешки ресурси.
(27)
Съвместният изследователски център (СИЦ) на Комисията участва активно в инициативата ГМОСС и в изпълнението на началните операции на ГМОСС, посочени в Регламент (ЕС) № 911/2010. Комисията следва да продължи да разчита на научната и техническата помощ от СИЦ за изпълнението на „Коперник“.
(28)
Обществените поръчки на образуванията, натоварени с изпълнението на „Коперник“, следва да бъдат в съответствие с правилата на Съюза или равностойни на тях международни стандарти, доколкото това е позволено от разпоредбите за възлагане на обществени поръчки във Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори следва да се определят в съответните споразумения за делегиране. Основната цел следва да бъде постигане на най-добро съотношение цена-качество, контрол върху разходите, смекчаване на рисковете, повишаване на ефективността и намаляване на зависимостта от само един доставчик. Следва да се осигури свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на доставки, както и балансирано предлагане на възможности за участие на промишлеността в дейностите на всички равнища, включително, по-специално, на новите стопански субекти и на МСП. Следва да се избягват възможните злоупотреби с господстващо положение или дългосрочната зависимост само от един доставчик. За да се смекчат рисковете, да се избегне зависимостта само от един източник на доставки и да се гарантира по-добър цялостен контрол на програмата „Коперник“, нейните разходи и график, следва по целесъобразност да бъдат търсени повече от един източник на доставки. Освен това развитието на европейската промишленост следва да бъде запазено и насърчено във всички области, свързани наблюдението на Земята, в съответствие с международните споразумения, по които Съюзът е страна.
(29)
Рискът от лошо изпълнение или от неизпълнение на договорите следва да се намали във възможно най-голяма степен. За тази цел изпълнителите следва да докажат устойчивостта на изпълнението на договорите от тяхна страна по отношение на поетите ангажименти и продължителността на договора. Следователно възлагащите органи следва по целесъобразност да определят изискванията, свързани с надеждността на доставките и предоставянето на услуги. Освен това при покупка на стоки и услуги от чувствителен характер възлагащите органи може да предявят към тези покупки специфични изисквания, по-конкретно с оглед осигуряване на сигурността на информацията. Европейските предприятия следва да имат възможност да използват източници извън Съюза за определени елементи и услуги при явни значителни предимства по отношение на качеството и разходите, като обаче се вземат предвид стратегическият характер на програмите и изискванията на Съюза в областта на сигурността и контрола върху износа. Трябва да се оползотворят инвестициите на публичния сектор, промишленият опит и компетентност, като същевременно се гарантира съблюдаването на правилата във връзка със състезателния характер на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
(30)
С цел да се подобри оценяването на общите разходи за даден продукт, услуга или работа, предмет на тръжната процедура, включително дългосрочните им оперативни разходи, по време на процедурата по възлагане следва да бъдат отчитани по целесъобразност общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугата или работата, предмет на тръжната процедура, посредством използването на подход, основан на икономическата ефективност, напр. оценка на разходите за целия жизнен цикъл, когато се цели възлагане въз основа на критерии за икономически най-изгодната оферта. За целта възлагащият орган следва да направи необходимото методиката, предназначена за изчисляване на разходите за полезния жизнен цикъл на даден продукт, услуга или работа, да бъде изрично спомената в договорните документи или в обявлението за обществената поръчка и това да позволява проверка на точността на информацията, предоставена от участниците в тръжната процедура.
(31)
Възлагащият орган следва да може да възстанови условията за лоялна конкуренция, когато преди провеждането на дадена процедура за възлагане на обществена поръчка едно или няколко предприятия разполагат с повече информация за дейностите, свързани със съответната поръчка. Следва да е възможно да се възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи, да се въведе възможността за включване, при определени условия, на изменение към договор при неговото изпълнение или да се наложи минимална степен на използване на подизпълнители. Накрая, предвид технологичната несигурност, която характеризира „Коперник“, стойността на обществените поръчки не може винаги точно да се изчисли и поради това е желателно да се сключват договори със специфична форма, в които не се определя твърда и окончателна стойност и където се включват клаузи за защита на финансовите интереси на Съюза.
(32)
С оглед запазване на максималния размер на средствата на „Коперник“ чрез намаляване във възможно най-голяма степен на техническите и свързаните с графика рискове и произтичащите от тях разходи и осигуряване на устойчива надеждност на доставките, „Коперник“ следва да използва максимално предходните инвестиции на публичния сектор, както и промишления опит и компетентност, придобити посредством такива инвестиции в ГМОСС. Това следва да се отнася особено за повтарящите се компоненти за космическо и наземно оборудване, разработени от ЕКА и държавите участнички в рамките на космическия компонент на незадължителната програма ГМОСС с финансово участие на Съюза. В последния случай прибягването до процедура на договаряне без публикуване на обявление за поръчка или равностоен документ следва да бъде надлежно разгледано от възлагащия орган.
(33)
За трайното постигане на целите на програма „Коперник“ е необходимо да се координират дейностите на различните партньори, участващи в програмата, и да се разработи, създаде и приведе в действие капацитет за предоставяне на услуги и извършване на наблюдения, който да отговаря на изискванията на ползвателите. Във връзка с това Комисията следва да бъде подпомагана от комитет (комитета „Коперник“), с цел да се осигури координацията на вноските от Съюза, държавите членки и междуправителствените организации, както и координацията с частния сектор по „Коперник“, като се използва възможно най-пълноценно съществуващият капацитет и се набелязват пропуските, които трябва да бъдат преодолени на равнището на Съюза. Комитетът следва също да подпомага Комисията при мониторинга на съгласуваното изпълнение на „Коперник“. Тъй като доброто публично управление изисква съгласувано управление на „Коперник“, ускорен процес на вземане на решения и равен достъп до информация, представителите на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, следва да могат да участват като наблюдатели в работата на комитета „Коперник“. По същите причини представителите на трети държави и на международни организации, сключили международно споразумение със Съюза, следва са могат да участват в работата на този комитет, при спазване на определени ограничения, свързани със сигурността, и в съответствие с условията, предвидени в едно такова споразумение. Тези представители не следва да имат право на участие при гласуването в комитета „Коперник“.
(34)
Работата на образуванията, на които Комисията е делегирала изпълнението на задачи, следва да бъде измервана и чрез показатели за изпълнението. По този начин Европейският парламент и Съветът ще разполагат с информация за напредъка по изпълнение на операциите по „Коперник“ и на самата програма.
(35)
Делегиран регламент (ЕС) № 1159/2013 на Комисията (9) определи условията за регистрация и лицензиране на ползвателите на ГМОСС и установи критериите за ограничаване на достъпа до специалните данни по ГМОСС и до информацията от услугите по ГМОСС.
(36)
Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни изцяло, свободно и безплатно при спазване на подходящи условия и ограничения, за да се насърчава тяхната употреба и обмен и да се укрепят европейските пазари за наблюдение на Земята, и по-специално секторът надолу по веригата, като по този начин се създадат условия за растеж и разкриване на работни места.
(37)
Комисията следва да работи с доставчици на данни с цел договаряне на условия за лицензиране на данни на трети страни и улесняване на тяхното използване в рамките на „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
(38)
Следва да се вземат предвид правата на достъп до данните от мисиите „Сентинел“ по програма „Коперник“, предоставени по космическия компонент на програма ГМОСС, така както са одобрени на 24 септември 2014 г. от програмния съвет на ЕКА за наблюдението на Земята.
(39)
Тъй като „Коперник“ е гражданска програма под граждански контрол, приоритет следва да бъде придобиването на данни и създаването на информация, включително изображения с висока резолюция, които не представляват риск или заплаха за сигурността на Съюза или неговите държави членки. Въпреки това, тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ може да изисква защита, за да се гарантира сигурното разпространение на такава информация, в обхвата на настоящия регламент, всички участници в „Коперник“ следва да осигурят степен на защита на класифицираната информация на ЕС, равностойна на предвиденото в правилата за сигурност, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом (10) на Комисията, и в правилата за сигурност на Съвета, изложени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (11).
(40)
Тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, включително изображения с висока резолюция, може да засегне сигурността на Съюза или неговите държави членки, в надлежно обосновани случаи Съветът следва да има правомощия да приема мерки за противодействие на рискове и заплахи за сигурността на Съюза или неговите държави членки.
(41)
Съюзът следва да бъде собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на „Коперник“. За да бъдат спазени напълно всички основни права във връзка със собствеността, следва да бъдат направени необходимите договорености със съществуващите собственици. Следва да се разбере, че разпоредбите относно собствеността върху нематериални активи, предвидени в настоящия регламент, не се прилагат за неимуществените права, които са непрехвърлими съгласно приложимото национално право. Тази собственост на Съюза не следва да засяга възможността Съюзът, в съответствие с настоящия регламент и когато това е целесъобразно с оглед всеки конкретен случай, да предоставя тези активи на трети страни или да се разпорежда с тях. По-конкретно Съюзът следва да може да прехвърля на трети страни права върху интелектуална собственост, произтичащи от работата по „Коперник“, в интерес на широкото използване на услугите по програмата от ползвателите надолу по веригата.
(42)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени посредством пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и когато е уместно, с административни и финансови санкции в съответствие с Финансовия регламент.
(43)
Тъй като „Коперник“ е сложна програма, Комисията следва да бъде подпомагана от независими експерти от широк кръг заинтересовани участници, по-конкретно експерти, назначени от държавите членки по въпроси на сигурността, представители на съответните национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство и ползвателите на „Коперник“, като целта е предоставяне на необходимия технически и научен опит, гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като се отчитат съществуващите инициативи в тази област на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище.
(44)
С цел да се осигурят еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент във връзка с приемането на годишната работна програма, на техническите спецификации за космическия компонент и компонента, свързан с предоставянето на услуги, аспектите, свързани със сигурността и на мерките за насърчаване на унифициран подход на държавите членки при използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ и достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(45)
Тъй като „Коперник“ е ориентирана към ползвателите, това изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите. С цел повишаване на стойността за ползвателите, техният принос следва да се търси активно чрез провеждане на редовни консултации с крайните ползватели от публичния и частния сектор. За тази цел следва да се създаде работна група („Форум на ползвателите“), който да подпомага комитета „Коперник“ при определяне на нуждите на ползвателите, проверка на съответствието на услугите и координация на ползвателите от публичния сектор.
(46)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка със изискванията относно данните, необходими за развитието на оперативните услуги, условията и процедурите във връзка с достъпа до, регистрацията и ползването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни и по „Коперник“ и информация по „Коперник“, и критериите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(47)
Действията, финансирани по настоящия регламент, следва да подлежат на мониторинг и оценка, за да се даде възможност за корекции и нови насоки в развитието. По-специално, предмет на оценката следва да е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята. Оценката следва също да обхване евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции като например Европейската агенция за ГНСС. С цел оптимизиране на резултатите и извличане на ползи от знанията и експертния опит, натрупани през фазите на изпълнение на „Коперник“, следва да бъдат проучени нови организационни модели за бъдещо планиране, гарантиращи поемането на дългосрочен икономически ангажимент.
(48)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на „Коперник“, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, защото ще включва и общоевропейски капацитет и ще зависи от координираното предоставяне на услуги във всички държави членки, което е необходимо да бъде координирано на равнището на Съюза, а поради обхвата на действието може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(49)
С настоящия регламент се определя финансов пакет, който да съставлява основна референтна сума - по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (13) - за Европейския парламент и за Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(50)
Уместно е срокът на финансиране по настоящия регламент да се съобрази с този, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(51)
Необходимо е също Регламент (ЕС) № 911/2010 да се отмени, за да се създаде подходяща уредба за управление и финансиране и за да се осигури пълноценното функциониране на „Коперник“. Всяка мярка, приета въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010 следва да остане валидна с оглед гарантиране на непрекъснатост,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи и финансови разпоредби
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава „Коперник“ - програма на Съюза за наблюдение и мониторинг на Земята („Коперник“), и се определят правилата за нейното изпълнение.
Член 2
Обхват
1. „Коперник“ е ориентирана към ползвателите гражданска програма под граждански контрол, която се основава на съществуващия национален и европейски капацитет и осигурява приемственост с дейностите, извършени по програмата „Глобален мониторинг на околната среда и сигурността“
2. „Коперник“ се състои от следните компоненти:
а)
компонент, свързан с предоставянето на услуги, който осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, мониторинг на изменението на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност;
б)
космически компонент, гарантиращ устойчиво наблюдение от Космоса за областите на услугите, посочени в буква а);
в)
in situ компонент, гарантиращ координиран достъп до наблюдения посредством инсталации, намиращи се на борда на летателни апарати, плавателни съдове и наземни инсталации за областите на услугите, посочени в буква а).
3. Между компонентите, посочени в параграф 2, се установяват подходящи връзки и взаимодействия.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„Специални мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които ще бъдат използвани и осъществявани в рамките на програма „Коперник“, и по-специално мисиите „Сентинел“;
2)
„Допринасящи мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които предоставят за „Коперник“ данни, допълващи данните, получавани от специалните мисии;
3)
„Данни от специални мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от специални мисии, които ще бъдат използвани за програма „Коперник“;
4)
„Данни от допринасящи мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от допринасящи мисии, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
5)
„In situ данни“ означава данни от наблюдения, получени от наземни датчици и датчици, намиращи се на борда на плавателни съдове и летателни апарати, както и референтни и допълнителни данни, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
6)
„Данни и информация от трети страни“ означава данни и информация, генерирани извън обхвата на „Коперник“ и необходими за изпълнението на целите на програмата;
7)
„Данни по Коперник“ означава данни от специални мисии, данни от допринасящи мисии и in situ данни;
8)
„Информация по Коперник“ означава информация чрез предоставяните по „Коперник“ услуги, посочени в член 5, параграф 1, след обработване или моделиране на данни по „Коперник“;
9)
„Ползватели на Коперник“ означава:
a)
Основни ползватели на „Коперник“: институции и органи на Европейския съюз, европейски, национални, регионални или местни власти, натоварени с определянето, осъществяването, прилагането или мониторинга на публична услуга или политика в областите, упоменати в член 2, параграф 2, буква а);
б)
ползватели от научноизследователската сфера: университети и други научноизследователски и образователни организации;
в)
търговски и частни потребители;
г)
благотворителни, неправителствени и международни организации.
Член 4
Цели
1. „Коперник“ допринася за постигането на следните общи цели:
а)
мониторинг на Земята в подкрепа на опазването на околната среда и усилията в областта на гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
максимално увеличаване на социално-икономическите ползи и насърчаване използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги, като с това се подкрепя на стратегията „Европа 2020“ и нейните цели за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се насърчава използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги;
в)
стимулиране развитието на конкурентоспособен европейски сектор за космически дейности и свързани с тях услуги и увеличаване в максимална степен на възможностите на европейските предприятия да разработват и предоставят иновативни системи и услуги за наблюдение на Земята;
г)
осигуряване на самостоятелен достъп до познания в областта на околната среда и ключови технологии за наблюдение на Земята и геоинформационни услуги, като при това се осигурява възможност за Европа за постигане на самостоятелни решения и действия;
д)
подпомагане и допринасяне към европейските политики и стимулиране на инициативи в световен мащаб като Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS).
2. За да бъдат постигнати предвидените в параграф 1 общи цели, „Коперник“ си поставя следните специфични цели:
а)
получаване на точни и надеждни данни и информация от ползвателите на „Коперник“, предоставяни на дългосрочна и устойчива основа, които позволяват да се извършват услугите, посочени в член 5, параграф 1, и отговарят на изискванията на основните ползватели на „Коперник“;
б)
осигуряване на устойчив и надежден достъп до космически данни и информация от независим капацитет на Съюза за наблюдение на Земята със съгласувани технически спецификации и надграждане върху съществуващите европейски и национални активи и капацитет, допълвайки ги при необходимост;
в)
предоставяне на устойчив и надежден достъп до in situ данни въз основа по-специално на съществуващия капацитет на европейско и национално равнище и на глобалните системи и мрежи за наблюдение.
3. Постигането на предвидените в параграфи 1 и 2 цели се измерва чрез следните показатели за резултатите:
а)
данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, предоставени на разположение съгласно съответните изисквания за нивото на предоставяне на обслужване в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
повишено търсене на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, измерено чрез увеличението на броя на ползвателите, чрез обема на данните, до които е осъществен достъп, и на информацията с добавена стойност посредством увеличения брой услуги надолу по веригата и чрез по-широкото разпространение сред държавите членки и Съюза;
в)
използване на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от институции и органи на Съюза, от международни организации и европейски, национални, регионални или местни власти, включително степента на използване от ползвателите и тяхната удовлетвореност, както и ползите, предоставяни на европейските общества;
г)
навлизане на пазара, включително разрастване на съществуващите пазари и създаване на нови пазари и конкурентоспособност на европейските оператори надолу по веригата;
д)
непрекъсната наличност на данни по „Коперник“, подпомагащи услугите по тази програма.
Член 5
Компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги
1. Компонентът на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, включва следните услуги:
а)
услуга за мониторинг на атмосферата, която да предоставя информация за качеството на въздуха на европейско равнище и за химичния състав на атмосферата в световен мащаб. По-специално чрез нея се предоставя информация за системите за мониторинг на качеството на въздуха, управлявани в местен и национален мащаб, и се допринася за мониторинга на климатичните променливи, зависещи от химичния състав на атмосферата, включително, когато е възможно, взаимодействието с горското покритие;
б)
услуга за мониторинг на морската среда, която да предоставя информация за състоянието и динамиката от физическа гледна точка на океанските и морските екосистеми на равнището на световния океан и на европейските регионални морски области, в подкрепа на морската безопасност, принос към мониторинга на отпадъчните потоци, на морската среда, крайбрежните и полярните региони и на морските ресурси, както и метеорологичните прогнози и мониторинга на климата;
в)
услуга за мониторинг на земната повърхност, която да предоставя информация за земеползването и земната покривка, криосферата, изменението на климата и биогеофизичните променливи, включително тяхната динамика, в подкрепа на мониторинга на околната среда на световно и местно равнище по отношение на биологичното разнообразие, почвата, вътрешните водни басейни и крайбрежните води, горите и растителността и природните ресурси, както и в подкрепа на общото изпълнение на политиките в областта на околната среда, селското стопанство, развитието, енергетиката, градоустройството, инфраструктурата и транспорта;
г)
услуга в областта на изменението на климата, която да предоставя информация, насочена към увеличаване на базата от знания в подкрепа на политиките за адаптиране и смекчаване на последиците. Тя допринася по-специално за предоставянето на данни за съществени климатични променливи, анализи и прогнози за климата, както и показатели за климата във времеви и пространствен аспект, които са от значение за стратегиите за адаптиране и смекчаване на последиците в различните сектори и области от обществен интерес в рамките на Съюза;
д)
услуга за управление на извънредни ситуации, която да предоставя информация, необходима за предприемане на ответни действия при извънредни ситуации във връзка с различни бедствия, включително метеорологични рискове, геофизични рискове, умишлено или случайно предизвикани от човека бедствия и други хуманитарни бедствия, както и за дейности по предотвратяване, изграждане на готовност, реакция и възстановителни дейности;
е)
услуга за сигурност, която да предоставя информация в подкрепа на действията във връзка с предизвикателствата пред Европа в областта на гражданската сигурност, като по този начин повишава капацитета за предотвратяване на кризи, готовност и реакция, по-специално с оглед на граничното и морското наблюдение, но също така оказва подкрепа за външната дейност на Съюза, без да се засягат споразуменията за сътрудничество, които могат да бъдат сключени между Комисията и различни органи в областта на общата външна политика и политика на сигурност, по-специално Сателитния център на Европейския съюз.
2. Предоставянето на услугите, посочени в параграф 1, се извършва при отчитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност и по разходно ефективен и децентрализиран начин, когато това е целесъобразно, като се интегрират на европейско равнище съществуващите в държавите членки космически и референтни данни, in situ данни и капацитет, като при това се избягва дублирането. Избягва се придобиването на нови данни, които дублират съществуващите източници, освен ако използването на съществуващи или подлежащи на надграждане масиви от данни е технически неосъществимо, свързано е с големи разходи или е своевременно невъзможно.
Услугите са свързани с въвеждането на системи за строг контрол на качеството и предоставят информация за нивото на услугата, включително наличност, надеждност, качество и своевременност.
3. За да се гарантира развитието на посочените в параграф 1 услуги и тяхното приложение в публичния сектор, се предприемат и следните дейности:
а)
развойни дейности, насочени към подобряване на качеството и ефикасността на услугите, включително тяхното развитие и приспособяване, към предотвратяване или смекчаване на оперативните рискове, както и оползотворяване на полезните взаимодействия със свързани дейности, като по „Хоризонт 2020“;
б)
спомагателни дейности, включващи мерки за насърчаване използването и възприемането на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от:
i)
публични органи, на които е възложено определянето, изпълнението, осигуряването на изпълнението или мониторинга на обществена услуга или на политика в областите, посочени в параграф 1. Това включва изграждането на капацитет и разработването на стандартни процедури и инструменти за интегриране на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ в работните потоци на ползвателите;
ii)
други ползватели и приложения надолу по веригата. Това включва дейности за осведомяване, обучение и разпространение.
Член 6
Космически компонент на „Коперник“
1. Космическият компонент на „Коперник“ осигурява космически наблюдения, които са насочени преди всичко към услугите, посочени в член 5, параграф 1.
2. Космическият компонент на „Коперник“ се изразява в специални мисии и данни от допринасящи мисии и включва следните дейности:
а)
осигуряване на космически наблюдения, включително:
i)
приключване, поддръжка и функциониране на специалните мисии, включително определяне на задачите на спътниците, мониторинг и контрол на спътниците, приемане, обработване, архивиране и разпространение на данни и постоянно калибриране и валидиране;
ii)
осигуряване на in situ данни за калибриране и валидиране на наблюденията на специалните мисии;
iii)
осигуряване, архивиране и разпространение на данни от допринасящи мисии, които допълват данните от специални мисии;
б)
дейности в отговор на променящите се потребности на ползвателите, включително:
i)
установяване на пропуските в наблюдението и изготвяне на спецификации за нови специални мисии въз основа на изискванията на ползвателите;
ii)
осъществяване на развойна дейност с цел модернизиране и допълване на специалните мисии, включително проектиране и възлагане на обществени поръчки за нови елементи на съответната космическа инфраструктура;
в)
защита на спътниците срещу риск от сблъсък като се взема предвид рамката за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване;
г)
безопасно извеждане от експлоатация на сателитите в края на жизнения им цикъл.
Член 7
In situ компонент на „Коперник“
1. In situ компонентът на програма „Коперник“ осигурява достъп до in situ данни, които са насочени преди всичко към услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
Той включва следните дейности:
а)
предоставяне на in situ данни за оперативните услуги, включително in situ данни на трети страни на международно ниво въз основа на съществуващия капацитет;
б)
координиране и хармонизиране на събирането и предоставянето на in situ данни;
в)
оказване на техническа помощ на Комисията относно изискванията спрямо данните от in situ наблюдения за нуждите на услугите;
г)
сътрудничество с in situ оператори с цел насърчаване на последователността в развойните дейности, свързани с in situ наблюдателната инфраструктура и мрежи;
д)
установяване на пропуските в наблюденията in situ, които не могат да бъдат преодолени чрез съществуващата инфраструктура и мрежи, включително в глобален мащаб, като същевременно се зачита принципът на субсидиарност.
2. Данните in situ се използват в програмата „Коперник“ в съответствие с приложимите права на трети страни, включително правата на държавите членки, и приложимите ограничения върху използването или повторното разпространение.
3. В съответствие с член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент Комисията може да възложи, изцяло или частично, дейностите по in situ компонента на операторите на услуги, посочени в член 11, параграф 1 от настоящия регламент, или, когато е необходима цялостна координация - на Европейската агенция за околната среда.
Член 8
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнение на дейностите, посочени в членове 5, 6 и 7, е в размер на 4 291,48 милиона евро по текущи цени за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2 Посочената в параграф 1 сума се разбива на следните категории разходи по текущи цени:
а)
за дейностите по членове 5 и 7 - 897,415 милиона евро;
б)
за дейностите по член 6 - 3 394,065 милиона евро, включително максимален размер на средствата от 26,5 милиона евро за дейностите по член 6, параграф 2, буква в).
3. Комисията може да преразпределя средства от една категория разходи, както е установено в параграф 2, букви а) и б), към друга, като таванът е 10 % от сумата, посочена в параграф 1. Когато преразпределянето достигне кумулативна сума, надхвърляща 10 % от сумата, посочена в параграф 1, Комисията се консултира с комитета „Коперник“ в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3.
4. Лихвите от предварителното финансиране, предоставено на образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, се разпределят за дейностите, които са предмет на споразумение за делегиране на правомощия или на договор между Комисията и съответното образувание. В съответствие с принципа на добро финансово управление образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, откриват сметки, които да дават възможност да се установяват средствата и съответните лихви.
5. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и Съвета в границите на многогодишната финансова рамка. Бюджетните задължения за дейности, които се осъществяват в период, по-дълъг от една финансова година, могат да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски.
6. С отпуснатите финансови средства за „Коперник“ могат да се покриват също разходи, свързани с дейности по подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на „Коперник“ и за постигането на нейните цели, по-специално проучвания, срещи, информационни и комуникационни дейности, както и разходи, свързани с ИТ мрежи, насочени към обработка на информация и обмен на данни.
7. Комисията може да възложи изпълнението на „Коперник“ на образуванията, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент. Когато бюджетът на „Коперник“ се изпълнява посредством непряко управление въз основа на член 10, параграф 3 или член 11, параграф 1, се прилагат правилата относно обществените поръчки на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, доколкото това е позволено съгласно член 60 от Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори се определят в съответните споразумения за делегиране.
ГЛАВА II
Управление на „Коперник“
Член 9
Роля на Комисията
1. Комисията носи цялостна отговорност за „Коперник“ и за координирането на различните ѝ компоненти. Тя управлява разпределяните по настоящия регламент средства и извършва надзор върху изпълнението на „Коперник“, включително определянето на приоритетите, участието на ползвателите, стойността, графика, изпълнението и възлагането на обществени поръчки.
2. Комисията ръководи, от името на Съюза и в своята сфера на компетентност, дейността в областта на отношенията с трети държави и международни организации, като осигурява координацията между „Коперник“ и дейностите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза.
3. Комисията улеснява координирането на вноските от държавите членки, предназначени за оперативното предоставяне на услугите и за дългосрочното наличие на необходимите данни от наблюдения.
4. Комисията оказва подкрепа за подходящо развитие на услугите по програма „Коперник“ и осигурява взаимно допълване, съгласуваност и връзки между „Коперник“ и други имащи отношение политики, инструменти, програми и действия на Съюза, за да се гарантира, че тези политики, инструменти, програми и действия се възползват от услугите по „Коперник“.
5. Комисията насърчава наличието на дългосрочна стабилна инвестиционна среда и консултира заинтересованите страни при вземането на решение за промяна на продукти, произтичащи както от данните, така и от информационните услуги по „Коперник“, обхванати от настоящия регламент.
6. Комисията взема необходимите мерки, които да гарантират, че всяко образувание, натоварено със задачи по изпълнението, предоставя услугите си на всички държави членки.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 31 във връзка с установяването на изискванията спрямо данните, необходими за развитие на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, посочен в член 5, параграф 1.
8. Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане посочена в член 30, параграф 4, относно:
а)
техническите спецификации за посочения в член 5, параграф 1 компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, по отношение на изпълнението му;
б)
техническите спецификации за посочения в член 6 космически компонент на „Коперник“ по отношение на неговото изпълнение и развитие въз основа на изискванията на ползвателите.
9. Комисията предоставя своевременно на държавите членки и на Европейския парламент цялата необходима информация, свързана с програма „Коперник“, по-конкретно по отношение на управлението на риска, общата стойност, годишните оперативни разходи за всеки съществен елемент от инфраструктурата на „Коперник“, графика и изпълнението, възлагането на обществени поръчки и оценката на управлението на правата върху интелектуалната собственост.
Член 10
Роля на Европейската космическа агенция
1. Комисията сключва споразумение за делегиране с ЕКА), с което ѝ възлага следните задачи:
а)
да осигурява техническата координация на космическия компонент на „Коперник“;
б)
да определи цялостната системна архитектура на космическия компонент на „Коперник“ и неговото развитие въз основа на изискванията на ползвателите, съгласувани от Комисията;
в)
да управлява разпределените средства;
г)
да осигурява процедурите за мониторинг и контрол;
д)
да разработва нови специални мисии;
е)
да възлага обществени поръчки за повтарящи се специални мисии;
ж)
да управлява специалните мисии с изключение на управляваните от Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) по параграф 2 от настоящия член;
з)
да координира схема за достъп на услугите по „Коперник“ до данни от допринасящи мисии;
и)
да възлага обществени поръчки за право на достъп и да договаря условията за използване на сателитни данни за търговски цели, необходими за услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
2. Комисията сключва споразумение за делегиране с EUMETSAT, с което ѝ възлага да отговаря за управлението на специални мисии и да предоставя достъп до данни от допринасящи мисии съобразно своя мандат и експертен опит.
3. Споразумението за делегиране с ЕКА и EUMETSAT се сключва въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
4. В съответствие с член 60 от Финансовия регламент ЕКА и EUMETSAT действат, по целесъобразност, като възлагащи органи със способност за вземане на решения по отношение на извършването и координирането на възложените им задачи за възлагане на обществени поръчки.
5 Доколкото е необходимо за делегираните задачи и делегираното изпълнение на бюджета, в споразуменията за делегиране се определят общите условия за управление на средствата, поверени на ЕКА и EUMETSAT, и по целесъобразност се взема под внимание дългосрочният сценарий на ЕКА. По-специално в тях се определят дейностите, които трябва да се изпълняват по отношение на развитието и експлоатацията на космическия компонент на „Коперник“ и възлагането на обществени поръчки във връзка с него, съответното финансиране, процедурите за управление и мерките за наблюдение и контрол, мерките, приложими при неточно изпълнение на договорите по отношение на разходите, графика и постигнатите резултати и възлагането на обществени поръчки, както и правилата по отношение на собствеността върху всички материални и нематериални активи.
6. Мерките за наблюдение и контрол предвиждат по-специално система за прогнозиране на разходите, системно информиране на Комисията за разходите и графика, а при разминаване между предвидения бюджет, изпълнението и графика - корективни действия, за да се гарантира изпълнението на дейностите в рамките на отпуснатия бюджет.
7. С комитета „Коперник“, се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 3 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, с ЕКА и EUMETSAT.
8. Комисията информира комитета „Коперник“ за резултатите от оценката на процедурите за възлагане на обществени поръчки и за договорите с образувания от частния сектор, които ЕКА и EUMETSAT трябва да сключат, включително информацията, свързана с договорите за подизпълнение.
Член 11
Оператори на услуги
1. Посредством споразумения за делегиране или договорни споразумения Комисията може да възлага изпълнението на задачите по компонента, свързан с предоставянето на услуги, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и наличния специфичен експертен опит, мандат, капацитет за експлоатация и управление, inter alia на следните образувания:
а)
Европейската агенция за околната среда;
б)
Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex);
в)
Европейската агенция по морска безопасност;
г)
Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN);
д)
Европейския център за средносрочна прогноза за времето;
е)
други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи.
Споразуменията за делегиране с операторите на услуги се сключват въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
2. При избора на образуванията, посочени в параграф 1, надлежно се взема предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванията, както и върху техните финансови и човешки ресурси.
3. С комитета „Коперник“ се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 1 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът по „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, и от операторите на услуги.
Член 12
Работна програма на Комисията
1. Комисията приема чрез акт за изпълнение годишна работна програма за „Коперник“ в съответствие с член 84 от Финансовия регламент.
2 Годишната работна програма съдържа план за изпълнение, в който подробно са изложени действия, отнасящи се до компонентите на „Коперник“, посочени в членове 5, 6 и 7, и е ориентирана към бъдещето, като отчита променящите се потребности на ползвателите и технологичното развитие.
3. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4 от настоящия регламент.
Член 13
Сътрудничество с държавите членки
1. Комисията си сътрудничи с държавите членки за подобряване на обмена на данни и информация помежду им и насърчава развитието на разпространението на данни на регионално и местно равнище. Комисията се стреми да направи необходимото за това изискваните данни и информация да бъдат на разположение на „Коперник“. Допринасящите мисии, обслужващата инфраструктура и in situ инфраструктурата на държавите членки представляват съществен принос към програмата.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията може да приема мерки за насърчаване използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ от държавите членки, както и за подкрепа на достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята. Тези мерки не може да оказват въздействие, което води до нарушаване на свободната конкуренция. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
ГЛАВА III
Обществени поръчки
РАЗДЕЛ I
Общи разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 14
Общи принципи
Без да се засягат член 8, параграф 7 и мерките, необходими за защита на основните интереси във връзка със сигурността на Съюза или обществената сигурност или за спазване на изискванията на Съюза във връзка с контрола върху износа, към „Коперник“ се прилага Финансовият регламент, и по-специално принципите за свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на промишлени доставки, за осъществяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки въз основа на прозрачна и своевременна информация, за ясно съобщаване на приложимите правила към обществените поръчки и към критериите за подбор и възлагане на обществените поръчки и за всяка друга съответна информация, която дава равни възможности за всички потенциални оференти.
Член 15
Специфични цели
При процедурата за възлагане на обществени поръчки възлагащите органи преследват следните цели при своите покани за представяне на оферти:
а)
насърчаване в целия Съюз на възможно най-широко и най-отворено участие от страна на всички икономически оператори, и по-специално на нови стопански субекти и МСП, включително чрез стимулиране на договарянето с подизпълнители от страна на участниците в тръжните процедури;
б)
избягване на възможни злоупотреби с господстващо положение и на зависимостта от само един доставчик;
в)
използване на предходните инвестиции на публичния сектор и на извлечените поуки, както и на промишления опит и компетентности, като същевременно се гарантира, че се спазват правилата за конкурентно възлагане на обществени поръчки;
г)
търсене, по целесъобразност, на повече от един източник с оглед осигуряване на по-добър цялостен контрол върху „Коперник“ и свързаните с това разходи и график;
д)
отчитане по целесъобразност на общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугите или работата, предмет на тръжната процедура.
РАЗДЕЛ II
Специални разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 16
Създаване на условия за лоялна конкуренция
Възложителят предприема подходящите мерки за създаване на условия за лоялна конкуренция, когато предходно участие на даден икономически оператор в дейности във връзка с тези, които са обект на обществената поръчка:
а)
може да предостави на дадения икономически оператор значителни предимства от гледна точка на информираността и поради това може да породи опасения относно равното третиране, или
б)
засяга обичайните условия на конкуренция или безпристрастността и обективността при възлагането на обществените поръчки или изпълнението на договорите.
Тези мерки не трябва да нарушават конкуренцията, равното третиране или поверителността на събраната информация относно предприятията, техните търговски отношения и структурата на разходите им. Във връзка с това при тези мерки се отчитат естеството и условията на предвиждания договор.
Член 17
Сигурност на информацията
В случай на договори, които включват, изискват и/или съдържат класифицирана информация, възлагащият орган уточнява в тръжната документация мерките и изискванията, необходими за гарантиране сигурността на информацията на изискваното равнище.
Член 18
Надеждност на доставките
Възлагащият орган уточнява в тръжната документация изискванията си, свързани с надеждността на доставките и с предоставянето на услуги по изпълнението на договора.
Член 19
Обществени поръчки с условни етапи
1. Възлагащият орган може да възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи.
2. Договорът за обществена поръчка с условни етапи съдържа един фиксиран етап с бюджетно задължение, което поражда окончателен ангажимент по отношение на извършването на дейностите, доставките или услугите, предмет на обществената поръчка за този етап, и един или повече условни етапи както от гледна точка на бюджета, така и на изпълнението. В тръжната документация се посочват конкретните характеристики на обществената поръчка с условни етапи. В нея по-конкретно се определят предметът на обществената поръчка, стойността или начините за определянето ѝ и договореностите за предоставянето на дейности, доставки и услуги на всеки етап.
3. Задълженията на фиксирания етап са част от едно съгласувано цяло, също както и задълженията на всеки условен етап, като се вземат под внимание задълженията на предишните етапи.
4. Изпълнението на всеки условен етап подлежи на решение на възлагащия орган, което се свежда до знанието на изпълнителя в съответствие с договора. Когато даден условен етап е потвърден със закъснение или не е потвърден, изпълнителят може да получи обезщетение за изчакването или неизпълнението, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
5. Когато по отношение на определен етап възлагащият орган установи, че дейностите, доставките или услугите, договорени за този етап, не са извършени, той може да поиска обезщетение и да прекрати договора, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
Член 20
Обществени поръчки със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение
1. Възлагащият орган може да избере обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на определен таван и при условията по параграф 2.
Стойността, която се заплаща за такива договори, представлява възстановяване на всички преки разходи, направени от изпълнителя във връзка с изпълнението на договора, като разходи за труд, материали, консумативи и използване на оборудване и инфраструктура, необходими за изпълнението на договора. Към тези разходи се добавя фиксирана сума за покриване на непреките разходи и печалбата или сума за покриване на непреките разходи и стимулираща добавка в зависимост от изпълнението на целите по отношение на резултатите и графика за изпълнение.
2. Възлагащият орган може да избере да сключи договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, когато обективно е невъзможно точно да се определи твърда стойност и ако може обосновано да се покаже, че такава твърда стойност би била неестествено висока поради несигурността във връзка с изпълнението на обществената поръчка, тъй като:
а)
обществената поръчка има много сложни характеристики или характеристики, изискващи използването на нова технология, и поради това е свързана със значителен брой технически рискове, или
б)
дейностите, които са обект на договора за обществената поръчка, поради оперативни съображения трябва да започнат веднага, макар все още да не е възможно окончателно да се определи твърда стойност, понеже съществуват значителни рискове или изпълнението на договора зависи отчасти от изпълнението на други договори.
3. Таванът за договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, е максималната стойност, която може да се заплати. Той може да се надвиши само в надлежно обосновани изключителни случаи и с предварителното съгласие на възлагащия орган.
4. В тръжната документация в процедура за възлагане на обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, се уточняват:
а)
видът обществена поръчка, т.е. дали е обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на даден таван;
б)
при обществена поръчка със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение - елементите от договора, за които стойността се определя въз основа на действително направените разходи за изпълнение;
в)
общият размер на тавана;
г)
критериите за подбор, които трябва да дават възможност за оценка на достоверността на предвидения бюджет, възстановимите разходи, механизмите за определяне на тези разходи и печалбата, посочени в офертата;
д)
видът на добавената сума по параграф 1, която трябва да се прилага към преките разходи;
е)
правилата и процедурите за допустимостта на разходите, предвидени от участника в тръжната процедура за изпълнението на договора, при спазване на принципите по параграф 5;
ж)
счетоводните правила, които трябва да спазват участниците в тръжните процедури;
з)
при трансформиране на договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност - условията за трансформирането.
5. Декларираните от изпълнителя разходи при изпълнението на договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, са допустими само ако:
а)
са действително направени по време на срока на договора, с изключение на разходите за оборудване, инфраструктура и дълготрайни нематериални активи, необходими за изпълнението на договора, които могат да се считат за допустими за цялата им покупна цена;
б)
са посочени в общия проектобюджет, който може да бъде преразгледан чрез изменения на първоначалния договор;
в)
са необходими за изпълнението на договора;
г)
произтичат от изпълнението на договора и са направени във връзка с него;
д)
са установими, проверими и вписани в счетоводните документи на изпълнителя и са определени в съответствие със счетоводните стандарти, посочени в документацията за участие в процедурата за възлагане на обществена поръчка и в договора;
е)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално законодателство;
ж)
не представляват дерогация от условията на договора;
з)
са приемливи, обосновани и отговарят на изискванията за добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
Изпълнителят е отговорен за осчетоводяването на разходите си, както и за правилното водене на счетоводната си документация или на който и да е друг документ, необходим за доказване, че разходите, които иска да му се възстановят, са направени и отговарят на принципите на настоящия член. Разходите, които не могат да бъдат обосновани от изпълнителя, се считат за недопустими и тяхното възстановяване се отказва.
6. Възлагащият орган е отговорен за следните задачи с цел осигуряване на правилното изпълнение на договорите със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение:
а)
определя възможно най-реалистичен таван, който да дава възможност за гъвкавост с оглед отчитане на техническите трудности;
б)
трансформира договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност веднага щом е възможно да се определи такава твърда и окончателна стойност при изпълнението на договора. За целта той определя условията за трансформиране на договор със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение в договор с твърда и окончателна стойност;
в)
прилага мерки за наблюдение и контрол, с които се установява по-конкретно система за прогнозиране на очакваните разходи;
г)
определя принципите, инструментите и процедурите, които са целесъобразни за изпълнението на договорите, по-конкретно за установяване и проверка на допустимостта на разходите, заявени от изпълнителя или неговите подизпълнители при изпълнението на договора, и за внасянето на изменения към договора;
д)
проверява дали изпълнителят и подизпълнителите му спазват счетоводните правила, посочени в договора, и задължението да представят счетоводни документи, които следва да дават вярна и точна представа за отчетите;
е)
прави необходимото за гарантиране ефективността на принципите, инструментите и процедурите по буква г) през целия срок на изпълнение на договора.
Член 21
Промени
Възлагащият орган и изпълнителите могат да въведат промени в договора чрез изменение, при условие че то отговаря едновременно на следните условия:
а)
не променя предмета на договора;
б)
не нарушава икономическото равновесие на договора;
в)
не добавя условия, които ако бяха съществували първоначално в документацията за обществената поръчка, биха дали възможност да се приемат участници, различни от тези, които са били допуснати, или да се приеме оферта, различна от първоначално приетата.
Член 22
Възлагане на подизпълнители
1. Възлагащият орган изисква от оферента да възложи подизпълнение на част от поръчката чрез конкурентно възлагане на подходящите нива на подизпълнение на дружества, които не са част от групата, към която оферентът принадлежи, по-специално на нови стопански субекти и МСП.
2. Възлагащият орган уточнява изискваната част от договора, която да бъде възложена на подизпълнители, под формата на диапазон, ограничен от минимален и максимален процент. Възлагащият орган гарантира, че този процент е пропорционален и взема под внимание естеството на съответния сектор на дейност, и по-специално на условията за конкуренция и наблюдавания промишлен потенциал.
3. Ако участникът посочи в своята оферта, че не възнамерява да отстъпва на подизпълнител никакъв дял от поръчката или пък да отстъпи дял, по-малък от диапазона, посочен в параграф 2, той посочва на възлагащия орган причините за това. Възлагащият орган предоставя тази информация на Комисията.
4. Възлагащият орган може да отхвърли подизпълнителите, избрани от кандидата на етапа на процедурата за възлагане на основната обществена поръчка или от участника, избран за изпълнител на договора. Той обосновава писмено този отказ, който може да се основава само на критериите, приложени за подбора на участниците за основната обществена поръчка.
ГЛАВА IV
Политика в областта на данните и сигурността
Член 23
Политика в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. Политиката в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ за действията, финансирани по „Коперник“, е в подкрепа на целите, посочени в член 4, и на следните цели:
а)
стимулиране на използването и споделянето на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“;
б)
укрепване на европейските пазари за наблюдение на Земята, по-специално сектора надолу по веригата, с оглед създаването на възможности за растеж и разкриване на работни места;
в)
принос към устойчивото и непрекъснато предоставяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“;
г)
подкрепа на европейските научноизследователски, технологични и иновационни общности.
2. Данните от специални мисии и информацията по „Коперник“ се предоставят чрез платформи за разпространение на данни по „Коперник“ съгласно предварително определени технически условия, изцяло, свободно и безплатно при спазване на следните ограничения:
а)
лицензионните условия във връзка с данни и информация, принадлежащи на трети страни;
б)
форматите, характеристиките и средствата за разпространение;
в)
интересите в областта на сигурността и външните отношения на Съюза или на неговите държави членки;
г)
риска от нарушаване на дейността на системата за изготвяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ по причини, свързани с безопасността, или по технически причини.
д)
осигуряването на надежден достъп до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ за европейските ползватели.
Член 24
Условия и ограничения при достъпа и използването на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 31, отнасящи се до:
а)
условията и процедурите във връзка с достъпа до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, тяхната регистрация и ползване, включително по отношение на средствата за разпространение;
б)
специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, включително приоритета при достъп;
в)
критериите и процедурите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права.
2. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4, отнасящи се до:
а)
техническите спецификации за предаването и използването на данни от специални мисии, предавани до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“;
б)
техническите спецификации за архивиране на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“.
3. Комисията определя съответните условия и процедури за лицензиране за данните от специални мисии и информацията по програма „Коперник“ и за предаването на спътникови данни до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
Член 25
Защита на интересите в областта на сигурността
1. Комисията прави оценка на рамката за сигурност на „Коперник“, като взема предвид посочените в член 4 цели. За да постигне това, Комисията извършва оценка на необходимите мерки за сигурност, които трябва да са насочени към избягване на всякакви рискове или заплахи за интересите или сигурността на Съюза или неговите държави членки, по-специално за да гарантира съответствие с принципите, предвидени в Решение 2001/844/ЕО и Решение 2013/488/ЕС.
2. Въз основа на оценката, посочена в параграф 1, Комисията, посредством актове за изпълнение, определя необходимите технически спецификации във връзка със сигурността за „Коперник“, Актовете за изпълнение се приемат н съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
3. При определянето на техническите спецификации на рамката за сигурност, посочена в параграф 2, Комисията може да се подпомага от независими експерти от държавите членки.
4. Независимо от параграф 2, Съветът приема мерки, които да се прилагат, когато сигурността на Съюза или неговите държави членки може да бъде засегната от данни и информация, предоставени по „Коперник“.
5. Когато в рамките на „Коперник“ се създава или обработва класифицирана информация на ЕС, всички участници осигуряват степен на защита, равностойна на предвиденото в правилата, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО и в приложенията към Решение 2013/488/ЕС.
ГЛАВА V
РАЗНИ
Член 26
Международно сътрудничество
1. Следните държави или международни организации могат да участват в „Коперник“ въз основа на подходящи споразумения:
а)
държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са договарящи се страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП;
б)
страните кандидатки, както и потенциални кандидатки, в съответствие с конкретните рамкови споразумения или протокол към споразумение за асоцииране за установяване на общите принципи и условия за участие на тези държави в програми на Съюза;
в)
Конфедерация Швейцария, други трети държави, различни от посочените в букви а) и б), и международни организации в съответствие със споразуменията, сключени от Съюза с такива трети държави или международни организации съгласно член 218 от ДФЕС, в които се определят условията и подробните правила за тяхното участие.
2. Държавите или международните организации, посочени в параграф 1, могат да предоставят финансова подкрепа или непарични вноски за „Коперник“. Тази финансова подкрепа и тези вноски се разглежда като външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 2 от Финансовия регламент и са допустими по реда и условията на споразумението, сключено със съответната трета държава или международна организация.
3. Програма „Коперник“ може да обхваща международното координиране на системите за наблюдение и свързания с това обмен на данни, за да се подсилят глобалното измерение и допълващият характер на програмата, като се отчитат съществуващите международни споразумения и процеси на координиране.
Член 27
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по „Коперник“, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и при установяването на нередности - чрез събирането на недължимо платените суми, а когато е уместно - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата „Коперник“.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (15)с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по „Коперник“.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, в договорите, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от изпълнението на „Коперник“, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответната си компетентност.
Член 28
Собственост
1. Съюзът е собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на програма „Коперник“. За тази цел се, когато е необходимо, се сключват споразумения с трети страни по отношение на съществуващите права на собственост.
2. Редът и условията за прехвърляне на собствеността на Съюза се определят в посочените в параграф 1 споразумения.
3. Посредством подходяща рамка Комисията осигурява оптималното използване на активите, посочени в настоящия член; по-специално, Комисията осъществява по възможно най-ефективен начин управлението на правата върху интелектуалната собственост, свързани с програма „Коперник“, като отчита необходимостта от защита и придаване на стойност на правата върху интелектуална собственост на Съюза, интересите на участващите страни, както и потребността от хармонично развитие на пазарите и на новите технологии и непрекъснатостта на предоставяне на услугите. За целта Комисията прави необходимото за това договорите, сключени по „Коперник“, да съдържат възможността за прехвърляне или за лицензиране на правата върху интелектуална собственост, възникващи при работата, извършвана в рамките на програмата.
Член 29
Подпомагане на Комисията
Комисията може да бъде подпомагана от независими експерти от различни области, свързани с обхвата на „Коперник“,от широк кръг заинтересовани участници, включително представители на ползвателите на програмата и национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство, като целта е експертите да предоставят на Комисията необходимия технически и научен опит, както и да представят гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като отчитат съществуващите инициативи, свързани с тази област, на равнище ЕС и на национално и регионално равнище.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитета Коперник“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Комитетът „Коперник“ заседава в специални състави, особено във връзка с въпросите на сигурността („съвет по сигурността“).
2. Комитетът „Коперник“ създава в съответствие с процедурния си правилник „форум на ползвателите“ като работна група, която да предоставя на комитета „Коперник“ становища във връзка с изискванията на ползвателите.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Представителите на образуванията, на които са възложени задачи по „Коперник“, участват по целесъобразност като наблюдатели в работата на Комитета „Коперник“ при условията, определени в процедурния му правилник.
6. Споразуменията, сключени от Съюза съгласно член 26, могат да предвиждат участието по целесъобразност на представители на трети държави или международни организации в работата на Комитета „Коперник“ при условията, предвидени в процедурния му правилник.
7. Комитетът „Коперник“ заседава редовно, за предпочитане веднъж на всеки три месеца. На всяко заседание Комисията представя доклад относно напредъка на програмата. В тези доклади се съдържа общ преглед на състоянието и новостите във връзка с „Коперник“, по-специално що се отнася до управлението на рисковете, разходите, графика, изпълнението, възлагането на обществени поръчки и съответните становища, предоставяни на Комисията.
Член 31
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 се предоставя на Комисията за срока на действие на „Коперник“.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 9, параграф 7 и член 24, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегираните актове, приети съгласно член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 32
Оценка
1. До 31 декември 2017 г., след консултация с имащи отношение заинтересовани страни, Комисията изготвя доклад за оценка за постигането на целите по всички задачи, финансирани по програма „Коперник“, с оглед на техните резултати и въздействие, тяхната европейска добавена стойност и ефикасността при използването на ресурсите. Оценката обхваща актуалността на всички цели, както и приноса на предприетите мерки за постигане на целите, посочени в член 4, преглед на организационната структура и обхвата на предоставяните услуги. Оценката обхваща и евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции (включително Европейската агенция за ГНСС) и по целесъобразност се придружава от подходящи законодателни предложения.
По-специално, предмет на оценката е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята.
2. Комисията изготвя посочената в параграф 1 оценка в тясно сътрудничество с операторите и ползвателите на програма „Коперник“, и проучва ефективността и ефикасността на програмата и приноса ѝ за постигането на целите, посочени в член 4. Комисията съобщава резултата от тази оценка на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите и ако е необходимо - предлага подходящи мерки.
3. Комисията може, при необходимост с помощта на независими образувания, да предприема оценка на методите за осъществяване на проектите, както и на въздействието от тяхното изпълнение, за да прецени дали са постигнати целите, включително тези, които се отнасят до опазването на околната среда.
4. Комисията може да поиска от държава членка да представи конкретна оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани по настоящия регламент, или, когато това е подходящо, да ѝ предостави информацията и помощта, необходими за извършване на оценка на такива проекти.
Член 33
Отмяна
1. Регламент (ЕС) № 911/2010 се отменя.
2. Мерките, приети въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010, остават валидни.
3. Позоваванията на отменения Регламент (ЕС) № 911/2010 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложението.
Член 34
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 377/2014
(2014. gada 3. aprīlis),
ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Globālā vides un drošības novērošana (GMES) bija Zemes novērošanas iniciatīva, ko vadīja Savienība un kas tika īstenota partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). GMES aizsākumi ir meklējami 1998. gada maijā, kad iestādes, kas bija iesaistījušās kosmosa darbību izstrādē Eiropā, izdeva kopīgu paziņojumu, kas pazīstams kā “Baveno Manifesto”. Manifesto aicināja uz ilgtermiņa apņemšanos izstrādāt no kosmosa veikta vides monitoringa pakalpojumus, izmantojot un turpinot attīstīt Eiropas prasmes un tehnoloģijas. 2005. gadā Savienība izdarīja stratēģisku izvēli kopā ar EKA Eiropā attīstīt neatkarīgas Zemes novērošanas spējas, lai sniegtu pakalpojumus vides un drošības jomās.
(2)
Attīstot šo iniciatīvu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 (3) tika izveidota Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES), un paredzēti tās sākotnējo darbību īstenošanas noteikumi.
(3)
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotā programma būtu jāturpina daudzgadu finanšu shēmas 2014.-2020. gadam satvarā, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (4), tomēr, lai atvieglotu saziņu ar sabiedrību kopumā, akronīms “GMES” būtu jāaizstāj ar nosaukumu “Copernicus”. Komisija ir reģistrējusi preču zīmi, lai to varētu izmantot Savienības iestādes un lai to varētu licencēt citiem ieinteresētiem lietotājiem, it īpaši pamatpakalpojumu sniedzējiem.
(4)
Programmas Copernicus (Copernicus) pamatā ir Savienības, EKA un dalībvalstu partnerība. Tāpēc programmai vajadzētu gan balstīties uz esošajām Eiropas un valstu spējām, gan tās papildināt ar jauniem kopīgi izstrādātiem aktīviem. Lai šo pieeju īstenotu, Komisijai būtu jācenšas uzturēt dialogu ar EKA un dalībvalstīm, kam pieder attiecīgi kosmosa un in situ aktīvi.
(5)
Lai īstenotu Copernicus mērķus, ar šo programmu būtu jānodrošina autonomas Savienības spējas veikt novērojumus no kosmosa un jāsniedz darbības pakalpojumi vides, civilās aizsardzības un civilās drošības jomās, pilnībā respektējot valstu pilnvaras attiecībā uz oficiāliem brīdinājumiem. Tai arī būtu jāizmanto pieejamie papildinošo misiju un in situ dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis. Copernicus cik vien iespējams būtu jāizmanto dalībvalstu spējas veikt novērojumus no kosmosa un sniegt pakalpojumus. Copernicus būtu jāizmanto arī Eiropas komerciālo iniciatīvu spējas, tādējādi vienlaikus veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Papildus būtu jāveicina datu pārraides optimizēšanas sistēmas, lai turpinātu pilnveidot spējas, reaģējot uz lietotāju vidū aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc gandrīz reāllaika datiem.
(6)
Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas tehnoloģiju izmantošanu gan vietējās iestādēs, gan mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras.
(7)
Copernicus mērķim vajadzētu būt šādam: vides un drošības jomā sniegt precīzu un drošticamu informāciju, kas pielāgota lietotāju vajadzībām un atbalsta citus Savienības politikas virzienus, jo īpaši saistībā ar iekšējo tirgu, transportu, vidi, enerģētiku, civilo aizsardzību un civilo drošību, sadarbību ar trešām valstīm un humāno palīdzību.
(8)
Copernicus būtu jāuzskata par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas (GEOSS) veidošanā; šī sistēma tiek izstrādāta Zemes novērošanas grupā (GEO).
(9)
Copernicus būtu jāīsteno saskaņā ar citiem attiecīgiem Savienības instrumentiem un rīcību, it īpaši saskaņā ar darbībām vides un klimata pārmaiņu jomās un instrumentiem drošības, personas datu aizsardzības, konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta, konkurences un starptautiskās sadarbības jomās, un saskaņā ar Eiropas satelītu navigācijas sistēmām (Galileo un EGNOS). Copernicus datiem vajadzētu būt saskanīgiem ar dalībvalstu telpiskajiem atsauces datiem, kā arī ar Savienības telpiskās informācijas infrastruktūras īstenošanas noteikumiem un tehniskajām norādēm, kas izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (5). Copernicus būtu jāpapildina arī kopīgā vides informācijas sistēma (SEIS), kā minēts Komisijas 2008. gada 1. februāra paziņojumā “Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu (SEIS)”, un Savienības darbības reaģēšanai ārkārtas situācijās. Copernicus vajadzētu īstenot atbilstīgi mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (6) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, it īpaši tādos jautājumos kā pārredzamība, tādu apstākļu radīšana, kas veicina pakalpojumu attīstību, un ieguldījums saimnieciskajā izaugsmē un jaunu darba vietu radīšanā. Copernicus datiem un Copernicus informācijai vajadzētu būt pieejamiem brīvi un atklāti, lai atbalstītu Eiropas digitālo programmu, kā teikts Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”.
(10)
Copernicus ir programma, kas jāīsteno saskaņā ar “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”). Tai būtu jāsniedz labums veselai virknei Savienības politikas virzienu un jāsekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, it īpaši izstrādājot efektīvu kosmosa politiku, lai nodrošinātu rīkus dažu būtiskāko globālo uzdevumu risināšanai un lai sasniegtu mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām un enerģijas ilgtspēju. Vienlaikus Copernicus būtu jāatbalsta Eiropas kosmosa politikas īstenošana un Eiropas tirgu izaugsme tādās jomās kā ar kosmosu saistīti dati un pakalpojumi.
(11)
Copernicus vajadzētu arī gūt labumu no rezultātiem, ko sniedz programma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (7), jo īpaši no pamatprogrammā ietvertajiem pētniecības un inovācijas pasākumiem, kas paredzēti nākotnes Zemes novērošanas tehnoloģijām un lietojumiem, izmantojot attālo izpēti, gaisa un in situ tehnoloģijas un datus reaģēšanai uz lielām sabiedrības problēmām. Komisijai būtu jānodrošina, lai attiecībā uz Copernicus dažādajiem aspektiem tiktu ievērota pienācīga sinerģija, pārredzamība un skaidrība.
(12)
Copernicus kosmosa komponenta attīstības pamatā vajadzētu būt to iespēju analīzei, kas ir saistītas ar lietotāju mainīgo vajadzību apmierināšanu, ietverot iepirkumu no valstu/publiskām misijām un komerciāliem nodrošinātājiem Eiropā, jaunu specializētu misiju specifikācijai, starptautiskiem nolīgumiem, kas nodrošina piekļuvi misijām, kuras nerīko Eiropa, un Eiropas Zemes novērošanas tirgum.
(13)
Skaidrības labad un lai veicinātu izmaksu kontroli, maksimālā summa, ko Savienība piešķir Copernicus darbību īstenošanai, būtu jāsadala dažādās kategorijās. Tomēr, lai sekmētu elastīgumu un nodrošinātu Copernicus netraucētu norisi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pārvietot finansējumu starp kategorijām.
(14)
Darbības pakalpojumu sniegšana ir atkarīga no Copernicus kosmosa komponenta pareizas darbības, pastāvīgas pieejamības un drošības. Nopietns drauds Copernicus kosmosa komponentam ir aizvien pieaugošais risks sadurties ar citiem satelītiem un kosmosā esošajām atlūzām. Tāpēc Copernicus darbībās būtu jāietver Copernicus kosmosa komponenta un tās darbību aizsardzība, tostarp satelītu palaišanas laikā. Šādā kontekstā samērīgu ieguldījumu izmaksu segšanā par pakalpojumiem, kas spēj nodrošināt šādu aizsardzību, varētu finansēt no Copernicus piešķirtā budžeta, ciktāl tas iespējams, stingri pārvaldot izmaksas un pilnīgi ievērojot maksimālo summu EUR 26,5 miljoni pašreizējās cenās, kas noteikta šajā regulā. Šāds ieguldījums būtu jāizmanto tikai datu un pakalpojumu nodrošināšanai un nevis infrastruktūras pirkšanai.
(15)
Lai uzlabotu Copernicus īstenošanu un tās ilgtermiņa plānošanu, Komisijai būtu jāpieņem gada darba programma, tostarp Copernicus mērķu sasniegšanai vajadzīgo darbību īstenošanas plāns. Minētajam īstenošanas plānam vajadzētu būt vērstam uz nākotni, un tajā būtu jāapraksta Copernicus īstenošanai nepieciešamās darbības, ņemot vērā lietotāju mainīgās vajadzības un tehnoloģiju attīstību.
(16)
Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus pakalpojumu komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tas vienlaikus veicinātu gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina visu Copernicus pakalpojumu tehniskās specifikācijas, pievēršoties tādiem aspektiem kā apjoms, arhitektūra, tehnisko pakalpojumu kopumi, orientējošs izmaksu sadalījums un plānošana, darbības rādītāji, vajadzība pēc kosmosa un in situ datiem, datu attīstība, standarti, arhivēšana un izplatīšana.
(17)
Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus kosmosa komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina tehniskās specifikācijas, precizējot, kādas darbības ir jāatbalsta ar Copernicus kosmosa komponentu, un to orientējošu izmaksu sadalījumu un plānošanu. Tā kā Copernicus pamatā vajadzētu būt ieguldījumiem, ko veic Savienība, EKA un dalībvalstis Globālās vides un drošības novērošanas kontekstā, Copernicus kosmosa komponenta darbībās vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā EKA ilgtermiņa scenārija elementi, kas ir EKA sagatavots un atjaunināts dokuments, ar ko izveido Copernicus kosmosa komponenta vispārējo sistēmu.
(18)
Copernicus būtu jāorientē uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu.
(19)
Copernicus starptautiskā dimensija ir īpaši būtiska saistībā ar datu un informācijas apmaiņu, kā arī saistībā ar piekļuvi novērošanas infrastruktūrai. Šāda apmaiņa ir izmaksu ziņā lietderīgāka nekā datu iegādes shēmas un stiprina Copernicus globālo dimensiju.
(20)
Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un pamatnolīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātēm ir paredzēta minēto valstu piedalīšanās Savienības programmās. Būtu jādod iespēja piedalīties arī citām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, ar šādu mērķi noslēdzot starptautiskus nolīgumus.
(21)
Dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, vajadzētu būt iespējai šajās programmās dot savu ieguldījumu.
(22)
Komisijai būtu jāuzņemas vispārēja atbildība par Copernicus. Tai būtu jādefinē prioritātes un jānodrošina Copernicus vispārējā koordinēšana un uzraudzība. Tam būtu jāietver arī īpaši centieni, kas palielinātu sabiedrības informētību par to, cik kosmosa programmas ir nozīmīgas Eiropas pilsoņiem. Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei savlaicīgi jāsniedz visa attiecīgā ar Copernicus saistītā informācija.
(23)
Īstenojot Copernicus, Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāizmanto Eiropas starpvaldību organizācijas, ar kurām tā jau ir izveidojusi partnerību, jo īpaši EKA Copernicus kosmosa komponenta tehniskajā koordinēšanā, tā arhitektūras definēšanā, kosmosa aktīvu izstrādē un iepirkuma rīkošanā, piekļuvē datiem un specializētu misiju darbībā. Papildus minētajam Komisijai specializētu misiju veikšanā vajadzētu izmantot arī Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizāciju (EUMETSAT), ievērojot šīs organizācijas pilnvaras un lietpratību.
(24)
Ņemot vērā Copernicus partnerības dimensiju un lai izvairītos no tehniskās lietpratības dublēšanās, Copernicus īstenošana būtu jādeleģē vienībām, kurām ir pienācīgas tehniskās un profesionālās spējas. Šādas vienības būtu jāmudina minēto uzdevumu izpildi piemērotā līmenī darīt pieejamu konkurencei, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (8) (“Finanšu regula”).
(25)
Copernicus būtu jāiekļauj pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņu monitorings, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība. Copernicus it īpaši būtu jāsniedz informācija par atmosfēras stāvokli, tostarp vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā; informācija par okeānu stāvokli, tostarp izveidojot īpašu Eiropas grupu jūras vides novērošanai; informāciju, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Eiropas politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju.
(26)
Īstenojot Copernicus pakalpojumu komponentu, ja tas ir pienācīgi pamatots ar konkrētās darbības īpašo būtību un ar īpašo lietpratību, Komisija var izmantot kompetentas vienības, piemēram, Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), Eiropas Savienības Satelītcentru (SATCEN), Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centru (ECMWF), citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības, vai jebkuru attiecīgu struktūru, kas potenciāli atbilst deleģēšanai saskaņā ar Finanšu regulu. Izvēloties vienību, būtu pienācīgi jāņem vērā izmaksu lietderība, kas tiks panākta, uzticot minētos uzdevumus, un ietekme uz šīs vienības pārvaldības struktūru, finanšu resursiem un cilvēkresursiem.
(27)
Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (JRC) ir aktīvi piedalījies ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotajā GMES iniciatīvā un GMES sākotnējo darbību īstenošanā. Komisijai arī turpmāk, īstenojot Copernicus, būtu jāizmanto JRC zinātniskais un tehniskais atbalsts.
(28)
Publiskajam iepirkumam, ko rīko vienības, kam uzticēta Copernicus īstenošana, vajadzētu atbilst Savienības noteikumiem vai līdzvērtīgiem starptautiskiem standartiem, ciktāl tas atļauts Finanšu regulā ar noteikumiem attiecībā uz publiskiem līgumiem. Specifiski pielāgojumi, kas veicami šajos noteikumos, kā arī esošo līgumu pagarināšanas kārtība, būtu jānosaka atbilstīgajos deleģēšanas nolīgumos. Būtu pirmkārt un galvenokārt jātiecas nodrošināt vislabāko cenas un vērtības attiecību, kontrolēt izmaksas, mazināt riskus, uzlabot efektivitāti un mazināt atkarību no viena piegādātāja. Būtu jānodrošina atklāta piekļuve un godīga konkurence visā piegādes ķēdē un līdzsvarotas dalības iespējas nozares visu līmeņu pārstāvjiem, tostarp jo īpaši jauniem tirgus dalībniekiem un MVU. Būtu jāizvairās no iespējamas dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas un ilgstošas atkarības no viena piegādātāja. Vajadzības gadījumā būtu jātiecas izmantot vairākus piegādes avotus, lai mazinātu ar programmu saistītos riskus, nepieļautu atkarību no viena piegādātāja un nodrošinātu labāku vispārēju kontroli pār Copernicus un tās izmaksām, un grafikiem. Turklāt būtu jāsaglabā un jāveicina Eiropas rūpniecības attīstība visās zemes novērošanas jomās atbilstīgi starptautiskajiem nolīgumiem, kuros Savienība ir puse.
(29)
Cik vien iespējams būtu jāmazina risks, ka līgumattiecības netiek izpildītas vai tiek izpildītas slikti. Šādā nolūkā līgumslēdzējiem būtu jāpierāda līgumattiecību izpildes noturība attiecībā uz saistībām, ko tie ir uzņēmušies, un līguma ilgumu. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāprecizē prasības, kas saistītas ar piegāžu un pakalpojumu sniegšanas drošību. Papildus minētajam, iepērkot preces un pakalpojumus, attiecībā uz kuriem jāievēro īpaša piesardzība, līgumslēdzējas iestādes var uz šādu iepirkumu attiecināt konkrētas prasības, jo īpaši, lai nodrošinātu informācijas drošību. Attiecībā uz noteiktiem komponentiem un pakalpojumiem Savienības nozarēm būtu jādod iespēja izmantot avotus ārpus Savienības, ja tiek pierādīts, ka tiem ir būtiskas priekšrocības kvalitātes un izmaksu ziņā, tomēr ievērojot Copernicus stratēģisko nozīmi un Savienības drošības un eksporta kontroles prasības. Būtu jāizmanto publiskā sektora ieguldījumi un ražošanas nozares pieredze un zināšanas, vienlaikus nodrošinot, ka netiek pārkāpti noteikumi par konkursa procedūru.
(30)
Lai labāk izvērtētu produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, kopējās izmaksas, tostarp tā ilgtermiņa darbības izmaksas, iepirkuma laikā, izmantojot rentabilitātes pieeju, piemēram, aprites cikla izmaksas, vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā kopējās izmaksas produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietderīgās aprites ciklā, ja tiek veikts iepirkums, kura pamatā ir kritērijs, ar ko līguma slēgšanas tiesības piešķir saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam. Minētajā nolūkā līgumslēdzējai iestādei būtu jāpārliecinās, ka metodika, ar ko paredzēts aprēķināt produkta, pakalpojuma vai darba lietderīgās aprites cikla izmaksas, ir skaidri minēta līguma dokumentos vai paziņojumā par līgumu un ka tā ļauj pārbaudīt pretendentu sniegtās informācijas pareizību.
(31)
Līgumslēdzējai iestādei būtu jāspēj atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ja vienam vai vairākiem uzņēmumiem pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus jau ir privileģēta informācija par darbībām, kas ir saistītas ar konkrēto uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Vajadzētu būt iespējai gan līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai pat noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi. Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturīga Copernicus, līgumu cenas vienmēr nevar prognozēt precīzi, un tādēļ būtu lietderīgi slēgt īpaša veida līgumus, kuros nav noteikta nemainīga galīga cena un ir iekļauti noteikumi par Savienības finanšu interešu aizsardzību.
(32)
Lai Copernicus saglabātu maksimālā apjomā, cik vien iespējams samazinot tehniskus un ar grafiku saistītus riskus un ar tiem saistītās izmaksas un nodrošinot ilgstošu piegādes drošību, Copernicus būtu maksimāli jāizmanto publiskā sektora iepriekšējie finansiālie un infrastruktūras ieguldījumi, kā arī pieredze un zināšanas, kas rūpniecības nozarē gūtas ar šādiem ieguldījumiem GMES. Tam jo īpaši vajadzētu attiekties uz atkārtotiem kosmosa un zemes segmentu komponentiem, ko EKA un tās dalībvalstis ir izstrādājušas saistībā ar GMES kosmosa komponenta papildprogrammu un ar Savienības finansiālu dalību. Pēdējā minētajā gadījumā līgumslēdzējai iestādei būtu pienācīgi jāapsver iespēja izmantot sarunu procedūru bez paziņojuma par līgumu vai tā ekvivalenta iepriekšējas publicēšanas.
(33)
Lai varētu ilgtspējīgi sasniegt Copernicus mērķus, ir jākoordinē dažādo Copernicus iesaistīto partneru darbības un jāizstrādā, jāizveido un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas spējas, kas atbilst lietotāju pieprasījumam. Šajā ziņā Komisijai būtu jāpalīdz komitejai (Copernicus komiteja), lai koordinētu ieguldījumus, ko Copernicus veic Savienība, dalībvalstis un starpvaldību organizācijas, kā arī lai īstenotu koordināciju ar privāto sektoru, vislabākajā iespējamajā veidā izmantojot esošās spējas un apzinot trūkumus, kuri jānovērš Savienības līmenī. Tāpat tai būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzīt Copernicus vienmērīgu īstenošanu. Labai publiskai pārvaldībai ir vajadzīga vienāda Copernicus vadība, ātrāka lēmumu pieņemšana un vienlīdzīga piekļuve informācijai, tāpēc pārstāvjiem no vienībām, kam uzticēti budžeta īstenošanas uzdevumi, vajadzētu būt iespējai kā novērotājiem piedalīties darbā, ko veic Copernicus komiteja, kas izveidota, lai palīdzētu Komisijai. Šo pašu iemeslu dēļ pārstāvjiem no tām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kuras ar Savienību noslēgušas starptautisku nolīgumu, vajadzētu būt iespējai piedalīties Copernicus komitejas darbā, ievērojot drošības prasības un šāda nolīguma noteikumus. Šādiem pārstāvjiem komitejā nevajadzētu būt tiesībām piedalīties Copernicus komitejas balsošanas procedūrās.
(34)
Arī to vienību darbs, kurām Komisija ir deleģējusi īstenošanas uzdevumus, būtu jāvērtē, salīdzinot ar izpildes rādītājiem. Tas Eiropas Parlamentam un Padomei sniegtu informāciju par Copernicus darbību un Copernicus īstenošanas progresu.
(35)
Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1159/2013 (9) ir paredzēti licencēšanas un reģistrācijas nosacījumi GMES lietotājiem un noteikti kritēriji attiecībā uz attiecībā uz piekļuves ierobežošanu GMES datiem un GMES pakalpojumu informācijai.
(36)
Dati un informācija, kas sagatavoti Copernicus satvarā, būtu jādara pieejami pilnībā, atklāti un bez maksas, ievērojot atbilstīgus nosacījumus un ierobežojumus, lai veicinātu to lietošanu un kopīgošanu un lai stiprinātu Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējā sektorā, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu izveidi.
(37)
Komisijai būtu jāsadarbojas ar datu sniedzējiem, lai vienotos par trešo personu datu licencēšanas nosacījumiem ar mērķi veicināt to izmantošanu Copernicus, nodrošinot šīs regulas un piemērojamo trešo personu tiesību ievērošanu.
(38)
Būtu jāņem vērā tiesības uz piekļuvi Copernicus Sentinel datiem, kas piešķirtas saskaņā ar GMES kosmosa komponenta programmu, ko 2013. gada 24. septembrī apstiprināja EKA Zemes novērošanas programmas valde.
(39)
Copernicus ir civila programma, kura pakļauta civilai kontrolei, tāpēc prioritāte būtu jāpiešķir tādu datu iegūšanai un informācijas, tostarp augstas izšķirtspējas attēlu, sagatavošanai, kas nerada risku vai apdraudējumu Savienības vai tās dalībvalstu drošībai. Tomēr, tā kā atsevišķiem Copernicus datiem un atsevišķai Copernicus informācijai var būt nepieciešama aizsardzība, lai šīs regulas darbības jomas satvarā nodrošinātu šādas informācijas drošu apriti, visiem Copernicus dalībniekiem vajadzētu nodrošināt ES klasificētas informācijas aizsardzību tikpat lielā mērā, kā to garantē drošības noteikumi, kuri izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (10) pielikumā, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Padomes Lēmuma 2013/488/ES (11) pielikumos.
(40)
Ņemot vērā to, ka atsevišķi Copernicus dati un atsevišķa Copernicus informācija, tostarp augstas izšķirtspējas attēli, var ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību, pienācīgi pamatotos gadījumos Padomei vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt pasākumus, lai novērstu Savienības vai tās dalībvalstu drošības riskus un apdraudējumu.
(41)
Savienībai vajadzētu būt visu Copernicus satvarā radīto vai sagatavoto materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniecei. Lai pilnībā ievērotu jebkādas ar īpašumtiesībām saistītas pamattiesības, būtu jāizveido nepieciešamās attiecības ar esošajiem īpašniekiem. Būtu jāsaprot, ka šajā regulā ietvertie noteikumi par nemateriālo aktīvu īpašumtiesībām neaptver nemateriālās tiesības, kuras atbilstīgi attiecīgiem valsts tiesību aktiem nav nododamas. Saskaņā ar šo regulu un ja tas tiek uzskatīts par atbilstīgu, pamatojoties uz katra konkrētā gadījuma izvērtējumu, šādām Savienības īpašumtiesībām nebūtu jāskar Savienības iespējas minētos aktīvus darīt pieejamus trešām personām vai no tiem atbrīvoties. Konkrēti, Savienībai vajadzētu būt iespējai nodot intelektuālā īpašuma tiesības vai piešķirt licences attiecībā uz šīm tiesībām, kas izriet no Copernicus satvarā veiktā darba, lai panāktu to, ka Copernicus pakalpojumus plaši sāk izmantot lejupējie lietotāji.
(42)
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, īstenojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai neatbilstīgi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Finanšu regulu.
(43)
Copernicus ir sarežģīta programma, tāpēc Komisijai vajadzētu saņemt palīdzību no neatkarīgiem ekspertiem, kuri pārstāv plašas ieinteresēto personu aprindas, tostarp jo īpaši no ekspertiem, ko dalībvalstis izvirzījušas saistībā ar drošības jautājumiem, no personām, kas pārstāv attiecīgas valsts vienības, kas ir atbildīgas par kosmosu un par Copernicus lietotājiem, lai tai nodrošinātu nepieciešamo tehnisko un zinātnisko lietpratību, kā arī sniegtu starpdisciplināru un starpnozaru perspektīvu, ņemot vērā attiecīgās jau pastāvošās iniciatīvas Savienības, valstu un reģionālā līmenī.
(44)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz gada darba programmas, pakalpojumu un kosmosa komponentu tehnisko specifikāciju, drošības aspektu un pasākumu, kuru mērķis ir veicināt dalībvalstu konverģenci Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantošanā un to piekļuvē Zemes novērošanas tehnoloģijai un izstrādei, pieņemšanu, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12).
(45)
Copernicus ir orientēta uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu. Lai programma būtu vērtīgāka lietotājiem, būtu aktīvi jātiecas pēc viņu ieguldījuma, pastāvīgi apspriežoties ar tiešajiem lietotājiem publiskajā un privātajā sektorā. Šādā nolūkā būtu jāizveido darba grupa (“Lietotāju forums”), lai palīdzētu Copernicus komitejai apzināt lietotāju prasības, pārbaudīt pakalpojumu atbilstību un koordinētu lietotājus publiskajā sektorā.
(46)
Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz darbības pakalpojumiem nepieciešamo datu prasībām, attiecībā uz noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai, šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, attiecībā uz konkrētiem tehniskiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu un attiecībā uz kritērijiem, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(47)
Darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu, būtu jāuzrauga un jāvērtē, lai varētu veikt atkārtotus pielāgojumus un jaunas darbības. Novērtējumā jo īpaši vajadzētu izvērtēt to, kādu ietekmi Copernicus datu un Copernicus informācijas politika atstāj uz ieinteresētajām personām, lejupējiem lietotājiem, iespaidu uz uzņēmumiem, kā arī uz valsts un privātiem ieguldījumiem Zemes novērošanas infrastruktūrās. Novērtējumā būtu jāietver arī attiecīgu Eiropas aģentūru, piemēram, Eiropas GNSS aģentūras (GSA), iespējama iesaistīšana nākotnē. Lai panāktu maksimālus rezultātus un izmantotu kompetenci un lietpratību, kas iegūtas Copernicus īstenošanas posmos, turpmākās plānošanas vajadzībām būtu jāizskata jauni organizatoriski modeļi, nodrošinot ilgtermiņa ekonomiskās saistības.
(48)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Copernicus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tas ietvers arī Eiropas mēroga spējas un būs atkarīgs no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs, kas jākoordinē Savienības līmenī, bet ierosinātās darbības vēriena dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(49)
Ar šo regulu tiek noteikts finansējums, kas ir galvenā atsauce 2013. gada 2. decembra Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (13) 17. punkta izpratnē Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējā budžeta procedūrā.
(50)
Ir lietderīgi šīs regulas finansēšanas laikposmu pielīdzināt finansēšanas laikposmam, kas paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra.
(51)
Tādēļ, lai izveidotu atbilstīgu pārvaldības un finansēšanas sistēmu un nodrošinātu pilnībā funkcionējošu Copernicus, ir arī jāatceļ Regula (ES) Nr. 911/2010. Jebkuram pasākumam, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 911/2010, būtu jāpaliek spēkā, lai nodrošinātu tā nepārtrauktību,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĒJI UN FINANŠU NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu tiek izveidota Copernicus - Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programma (Copernicus) - un tiek paredzēti noteikumi tās īstenošanai.
2. pants
Darbības joma
1. Copernicus ir civila, uz lietotājiem vērsta un civilai kontrolei pakļauta programma, kas izmanto esošās valstu un Eiropas spējas, ka arī nodrošina Globālās vides un drošības novērošanas programmā izveidoto darbību turpināmību.
2. Copernicus veido šādi komponenti:
a)
pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņas, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība;
b)
kosmosa komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa;
c)
in situ komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina saskaņotu piekļuvi novērojumiem, izmantojot gaisa, jūras un sauszemes iekārtas.
3. Izveido atbilstīgas saiknes un saskarnes starp 2. punktā minētajiem komponentiem.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“specializētas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kas paredzētas izmantošanai Copernicus un tiek veiktas šajā programmā, īpaši Sentinel misijas;
2)
“papildinošas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kuras nodrošina Copernicus datus, kas papildina specializēto misiju nodrošinātos datus;
3)
“specializētu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti specializētās misijās un paredzēti izmantošanai Copernicus;
4)
“papildinošu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti papildinošās misijās un licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus;
5)
“in situ dati” ir novērošanas dati no sensoriem, kuri atrodas uz zemes, jūrā vai gaisā, kā arī atsauces dati un palīgdati, kas licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus;
6)
“trešo personu dati un informācija” ir ārpus Copernicus darbības jomas iegūti dati un informācija, kas nepieciešami programmas mērķu īstenošanai;
7)
“Copernicus dati” ir specializētu misiju dati, papildinošu misiju dati un in situ dati;
8)
“Copernicus informācija” ir informācija, kas iegūta no 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem pēc Copernicus datu apstrādes vai modelēšanas;
9)
“Copernicus lietotāji” ir:
a)
pamatlietotāji - Savienības iestādes un struktūras, Eiropas, valstu, reģionu vai vietējas iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajās jomās;
b)
lietotāji no pētniecības jomas - universitātes vai citas pētniecības un izglītības organizācijas;
c)
komerciāli un privāti lietotāji;
d)
labdarības organizācijas, nevalstiskās organizācijas un starptautiskas organizācijas.
4. pants
Mērķi
1. Copernicus veicina šādu vispārīgo mērķu sasniegšanu:
a)
Zemes monitorings ar mērķi atbalstīt vides aizsardzību un civilās aizsardzības un civilās drošības centienus;
b)
sociālo un ekonomisko ieguvumu maksimāla palielināšana un Zemes novērošanas izmantošanas veicināšana pielietojumos un pakalpojumos, ar to atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020” un tās mērķus - gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi;
c)
konkurētspējīgas Eiropas kosmosa un pakalpojumu nozares attīstības veicināšana un iespēju maksimāla palielināšana Eiropas uzņēmumiem attīstīt un nodrošināt inovatīvas Zemes novērošanas sistēmas un pakalpojumus;
d)
autonomas piekļuves nodrošināšana zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, ar to ļaujot Eiropai panākt, ka tā var neatkarīgi pieņemt lēmumus un rīkoties;
e)
atbalsts Eiropas politikai un ieguldījums tajā, kā arī globālu iniciatīvu, piemēram, GEOSS, veicināšana.
2. Lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos vispārīgos mērķus, Copernicus ir šādi konkrēti mērķi:
a)
ilgtermiņā un ilgtspējīgi sniegt pareizus un drošticamus datus un informāciju Copernicus lietotājiem, dodot iespēju sniegt 5. panta 1. punktā minētos pakalpojumus un nodrošinot atbilstību Copernicus pamatlietotāju prasībām;
b)
nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi datiem un informācijai no kosmosa, ko sniedz autonomas Eiropas Zemes novērošanas spējas ar saskaņotām tehniskām specifikācijām, un izmantot esošos Eiropas un valstu līdzekļus un spējas, kurus pēc vajadzības papildina;
c)
nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi in situ datiem, jo īpaši izmantojot esošās spējas, ko lieto Eiropas un valstu līmenī, un globālās novērošanas sistēmas un tīklus.
3. Šī panta 1. un 2. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu vērtē pēc šādiem rezultātu rādītājiem:
a)
Copernicus dati un Copernicus informācija, kas darīti pieejami saskaņā ar attiecīgajām pakalpojuma līmeņa nodrošināšanas prasībām attiecībā uz vidi, civilo aizsardzību un civilo drošību;
b)
lielāks pieprasījums pēc Copernicus datiem un Copernicus informācijas, ko vērtē pēc lietotāju skaita attīstības, datu, kuriem piekļūts, apjoma un pievienotās vērtības informācijas, kā arī pēc lejupējo pakalpojumu skaita pieauguma un pēc plašākas izplatības dalībvalstīs un Savienībā;
c)
Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantojums Savienības iestādēs un struktūrās, starptautiskās organizācijās un Eiropas, valstu, reģionu vai vietējās iestādēs, tostarp izmantošanas līmenis lietotāju vidū un lietotāju apmierinātība, kā arī Savienības iedzīvotājiem radītie ieguvumi;
d)
Eiropas lejupējo operatoru izplatība tirgū, tostarp esošo tirgu paplašināšana un jaunu tirgu izveide, un konkurētspēja;
e)
Copernicus pakalpojumos izmantojamo Copernicus datu stabila pieejamība.
5. pants
Copernicus pakalpojumu komponents
1. Copernicus pakalpojumu komponentu veido šādi pakalpojumi:
a)
atmosfēras monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par gaisa kvalitāti Eiropas mērogā un atmosfēras ķīmisko sastāvu globālā mērogā. Tas jo īpaši nodrošina informāciju gaisa kvalitātes monitoringa sistēmām, ko izmanto no vietējā līdz valsts līmenim, un sniedz ieguldījumu atmosfēras sastāva klimata rādītāju monitoringā, kad iespējams, ietverot saikni ar platībām, ko klāj meži;
b)
jūras vides monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par okeāna fiziskās vides un jūras ekosistēmu stāvokli un dinamiku pasaules okeāna un Eiropas reģionu jūras teritorijās, atbalstot jūras drošību, sniedzot ieguldījumu atkritumu plūsmu monitoringā, jūras vides, piekrastes un polāro reģionu, kā arī jūras resursu monitoringā, kā arī meteoroloģiskajā prognozēšanā un klimata monitoringā;
c)
zemes monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par zemes izmantojumu un zemes segumu, kriosfēru, klimata pārmaiņām un bioģeofizikālajiem rādītājiem, tostarp to dinamiku, atbalstot bioloģiskās daudzveidības, augsnes, iekšzemes un piekrastes ūdeņu, mežu, veģetācijas un dabas resursu vides monitoringu no globāla līdz vietējam mērogam, kā arī vides, lauksaimniecības, attīstības, enerģētikas, pilsētplānošanas, infrastruktūru un transporta politikas vispārēju īstenošanu;
d)
klimata pārmaiņu pakalpojums, kam jānodrošina informācija, lai palielinātu zināšanu bāzi pielāgošanās un seku mazināšanas politikas atbalstam. It īpaši tas veicina būtisko klimata rādītāju nodrošināšanu, klimata analīzes, prognozes un rādītājus laikā un telpā saistībā ar pielāgošanās un seku mazināšanas stratēģijām dažādām Savienības nozaru un sabiedriskā labuma jomām;
e)
ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums, kam jānodrošina informācija reaģēšanai ārkārtas situācijās saistībā ar dažāda veida katastrofām, tostarp meteoroloģiskiem apdraudējumiem, ģeofizikāliem apdraudējumiem, apzinātām un nejaušām cilvēka izraisītām katastrofām un citām humānām katastrofām, kā arī novēršanas, sagatavotības, reaģēšanas un atjaunošanas darbībām;
f)
drošības pakalpojums, kam jānodrošina informācija civilās drošības problēmu risināšanai Eiropā, uzlabojot krīžu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas spējas, it īpaši saistībā ar robežu un jūras novērošanu, kā arī atbalsta Savienības ārējo darbību, neskarot sadarbības kārtību, par ko varētu vienoties Komisija un dažādas kopējās ārpolitikas un drošības politikas struktūras, īpaši Eiropas Savienības Satelītcentrs.
2. 1. punktā minēto pakalpojumu sniegšanā ņem vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tie ir rentabli un attiecīgā gadījumā decentralizēti, Eiropas līmenī integrējot dalībvalstīs esošos kosmosa, in situ un atsauces datus un spējas, tādējādi novēršot dublēšanos. Izvairās no tādu jaunu datu iegādes, kuri dublē esošos avotus, izņemot, ja esošo vai atjaunojamo datu kopumu izmantošana nav tehniski īstenojama, rentabla vai savlaicīgi iespējama.
Pakalpojumi īsteno stingras kvalitātes kontroles sistēmas un sniedz informāciju par pakalpojuma līmeni, tostarp tā pieejamību, drošticamību, kvalitāti un savlaicīgumu.
3. Lai nodrošinātu 1. punktā minēto pakalpojumu attīstību un to izmantošanu publiskajā sektorā, veic arī šādas darbības:
a)
izstrādes darbības ar mērķi uzlabot pakalpojumu kvalitāti un izpildījumu, tostarp to attīstību un pielāgošanu, izvairoties no darbības riskiem vai tos mazinot, kā arī izmantojot sinerģijas ar attiecīgām darbībām, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” darbībām;
b)
atbalsta darbības, proti, pasākumus ar mērķi veicināt to, ka Copernicus datus un Copernicus informāciju sāk un turpina izmantot:
i)
publiskās iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 1. punktā minētajās jomās. Tas ietver spēju veidošanu un standarta procedūru un instrumentu izstrādi Copernicus datu un Copernicus informācijas integrēšanai lietotāju darba plūsmās;
ii)
citi lietotāji un lejupējie pielietojumi. Tas ietver informēšanas, mācību un izplatīšanas darbības.
6. pants
Copernicus kosmosa komponents
1. Copernicus kosmosa komponents nodrošina novērojumus no kosmosa, kurus izmanto galvenokārt 5. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem.
2. Copernicus kosmosa komponentu veido specializētas misijas un dati no papildinošām misijām, un tas ietver šādas darbības:
a)
novērojumu no kosmosa nodrošināšana, tostarp:
i)
specializētu misiju īstenošana, uzturēšana un darbība, tostarp satelītu uzdevumu noteikšana, satelītu uzraudzība un vadība, datu uztveršana, apstrāde, arhivēšana un izplatīšana, kā arī pastāvīga kalibrēšana un validēšana;
ii)
in situ datu nodrošināšana specializētu misiju novērojumu kalibrēšanai un validēšanai;
iii)
papildinošu misiju datu, kas papildina specializētu misiju datus, nodrošināšana, arhivēšana un izplatīšana;
b)
darbības, reaģējot uz lietotāju aizvien jaunām vajadzībām, tostarp:
i)
novērošanas trūkumu apzināšana un jaunu specializētu misiju konkretizēšana, pamatojoties uz lietotāju prasībām;
ii)
izstrāde ar mērķi modernizēt un papildināt specializētās misijas, tostarp jaunu attiecīgās kosmosa infrastruktūras elementu projektēšana un iegāde;
c)
satelītu aizsardzība pret sadursmju risku, ņemot vērā Savienības kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta satvaru;
d)
droša satelītu ekspluatācijas izbeigšana pēc to darbības beigām.
7. pants
Copernicus in situ komponents
1. Copernicus in situ komponents nodrošina piekļuvi in situ datiem, kurus izmanto galvenokārt 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem.
In situ komponents ietver šādas darbības:
a)
in situ datu nodrošināšana darbības pakalpojumiem - ietverot trešo personu in situ datus starptautiskā līmenī -, izmantojot esošās spējas;
b)
in situ datu apkopošanas un nodrošināšanas koordinēšana un saskaņošana;
c)
tehnisks atbalsts Komisijai attiecībā uz pakalpojumu prasībām in situ novērošanas datiem;
d)
sadarbība ar in situ operatoriem, lai veicinātu to izstrādes darbību konsekvenci, kas ir saistītas ar in situ novērošanas infrastruktūru un tīkliem;
e)
tādu trūkumu konstatēšana in situ novērošanā, kurus nav iespējams novērst, izmantojot esošo infrastruktūru un tīklus - tostarp globālā līmenī -, un šādu trūkumu novēršana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu.
2. In situ datus Copernicus izmanto saskaņā ar piemērojamām trešo personu, tostarp dalībvalstu, tiesībām un ierobežojumiem, ko piemēro šādu datu lietošanai vai atkārtotai izplatīšanai.
3. Saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā Komisija var in situ komponenta darbības pilnībā vai daļēji uzticēt pakalpojumu operatoriem, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punktā vai, ja nepieciešama vispārēja koordinēšana, Eiropas Vides aģentūrai.
8. pants
Finansējums
1. Finansējums 5., 6. un 7. pantā minēto darbību īstenošanai laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 4 291,48 miljoni pašreizējās cenās.
2. Šā panta 1. punktā minēto summu sadala šādās izdevumu kategorijās pašreizējās cenās:
a)
5. un 7. pantā minētajām darbībām paredz EUR 897,415 miljonus;
b)
6. pantā minētajām darbībām paredz EUR 3 394,065 miljonus, tostarp maksimālo summu EUR 26,5 miljonus 6. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajām darbībām.
3. Komisija var pārdalīt līdzekļus starp 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām izdevumu kategorijām, nepārsniedzot 10 % no 1. punktā minētās summas. Ja pārdalīto līdzekļu kopējā summa ir lielāka par 10 % no 1. punktā minētās summas, Komisija konsultējas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
4. Procentus par priekšfinansējumu, kurš pārskaitīts par budžeta netiešu izpildi atbildīgajām vienībām, piešķir darbībām, par kurām Komisija un konkrētā vienība ir noslēgušas deleģēšanas nolīgumu vai līgumu. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu vienības, kas ir atbildīgas par budžeta netiešu izpildi, atver kontus, dodot iespēju identificēt līdzekļus un atbilstīgos procentus.
5. Ikgadējās apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktās robežas. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos.
6. Ar Copernicus piešķirto finansējumu var segt arī tādus izdevumus, kas ir saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras ir tieši vajadzīgas Copernicus pārvaldībai un tās mērķu īstenošanai, tostarp pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un saziņas darbībām, kā arī izdevumus, kas ir saistīti ar IT tīkliem, kas īpaši paredzēti informācijas apstrādei un datu apmaiņai.
7. Komisija Copernicus īstenošanu var uzticēt vienībām, kas minētas Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Ja Copernicus budžetu izpilda, izmantojot netiešu pārvaldību, pamatojoties uz 10. panta 3. punktu vai 11. panta 1. punktu, piemēro to vienību iepirkuma noteikumus, kurām uzticēta budžeta izpilde, ciktāl tas pieļaujams saskaņā ar Finanšu regulas 60. pantu. Attiecīgajos deleģēšanas nolīgumos paredz konkrētus pielāgojumus, kas vajadzīgi šiem noteikumiem, kā arī esošo līgumu pagarināšanas kārtību.
II NODAĻA
COPERNICUS PĀRVALDĪBA
9. pants
Komisijas uzdevumi
1. Komisija ir vispārīgi atbildīga par Copernicus un par tās atsevišķo komponentu koordinēšanu. Tā pārvalda līdzekļus, ko piešķir saskaņā ar šo regulu, un pārrauga Copernicus īstenošanu, tostarp prioritāšu noteikšanu, lietotāju iesaistīšanu, izmaksas, grafiku, izpildi un iepirkumu.
2. Komisija Savienības vārdā un savā kompetences jomā pārvalda attiecības ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, nodrošinot Copernicus koordinēšanu ar darbībām valstu, Savienības un starptautiskā līmenī.
3. Komisija veicina koordinētus dalībvalstu ieguldījumus ar mērķi panākt pakalpojumu operatīvu sniegšanu un nepieciešamo novērošanas datu pieejamību ilgtermiņā.
4. Komisija atbalsta Copernicus pakalpojumu pienācīgu izstrādi un gādā par papildināmību, konsekvenci un saikni starp Copernicus un citiem atbilstīgiem Savienības politikas virzieniem, instrumentiem, programmām un darbībām, lai nodrošinātu, ka minētie politikas virzieni, instrumenti, programmas un darbības gūst labumu no Copernicus pakalpojumiem.
5. Komisija veicina ilgtermiņā ieguldījumiem stabilu vidi un, pieņemot lēmumus par šajā regulā iekļauto Copernicus datu pakalpojuma un Copernicus informācijas pakalpojuma produktu maiņu, apspriežas ar ieinteresētajām personām.
6. Komisija nodrošina, ka jebkura vienība, kam uzticēti īstenošanas uzdevumi, savus pakalpojumus sniedz visām dalībvalstīm.
7. Komisija saskaņā ar 31. pantu pieņem deleģētos aktus par 5. panta 1. punktā minēto Copernicus pakalpojumu komponenta attīstībai vajadzīgo datu prasību noteikšanu.
8. Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz:
a)
tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 5. panta 1. punktā minēto Copernicus pakalpojumu komponentu saistībā ar tā īstenošanu;
b)
tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 6. pantā minēto Copernicus kosmosa komponentu saistībā ar tā īstenošanu un attīstību, balstoties uz lietotāju prasībām.
9. Komisija dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam savlaicīgi sniedz visu ar Copernicus saistīto atbilstīgo informāciju, jo īpaši tādās jomās kā riska pārvaldība, kopējās izmaksas, katra būtiska Copernicus infrastruktūras elementa gada ekspluatācijas izmaksas, grafiks, izpilde, iepirkums un intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldības izvērtējums.
10. pants
Eiropas Kosmosa aģentūras uzdevumi
1. Komisija un EKA noslēdz deleģēšanas nolīgumu, ar kuru EKA tiek uzticēti šādi uzdevumi:
a)
nodrošināt Copernicus kosmosa komponenta tehnisko koordinēšanu;
b)
balstoties uz lietotāju prasībām, noteikt Copernicus kosmosa komponenta sistēmas arhitektūru un tā attīstību, ko koordinē Komisija;
c)
pārvaldīt piešķirtos līdzekļus;
d)
nodrošināt uzraudzības un kontroles procedūras;
e)
sagatavot jaunas specializētas misijas;
f)
rīkot iepirkumu par atkārtotām specializētām misijām;
g)
veikt specializētas misijas, izņemot tās, kuras veic EUMETSAT saskaņā ar šā panta 2. punktu;
h)
koordinēt shēmu piekļuvei Copernicus pakalpojumu papildinošo misiju datiem;
i)
rīkot iepirkumu par piekļuves tiesībām un risināt sarunas par nosacījumiem, lai izmantotu komerciālo satelītu datus, kas nepieciešami 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem.
2. Komisija un EUMETSAT noslēdz deleģēšanas nolīgumu, ar kuru EUMETSAT uztic atbildību par specializētu misiju veikšanu un piekļuves nodrošināšanu papildinošo misiju datiem, ievērojot EUMETSAT pilnvaras un lietpratību.
3. Deleģēšanas nolīgumus ar EKA un EUMETSAT noslēdz, balstoties uz lēmumu par deleģēšanu, ko Komisija pieņem saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā.
4. Saskaņā ar 60. pantu Finanšu regulā EKA un EUMETSAT attiecīgā gadījumā rīkojas kā līgumslēdzējas iestādes ar tiesībām pieņemt lēmumus, kas attiecas uz tām deleģēto ar iepirkumu saistīto uzdevumu izpildi un koordinēšanu.
5. Ciktāl tas nepieciešams deleģēto uzdevumu un budžeta izpildei, deleģēšanas nolīgumos paredz EKA un EUMETSAT uzticēto līdzekļu pārvaldības vispārējos nosacījumus un vajadzības gadījumā ņem vērā EKA ilgtermiņa scenāriju. Šādos nolīgumos jo īpaši nosaka darbības, kas veicamas saistībā ar sistēmas izveidi, iepirkumu un Copernicus kosmosa komponenta darbību, saistīto finansējumu, pārvaldības procedūras un uzraudzības un kontroles pasākumus, pasākumus, kurus piemēro tad, ja ir nepareizi izpildīts līgums tādās jomās kā izmaksas, grafiks, izpilde un iepirkums, kā arī noteikumus par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem.
6. Uzraudzības un kontroles pasākumos jo īpaši paredz izmaksu aplēses sistēmu, Komisijas sistemātisku informēšanu par izmaksām un grafiku un - ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika - koriģējošus pasākumus, kas garantē darbību īstenošanu piešķirtā budžeta satvarā.
7. Par šā panta 3. punktā minēto deleģēšanas lēmumu apspriežas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Par deleģēšanas nolīgumiem, ko Savienība, kuru pārstāv Komisija, gatavojas slēgt ar EKA un EUMETSAT, Copernicus komiteju informē iepriekš.
8. Komisija informē Copernicus komiteju par iepirkuma procedūrā iesniegto piedāvājumu izvērtēšanas rezultātiem un par līgumiem, ko EKA un EUMETSAT plāno slēgt ar privātā sektora subjektiem, iekļaujot arī informāciju par apakšuzņēmējiem.
11. pants
Pakalpojumu operatori
1. Ja tas ir pienācīgi pamatots ar konkrētās darbības īpašo būtību un ar esošo īpašo lietpratību, pilnvarām, darbības un pārvaldības spēju, Komisija ar deleģēšanas nolīgumiem vai līguma noteikumiem var pakalpojumu komponenta īstenošanas uzdevumus uzticēt citu starpā turpmāk uzskaitītajām vienībām:
a)
Eiropas Vides aģentūra (EVA);
b)
Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX);
c)
Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA);
d)
Eiropas Savienības Satelītcentrs (SATCEN);
e)
Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centrs (ECMWF);
f)
citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības.
Deleģēšanas nolīgumus ar pakalpojumu operatoriem noslēdz, balstoties uz lēmumu par deleģēšanu, ko Komisija pieņem saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā.
2. Nosakot 1. punktā minētās vienības, pienācīgi ņem vērā izmaksu lietderību, ko izraisīs minēto uzdevumu uzticēšana, un ietekmi uz šo vienību pārvaldības struktūru un uz to finanšu resursiem un cilvēkresursiem.
3. Par šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas lēmumu apspriežas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Par deleģēšanas nolīgumiem, ko Savienība, kuru pārstāv Komisija, gatavojas slēgt ar pakalpojumu operatoriem, Copernicus komiteju informē iepriekš.
12. pants
Komisijas darba programma
1. Komisija saskaņā ar īstenošanas aktu Copernicus pieņem gada darba programmu saskaņā ar 84. pantu Finanšu regulā.
2. Gada darba programmā iekļauj īstenošanas plānu, kurā sīki apraksta darbības, kas ir saistītas ar 5., 6. un 7. pantā minētajiem Copernicus komponentiem, šī programma ir vērsta uz nākotni, un tajā tiek ņemtas vērā mainīgās lietotāju vajadzības un tehnoloģiju attīstība.
3. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
13. pants
Sadarbība ar dalībvalstīm
1. Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai uzlabotu datu un informācijas savstarpējo apmaiņu un sekmētu datu izplatīšanas attīstību reģionālā un vietējā līmenī. Komisija tiecas nodrošināt to, ka Copernicus ir pieejami vajadzīgie dati un informācija. Dalībvalstu papildinošās misijas, pakalpojumu un in situ infrastruktūras ir būtisks ieguldījums Copernicus.
2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt pasākumus, lai veicinātu Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantošanu dalībvalstīs un atbalstītu dalībvalstu piekļuvi Zemes novērošanas tehnoloģijai un izstrādei. Šādu pasākumu rezultātā netiek kropļota brīva konkurence. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
III NODAĻA
PUBLISKAIS IEPIRKUMS
I IEDAĻA
Publiskajam iepirkumam piemērojamie vispārējie noteikumi
14. pants
Vispārējie principi
Neskarot 8. panta 7. punktu un pasākumus, kas jāīsteno, lai aizsargātu Savienības drošībai vai sabiedrības drošībai būtiskas intereses vai lai ievērotu Savienības eksporta kontroles prasības, uz Copernicus attiecas Finanšu regula un jo īpaši atklātas piekļuves un godīgas konkurences principi visā nozares piegādes ķēdē, konkursu rīkošana, balstoties uz pārredzamas un savlaicīgas informācijas sniegšanu, piemērojamo publiskā iepirkuma noteikumu, atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju un citas attiecīgas informācijas skaidru paziņošanu, nodrošinot godīgas konkurences nosacījumus visiem iespējamiem pretendentiem.
15. pants
Konkrētie mērķi
Iepirkuma procedūrā līgumslēdzējas iestādes, uzaicinot iesniegt piedāvājumus, tiecas sasniegt šādus mērķus:
a)
visā Savienībā veicināt iespējami plašu un atklātu visu ekonomikas dalībnieku - īpaši jaunu dalībnieku un MVU - dalību, tostarp mudinot pretendentus izmantot apakšuzņēmējus;
b)
novērst iespējamu dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un atkarību tikai no viena piegādātāja;
c)
izmantot iepriekšējus publiskā sektora ieguldījumus un gūto pieredzi, kā arī pieredzi un zināšanas rūpniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievēroti konkursa procedūras noteikumi;
d)
vajadzības gadījumā izmantot vairākus avotus, lai nodrošinātu labāku vispārējo kontroli pār Copernicus, tās izmaksām un grafiku;
e)
vajadzības gadījumā ņemt vērā visas izmaksas visā produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietošanas ciklā.
II IEDAĻA
Publiskajam iepirkumam piemērojamie īpašie noteikumi
16. pants
Godīgas konkurences nosacījumu izveide
Līgumslēdzēja iestāde veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus, ja kāda ekonomikas dalībnieka iepriekšēja dalība darbībās, kas ir saistītas ar konkrētā uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus priekšmetu:
a)
var šim ekonomikas dalībniekam sniegt ievērojamas priekšrocības konfidenciālas informācijas ziņā un tādēļ var radīt šaubas par vienādas attieksmes principa ievērošanu; vai
b)
ietekmē normālas konkurences nosacījumus vai neitralitāti un objektivitāti līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas vai līgumu izpildes gaitā.
Šie pasākumi nekropļo konkurenci, vai neliek šķēršļus vienādai attieksmei un to datu konfidencialitātei, kas apkopoti par uzņēmumiem, to komerciālajām attiecībām un izmaksu struktūru. Šādā kontekstā šajos pasākumos ņem vērā plānotā līguma būtību un detaļas.
17. pants
Informācijas drošība
Ja līgumi ir saistīti ar klasificētu informāciju vai ja šāda informācija tajos ir nepieciešama un/vai iekļauta, līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentācijā precizē pasākumus un prasības, kas nepieciešami šādas informācijas drošības garantēšanai vajadzīgajā līmenī.
18. pants
Piegādes drošums
Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentācijā precizē savas prasības attiecībā uz piegāžu un pakalpojumu sniegšanas drošumu līguma izpildes gaitā.
19. pants
Līgums ar nosacītām stadijām
1. Līgumslēdzēja iestāde līguma slēgšanas tiesības var piešķirt kā tiesības slēgt līgumu ar nosacītām stadijām.
2. Līgumam ar nosacītām stadijām ir viena nemainīga stadija, uz kuru attiecas budžeta saistības, no kurām izriet stingras saistības veikt darbus, piegādes vai sniegt pakalpojumus, par ko noslēgts līgums uz šo stadiju, un viena vai vairākas citas stadijas, kas ir nosacītas gan budžeta, gan izpildes ziņā. Iepirkuma procedūras dokumentos norāda uz konkrētiem elementiem, kas attiecas uz līgumu ar nosacītām stadijām. Konkrēti, šajos dokumentos norāda līguma priekšmetu, cenu vai cenas noteikšanas kārtību un darbu, piegāžu un pakalpojumu nodrošināšanas kārtību katrā stadijā.
3. Saistības, kas paredzētas līguma nemainīgajā daļā, ir daļa no vienota veseluma; tas pats attiecas arī uz katrā nosacītajā stadijā paredzētajām saistībām, ņemot vērā iepriekšējās stadijās paredzētās saistības.
4. Par katras nosacītās stadijas izpildi tiek pieņemts līgumslēdzējas iestādes lēmums, kuru darbuzņēmējam paziņo atbilstīgi līguma noteikumiem. Ja nosacītā stadija tiek apstiprināta novēloti vai netiek apstiprināta, darbuzņēmējs var saņemt kompensāciju par gaidīšanu vai atcelšanu, ja tas ir paredzēts līgumā un ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.
5. Ja attiecībā uz kādu konkrēto stadiju līgumslēdzēja iestāde konstatē, ka darbi, piegādes vai pakalpojumi, par kuru izpildi šajā stadijā panākta vienošanās, nav veikti, tā var pieprasīt zaudējumu atlīdzināšanu un izbeigt līgumu, ja tas ir paredzēts līgumā un ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.
20. pants
Izmaksu atlīdzināšanas līgumi
1. Ievērojot 2. punktā minētos nosacījumus, līgumslēdzēja iestāde var slēgt pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, nepārsniedzot maksimālo cenu.
Par šādiem līgumiem maksājamā cena ir summa, kurā ir ietverta visu to tiešo izdevumu atmaksa, kas darbuzņēmējam radušies, izpildot līgumu, piemēram, izdevumi par darbaspēku, materiāliem, patēriņa precēm un par līguma izpildei nepieciešamā aprīkojuma un infrastruktūras izmantošanu. Šīm izmaksām pieskaita vai nu fiksētu summu, kas sedz netiešās izmaksas un peļņu, vai arī summu, kas sedz netiešās izmaksas un procentus, kurus nosaka, balstoties uz mērķu sasniegšanu tādās jomās kā izpildes un piegādes grafiki.
2. Līgumslēdzēja iestāde var slēgt pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, ja objektīvi nav iespējams noteikt precīzu fiksēto cenu un ja var pamatoti pierādīt, ka šāda fiksēta cena būtu nesamērīgi augsta sakarā ar līguma izpildei piemītošo nenoteiktību, jo:
a)
līgumā ir paredzēti ļoti sarežģīti elementi vai elementi, kuru dēļ ir jāizmanto kāda jauna tehnoloģija, un tādēļ tas ietver lielu skaitu tehnisku risku; vai
b)
visas darbības, par kurām tiek slēgts līgums, operatīvu iemeslu dēļ ir jāsāk nekavējoties, lai gan vēl nav iespējams pilnībā noteikt nemainīgu fiksētu cenu, tāpēc ka pastāv virkne būtisku risku vai tāpēc ka konkrētā līguma izpilde daļēji ir atkarīga no citu līgumu izpildes.
3. Pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līguma maksimālā cena ir maksimālā maksājamā cena. To drīkst pārsniegt tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos un ar līgumslēdzējas iestādes iepriekšēju piekrišanu.
4. Rīkojot iepirkuma procedūru par pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda:
a)
līguma veidu, proti, vai līgums ir pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgums, nepārsniedzot maksimālo cenu;
b)
slēdzot daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu - tos līguma elementus, uz kuriem attiecas izmaksu atlīdzināšana;
c)
kopējo maksimālo cenu;
d)
piešķiršanas kritērijus, kas vajadzīgi, lai izvērtētu provizoriskā kopējā budžeta ticamību, atlīdzināmās izmaksas, šo izmaksu noteikšanas mehānismus un peļņu, kas minēta izvērtējamajā piedāvājumā;
e)
veidu, kā tiek aprēķināts 1. punktā minētais pieskaitījums, ko piemēro tiešajām izmaksām;
f)
noteikumus un procedūras, lai saskaņā ar 5. punktā izklāstītajiem principiem noteiktu to izmaksu atbilstīgumu, kuras pretendents plāno saistībā ar līguma izpildi;
g)
grāmatvedības noteikumus, kas jāievēro pretendentiem;
h)
ja daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu - šādas maiņas parametrus.
5. Izmaksas, kuras darbuzņēmējs ir deklarējis pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līguma izpildes laikā, ir atbilstīgas tikai tad, ja tās:
a)
ir faktiski radušās līguma izpildes laikā - izņemot izmaksas par aprīkojumu, infrastruktūrām un nemateriāliem aktīviem, kas nepieciešami līguma izpildei, kuras var uzskatīt par atbilstīgām visā pirkuma vērtības apjomā;
b)
ir norādītas provizoriskajā budžetā, kuru var pārskatīt, veicot grozījumus sākotnējā līgumā;
c)
ir nepieciešamas līguma izpildei;
d)
izriet no līgumsaistību izpildes un attiecas uz to;
e)
ir identificējamas, pārbaudāmas, uzskaitītas darbuzņēmēja grāmatvedības dokumentos un ir noteiktas saskaņā ar specifikācijās un līgumā minētajiem grāmatvedības standartiem;
f)
atbilst piemērojamo nodokļu un sociālās jomas tiesību aktu prasībām;
g)
neatkāpjas no līguma nosacījumiem;
h)
ir samērīgas, pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības prasībām, jo īpaši attiecībā uz taupību un lietderību.
Darbuzņēmējs ir atbildīgs par savu izmaksu grāmatošanu un par grāmatvedības dokumentu vai citu dokumentu pareizu glabāšanu, kas vajadzīgi, lai apliecinātu, ka izmaksas, kuras pieprasīts atlīdzināt, ir radušās saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem principiem un tiem atbilst. Izmaksas, ko darbuzņēmējs nevar pamatot, uzskata par neatbilstīgām un šādu izmaksu atlīdzināšanu noraida.
6. Lai nodrošinātu izmaksu atlīdzināšanas līgumu pareizu izpildi, līgumslēdzēja iestāde ir atbildīga par šādiem uzdevumiem:
a)
tā nosaka visreālāko iespējamo maksimālo cenu, vienlaikus nodrošinot zināmu elastību, lai ņemtu vērā tehniskas grūtības;
b)
tā daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu, tiklīdz līguma izpildes gaitā šādu nemainīgu fiksētu cenu ir iespējams noteikt. Šādā nolūkā tā nosaka maiņas parametrus, lai līgumu, kas noslēgts saskaņā ar izmaksu atlīdzināšanas principu, mainītu uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu;
c)
tā ievieš uzraudzības un pārbaudes pasākumus, kas jo īpaši nodrošina provizorisku izmaksu aplēses sistēmu;
d)
tā nosaka piemērotus principus, instrumentus un procedūras līgumu izpildei, jo sevišķi to izmaksu atbilstības noteikšanai un pārbaudīšanai, ko darbuzņēmējs vai tā apakšuzņēmēji deklarē līguma izpildes laikā, un līgumu grozīšanai;
e)
tā pārliecinās, ka darbuzņēmējs un tā apakšuzņēmēji ievēro līgumā paredzētos grāmatvedības standartus un izpilda pienākumu nodrošināt grāmatvedības dokumentus, kam vajadzētu dot patiesu un skaidru priekšstatu par grāmatvedības uzskaiti;
f)
visā līguma izpildes gaitā tā nepārtraukti gādā par d) apakšpunktā minēto principu, instrumentu un procedūru efektivitāti.
21. pants
Grozījumi
Līgumslēdzēja iestāde un darbuzņēmēji līgumu var mainīt, veicot tajā grozījumu, ja šis grozījums atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem:
a)
tas nemaina līguma priekšmetu;
b)
tas neizjauc līguma ekonomisko līdzsvaru;
c)
ar to neievieš nosacījumus, kas - ja tie būtu sākotnēji bijuši ietverti līguma dokumentos - būtu ļāvuši piedalīties citiem pretendentiem, nevis sākotnēji pieņemtajiem, vai arī būtu ļāvuši pieņemt citu piedāvājumu, nevis sākotnēji pieņemto.
22. pants
Apakšuzņēmēji
1. Līgumslēdzēja iestāde prasa, lai pretendents, izsludinot konkursa procedūru atbilstīgā apakšuzņēmuma līgumu līmenī, par daļu no līguma slēgtu apakšuzņēmuma līgumu ar uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie kuras pieder pretendents, jo īpaši ar jauniem tirgus dalībniekiem un MVU.
2. To līguma daļu, par kuru līgumslēdzēja iestāde prasa slēgt apakšuzņēmuma līgumu, tā norāda kā diapazonu no minimālās līdz maksimālajai procentuālajai daļai. Nosakot šādas procentuālās daļas, tā raugās, lai procentuālās daļas būtu samērīgas ar līguma mērķi un vērtību, ņemot vērā tās nozares būtību, kurā tiek veikta konkrētā darbība, un jo īpaši - konkurences nosacījumiem un konstatētajam rūpnieciskajam potenciālam.
3. Ja pretendents savā piedāvājumā norāda, ka tas neplāno slēgt apakšuzņēmuma līgumu ne par vienu konkrētā līguma daļu vai ka tas plāno slēgt apakšuzņēmuma līgumu par tādu līguma daļu, kas ir mazāka par 2. punktā minētā diapazona minimālo robežu, pretendents līgumslēdzēju iestādi informē par šādas rīcības iemesliem. Līgumslēdzēja iestāde minēto informāciju iesniedz Komisijai.
4. Līgumslēdzēja iestāde var noraidīt apakšuzņēmējus, kurus pretendents atlasījis galvenā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas stadijā vai kurus pretendents atlasījis līguma izpildei. Līgumslēdzēja iestāde savu noraidījumu pamato rakstiski, un noraidījuma pamatā var būt tikai tie kritēriji, kas izmantoti, lai atlasītu pretendentus galvenajam līgumam.
IV NODAĻA
DATU UN DROŠĪBAS POLITIKA
23. pants
Copernicus datu un Copernicus informācijas politika
1. Ar Copernicus datu un Copernicus informācijas politiku, kas attiecas uz Copernicus satvarā finansētajām darbībām, palīdz īstenot 4. pantā minētos mērķus un šādus mērķus:
a)
veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas lietošanu un kopīgošanu;
b)
nostiprināt Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējo sektoru, lai veicinātu izaugsmi un darbvietu izveidi;
c)
veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas ilgtspējīgu un nepārtrauktu sniegšanu;
d)
atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovācijas kopienas.
2. Izmantojot Copernicus izplatīšanas platformas un saskaņā ar iepriekš definētiem tehniskajiem nosacījumiem specializēto misiju datus un Copernicus informāciju dara pieejamu pilnā apmērā, atvērti un bez maksas, ievērojot turpmāk minētos ierobežojumus:
a)
licencēšanas nosacījumi, kas attiecas uz trešo personu datiem un informāciju;
b)
formāti, raksturlielumi un izplatīšanas līdzekļi;
c)
drošības intereses un Savienības vai tās dalībvalstu ārējās attiecības;
d)
sistēmas, kura iegūst Copernicus datus un Copernicus informāciju, pārrāvuma risks drošības un tehnisku iemeslu dēļ;
e)
lietotājiem Eiropā nodrošināt uzticamu piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai.
24. pants
Nosacījumi un ierobežojumi, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai un to lietošanu
1. Komisija, ievērojot trešo personu datu un informācijas politiku un neskarot noteikumus un procedūras, ko piemēro valstu vai starptautisku organizāciju kontrolē esošai kosmosa un in situ infrastruktūrai, var pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 31. pantu attiecībā uz:
a)
nosacījumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai un šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, ietverot izplatīšanas līdzekļus;
b)
konkrētiem tehniskajiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu, ietverot piekļuves prioritāti;
c)
kritērijiem un procedūrām, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ.
2. Komisija, ievērojot trešo personu datu un informācijas politiku un neskarot noteikumus un procedūras, ko piemēro valstu vai starptautisku organizāciju kontrolē esošai kosmosa un in situ infrastruktūrai, var pieņemt pasākumus saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz:
a)
tehniskajām specifikācijām specializēto misiju to datu pārraidei un lietošanai, kas pārraidīti tādiem uztvērējiem vai izmantojot speciālus platjoslas savienojumus ar tādām stacijām, kas nav daļa no Copernicus;
b)
tehniskajām specifikācijām Copernicus datu un Copernicus informācijas arhivēšanai.
3. Ievērojot šo regulu un piemērojamās trešo personu tiesības, Komisija izveido atbilstīgus licencēšanas noteikumus un procedūras, kas attiecas uz specializētu misiju datiem un Copernicus informāciju, un uz satelītu datu pārraidīšanu uztvērējiem vai izmantojot speciālus platjoslas savienojumus ar stacijām, kas nav daļa no Copernicus.
25. pants
Drošības interešu aizsardzība
1. Komisija, ņemot vērā 4. pantā minētos mērķus, izvērtē Copernicus drošības sistēmu. Šādā nolūkā Komisija izvērtē nepieciešamos drošības pasākumus, kuri jāizstrādā, lai izvairītos no jebkādiem riskiem vai apdraudējumiem attiecībā uz Savienības vai tās dalībvalstu interesēm vai drošību, jo īpaši lai nodrošinātu atbilstību principiem, kas izklāstīti Lēmumā 2001/844/EK un Lēmumā 2013/488/ES.
2. Uz 1. punktā minētā izvērtējuma pamata Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka nepieciešamās ar drošību saistītās tehniskās specifikācijas Copernicus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Lai definētu 2. punktā minētās drošības sistēmas tehniskās specifikācijas, Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti no dalībvalstīm.
4. Neatkarīgi no 2. punkta Padome pieņem pasākumus, kas veicami tajos gadījumos, kad Copernicus sniegtie dati un informācija varētu ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību.
5. Gadījumos, kad ES klasificēta informācija tiek radīta vai apstrādāta Copernicus satvarā, visi dalībnieki nodrošina aizsardzību tādā pašā pakāpē, kādu garantē noteikumi, kuri izklāstīti Lēmuma 2001/844/EK pielikumā un Lēmuma 2013/488/ES pielikumos.
V NODAĻA
DAŽĀDI
26. pants
Starptautiskā sadarbība
1. Pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, Copernicus var piedalīties šādas valstis vai starptautiskas organizācijas:
a)
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līgumā;
b)
kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātes saskaņā ar attiecīgajiem pamatnolīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolu, kas paredz vispārējus principus un nosacījumus šo valstu dalībai Savienības programmās;
c)
Šveices konfederācija, citas trešās valstis, kas nav minētas a) un b) apakšpunktā, un starptautiskas organizācijas, saskaņā ar nolīgumiem, kurus Savienība ir noslēgusi ar šādām trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām atbilstoši LESD 218. pantam, kurā paredzēti nosacījumi un detalizēti to iesaistīšanās noteikumi.
2. Šā panta 1. punktā minētās valstis vai starptautiskās organizācijas Copernicus var sniegt finansiālu atbalstu vai ieguldījumus natūrā. Minēto finansiālo atbalstu un minētos ieguldījumus klasificē kā ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar 21. panta 2. punktu Finanšu regulā, un tie ir pieļaujami saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju.
3. Ar Copernicus var pievērsties novērošanas sistēmu starptautiskai koordinācijai un ar to saistītai datu apmaiņai, lai tādējādi nostiprinātu programmas globālo dimensiju un papildināmību, ņemot vērā esošos starptautiskos nolīgumus un koordinācijas procesus.
27. pants
Savienības finanšu interešu aizstāvība
1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar Copernicus finansētās darbības, tiek aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus attiecībā uz krāpšanu, korupciju un jebkurām citām nelikumīgām darbībām, veicot lietderīgas pārbaudes un, ja pārkāpumi tiek atklāti, atgūstot summas, kas izmaksātas nepamatoti, un attiecīgos gadījumos piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvos un finanšu sodus.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem, kā arī uz vietas, veikt visu to dotāciju saņēmēju, līgumslēdzēju un apakšuzņēmēju revīziju, kuri saskaņā ar Copernicus ir saņēmuši Savienības finansējumu.
3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (14) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15), ar mērķi konstatēt, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, kurš tiek finansēts saskaņā ar Copernicus.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kuri izriet no Copernicus īstenošanas, ir iekļauti noteikumi, kuros nepārprotami ir noteiktas Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgo kompetenci.
28. pants
Īpašumtiesības
1. Visu materiālo un nemateriālo aktīvu, kuri radīti vai izstrādāti saskaņā ar Copernicus, īpašnieks ir Savienība. Šajā sakarā vajadzības gadījumā attiecībā uz esošām īpašumtiesībām ar trešām personām noslēdz nolīgumus.
2. Noteikumi un nosacījumi saistībā ar īpašumtiesību nodošanu Savienībai tiek paredzēti 1. punktā minētajos nolīgumos.
3. Komisija, izmantojot attiecīgu sistēmu, nodrošina šajā pantā minēto aktīvu optimālu izmantošanu; jo īpaši tā, cik efektīvi iespējams, pārvalda ar Copernicus saistītās intelektuālā īpašuma tiesības, ņemot vērā to, ka ir jāaizsargā un jāatzīst Savienības intelektuālā īpašuma tiesības, visu iesaistīto personu intereses un ka pastāv vajadzība saskaņoti attīstīt tirgus un jaunas tehnoloģijas un nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību. Šajā nolūkā Komisija nodrošina, ka saskaņā ar Copernicus noslēgtie līgumi paredz iespēju nodot vai licencēt intelektuālā īpašuma tiesības, kuras izriet no darba, kas veikts saistībā ar Copernicus.
29. pants
Atbalsts Komisijai
Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kuri pārstāv dažādas ar Copernicus darbību saistītas jomas un plašas ieinteresēto personu aprindas, tostarp Copernicus lietotāju un par kosmosa jautājumiem atbildīgo valsts vienību pārstāvji, lai tai nodrošinātu nepieciešamo tehnisko un zinātnisko lietpratību, kā arī sniegtu starpdisciplīnu un starpnozaru perspektīvu, ņemot vērā attiecīgās jau esošās iniciatīvas Savienības, valstu un reģionālajā līmenī.
30. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja (“Copernicus komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
Copernicus komiteja tiekas konkrētos sastāvos, jo īpaši saistībā ar drošības aspektiem (“Drošības padome”).
2. Copernicus komiteja saskaņā ar tās reglamentu kā darba grupu izveido “Lietotāju forumu”, lai sniegtu Copernicus komitejai konsultācijas par aspektiem, kas saistīti ar lietotāju prasībām.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
5. Vienību pārstāvjus, kam uzticēta Copernicus uzdevumu izpilde, attiecīgā gadījumā novērotāju statusā iesaista Copernicus komitejas darbā, ievērojot tās reglamentā paredzētos nosacījumus.
6. Nolīgumos, ko Savienība slēdz atbilstīgi 26. pantam, var attiecīgā gadījumā paredzēt trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju iesaistīšanos Copernicus komitejas darbā, ievērojot tās reglamentā paredzētos nosacījumus.
7. Copernicus komiteja tiekas regulāri, vēlams, reizi ceturksnī. Komisija katrā sanāksmē sniedz ziņojumu par Copernicus norises gaitu. Minētajos ziņojumos sniedz vispārēju pārskatu par situāciju un attīstību saistībā ar Copernicus, jo īpaši attiecībā uz riska pārvaldību, izmaksām, norises grafiku, izpildi, iepirkumu un attiecīgajām Komisijai sniegtajām konsultācijām.
31. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 9. panta 7. punktā un 24. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz Copernicus darbības laiku.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9. panta 7. punktā un 24. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Atsaukums stājas spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 9. panta 7. punktu un 24. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
32. pants
Novērtējums
1. Vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām Komisija sagatavo novērtējuma ziņojumu par to, kā tiek sasniegti mērķi saistībā ar visiem uzdevumiem, kurus finansē Copernicus, kādi ir to rezultāti un ietekme, to Eiropas pievienotā vērtība un resursu izmantojuma efektivitāte. Novērtējumā uzmanība tiek pievērsta tam, vai visi mērķi joprojām ir būtiski, kā arī tam, kādu ieguldījumu pasākumi sniedz saistībā ar 4. pantā aprakstītajiem mērķiem, kā darbojas organizatoriskā struktūra un kādā apjomā ir ieviesti pakalpojumi. Novērtējumā ietilpst izvērtējums par to, vai varētu iesaistīt attiecīgas Eiropas aģentūras (tostarp Eiropas GNSS aģentūru), un vajadzības gadījumā tam pievieno attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus.
Novērtējumā jo īpaši izvērtē ietekmi, kādu Copernicus datu un Copernicus informācijas politika atstāj uz ieinteresētajām personām, lejupējiem lietotājiem, kā arī ietekmi uz uzņēmumiem un valsts un privātiem ieguldījumiem Zemes novērošanas infrastruktūrās.
2. Komisija 1. punktā minēto novērtējumu veic ciešā sadarbībā ar operatoriem un Copernicus lietotājiem, un pārbauda Copernicus lietderību un efektivitāti, kā arī tās devumu 4. pantā minētajiem mērķiem. Komisija šo novērtējumu rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un vajadzības gadījumā ierosina atbilstošus pasākumus.
3. Ja nepieciešams, neatkarīgas vienības var palīdzēt Komisijai novērtēt metodes, kā tiek īstenoti projekti, kā arī to īstenošanas ietekmi, lai varētu izvērtēt, vai ir sasniegti mērķi, tostarp tie, kas saistīti ar vides aizsardzību.
4. Komisija dalībvalstij var pieprasīt nodrošināt konkrētus novērtējumus darbībām un ar tām saistītiem projektiem, kuri ir finansēti saskaņā ar šo regulu, vai attiecīgā gadījumā sniegt tai informāciju un palīdzību, kas nepieciešama, lai veiktu šādu projektu novērtēšanu.
33. pants
Atcelšana
1. Regulu (ES) Nr. 911/2010 atceļ.
2. Ikviens pasākums, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 911/2010, paliek spēkā.
3. Atsauces uz atcelto Regulu (ES) Nr. 911/2010 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.
34. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 3. aprīlī