РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1347/2014
(2014. gada 17. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantam atceļ galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. un 18. pantu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome 2002. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu 7,1 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam (“sākotnējā izmeklēšana”).
(2)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1339/2002 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu 21 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes sulfanilskābes importam un galīgo antidempinga maksājumu 18,3 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.
(3)
Komisija ar Lēmumu 2002/611/EK (4) pieņēma tādas cenu saistības attiecībā uz antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti importam no Indijas, ko piedāvāja viens Indijas ražotājs eksportētājs, proti, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (“Kokan”).
(4)
Pēc tam, kad Kokan bija brīvprātīgi atsaucis saistības, Komisija 2004. gada martā ar Lēmumu 2004/255/EK (5) atcēla Lēmumu 2002/611/EK.
(5)
Komisija ar Lēmumu 2006/37/EK (6) pieņēma Kokan piedāvātās jaunās cenu saistības gan attiecībā uz antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes importam. Regula (EK) Nr. 1338/2002 un Regula (EK) Nr. 1339/2002 tika attiecīgi grozītas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 123/2006 (7).
(6)
Pēc pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 (8) noteica antidempinga maksājumus ĶTR un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc termiņbeigu un starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1010/2008 (9) noteica galīgos kompensācijas maksājumus Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam un grozīja antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(7)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (10) Komisija 2013. gada 1. jūlijā saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 18. pantu. Pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza CUF - Quimicos Industriais (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “CUF”), kas ir vienīgais sulfanilskābes ražotājs Savienībā un kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma.
(8)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām, visticamāk, subsidēšana turpināsies un kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtosies.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(9)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (11) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
4. Paralēlās izmeklēšanas
(10)
Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (12) sāka arī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (13) 11. panta 2. punktu attiecībā uz sulfanilskābes importu cita starpā ar izcelsmi Indijā.
5. Izmeklēšana
5.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(11)
Subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
5.2. Iesaistītās personas
(12)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus Indijā, importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājvalsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(13)
Vienīgā ieinteresētā persona, kura pieprasīja uzklausīšanu, ir vienīgais Savienības ražotājs, un tam piedāvāja šo iespēju.
5.3. Atlase
(14)
Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas lūgta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(15)
Komisija saņēma divas atbildes uz atlases anketas jautājumiem no Indijas ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ atlase netika izmantota.
(16)
Viens nesaistītais importētājs aizpildīja atlases veidlapu, tomēr tas nav importējis attiecīgo ražojumu no attiecīgās valsts un tādējādi nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atlase netika izmantota.
(17)
Tā kā ir tikai viens Savienības ražotājs, atlase attiecībā uz Savienības ražotājiem netika izmantota.
5.4. Izmeklēšana
(18)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un tās kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Komisija nosūtīja anketas vienīgajam Savienības ražotājam, diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, Indijas valdībai, zināmajiem importētājiem un lietotājiem Savienībā.
(19)
No diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem tikai viens sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Šis Indijas ražotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielu daļu no kopējā Indijas eksporta uz Savienību.
(20)
Komisija Deli vizītes laikā arī apspriedās ar Indijas valdību, Mahārāštras valdību (GOM), Gudžarātas valdību (GOG) un Indijas Rezervju bankas pārstāvjiem (RBI).
(21)
Turklāt pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
Savienības ražotājs:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugāle;
b)
ražotāji eksportētāji:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indija;
c)
lietotāji Savienībā:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Vācija;
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugāle;
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spānija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(22)
Attiecīgais ražojums ir sulfanilskābe, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060). Sulfanilskābi iedala divās kategorijās, kuras nosaka atbilstīgi skābes tīrības pakāpei: tehniskā sulfanilskābe un attīrītā sulfanilskābe. Turklāt attīrīto sulfanilskābi dažkārt laiž tirgū kā sulfanilskābes sāli. Sulfanilskābi izmanto kā izejvielu optisko balinātāju, betona piedevu, pārtikas krāsvielu un speciālu krāsvielu ražošanā. Tika norādīts, ka ierobežotos daudzumos to izmanto arī farmācijas nozarē. Lai gan netiek apstrīdēts, ka abām kategorijām ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tādējādi to ražojumus var uzskatīt par vienu ražojumu, ir būtiski norādīt, ka saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem praktiska savstarpēja aizstājamība ir ierobežota. Jo īpaši lietotāji, kas izmanto attīrīto sulfanilskābi, var izmantot tehnisko sulfanilskābi vien tad, ja tie paši to var attīrīt. Minētie lietotāji, kuriem nepieciešama vai kuri dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, teorētiski varētu izmantot attīrīto sulfanilskābi, taču, ņemot vērā cenu atšķirību (20-25 %), tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs risinājums.
(23)
Sulfanilskābe ir izteikti plaša patēriņa prece un tās fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no tās izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus savā iekšzemes tirgū un trešām valstīm ražo un pārdod Indijas ražotājs eksportētājs, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotājs ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatā vienāds izmantojums, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta nozīmē.
C. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievads
(24)
No Indijas eksportētājiem sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs. Ņemot vērā to, ka pārējie ražotāji nesadarbojās, kompensējamo subsīdiju summa bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem: tā uzņēmuma sniegtajām atbildēm, kas sadarbojās un eksportēja lielāko daļu Indijas eksporta uz Savienību, un uz Indijas iestāžu sniegto informāciju.
(25)
Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas.
-
Sākotnējā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdiju shēmas
-
Valsts mēroga shēmas:
a)
Brīvās tirdzniecības zonas (EPZ)/Speciālās ekonomiskās zonas (SEZS)/Uz eksportu orientētu struktūru shēma (EOUS)
b)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS)
c)
Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)
d)
Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES)
e)
Iepriekšējas atļaujas shēma (AAS)
-
Reģionālās shēmas:
f)
Mahārāštras valdības Kompleksā stimulēšanas shēma (PSI)
-
Subsīdiju shēmas, kas netika pārbaudītas sākotnējā izmeklēšanā, bet ko pārbaudīja pirmajā termiņbeigu pārskatīšanā un paralēlajā starpposma pārskatīšanā
-
Valsts mēroga shēmas:
g)
Eksporta kredītu shēma (ECS)
-
Subsīdiju shēmas, kas netika pārbaudītas sākotnējā izmeklēšanā un/vai iepriekšējās pārskatīšanās
-
Valsts mēroga shēmas:
h)
Mērķa ražojumu shēma (FPS)
i)
Bezmuitas ievešanas atļauja (DFIA)
j)
Nodokļu atmaksas shēma (DDS)
k)
Mērķa tirgus shēma (FMS)
l)
Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS)
m)
Kapitāla iepludināšana
-
Reģionālās shēmas:
n)
Gudžarātas valdības reģionālās shēmas
(26)
Iepriekš a), b), c), e), h), i), k) un l) apakšpunktā norādītās shēmas ir izstrādātas, balstoties uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un reglamentēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus ik pēc pieciem gadiem izdod Tirdzniecības ministrija un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas PIP, ir Foreign Trade Policy 2009-2014 (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība dokumentā Handbook of Procedures, Volume I (“HOP I 09-14”) nosaka arī procedūras, kas reglamentē FTP 09-14. Dokuments Handbook of Procedures tiek regulāri atjaunināts.
(27)
Iepriekš d) apakšpunktā minētās ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.
(28)
Reģionālās shēmas, kas minētas iepriekš f) un n) apakšpunktā, pārvalda Mahārāštras un Gudžarātas štatos, un to pamatā ir Mahārāštras valdības Rūpniecības, enerģētikas un nodarbinātības departamenta rezolūcijas un Gudžarātas valdības Rūpniecības un kalnraktuvju departamenta rezolūcijas.
(29)
Iepriekš g) apakšpunktā minētās eksporta kredītu shēmas pamatā ir 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļa, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (RBI) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(30)
Iepriekš j) apakšpunktā minētās Nodokļu atmaksas shēmas pamatā ir 1962. gada Muitas likuma 75. iedaļa, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. iedaļa, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. iedaļa un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumi. Atmaksas likmes tiek regulāri publicētas; PIP piemērojamās likmes bija 2012.-2013. gada Nodokļu atmaksas visas rūpniecības likmes (AIR), kas publicētas paziņojumā Nr. 92/2012-Cus.(N.T). FTP 09-14 4. nodaļā nodokļu atmaksas shēma tiek saukta arī par nodokļu atvieglojumu shēmu.
2. Brīvās tirdzniecības zonas (EPZ)/Speciālās ekonomiskās zonas (SEZ)/Uz eksportu orientētu struktūru shēma (EOUS)
(31)
Konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neatradās ne SEZS, ne EPZS. Tomēr ražotājs eksportētājs ir izveidots saskaņā ar EOUS, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas ir saņēmis kompensējamas subsīdijas. Tāpēc turpmāk tekstā sniegto aprakstu un novērtējumu attiecina tikai uz EOUS.
a) Juridiskais pamats
(32)
EOUS detalizētāks apraksts sniegts FTP 09-14 6. nodaļā un HOP I 09-14 6. nodaļā.
b) Atbilstība
(33)
Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Lai atbilstu EOUS, rūpniecības uzņēmumiem jāsasniedz obligātās robežvērtības ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 milj. Indijas rūpiju).
c) Īstenošana praksē
(34)
EOUS var izvietot un izveidot jebkur Indijā.
(35)
Iesniegumā par EOUS statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajām darbībām, cita starpā par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa prasībām un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar šo pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Vienošanās par to, ka uzņēmumu atzīst par atbilstīgu EOUS, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem.
(36)
Saskaņā ar FTP 09-14 obligāts pienākums saistībā ar EOUS ir gūt neto valūtas ieņēmumus, t. i., atskaites periodā (pieci gadi) kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība.
(37)
EOUS struktūras ir tiesīgas saņemt šādas koncesijas:
i)
atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp kapitālieguldījumu precēm, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kas vajadzīgi apstrādei, ražošanai, pārstrādes procesos vai saistībā ar šādiem procesiem;
ii)
atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kuras iepirktas vietējā tirgū;
iii)
par vietējā tirgū pirktām precēm samaksātā centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksa;
iv)
nodokļa daļēja atmaksa par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem vietējā tirgū.
(38)
Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šīm shēmām, tiek pakļautas muitas ierēdņu uzraudzībai saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu.
(39)
Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas perioda pirmajos četros mēnešos darbojās saskaņā ar EOUS. 2013. gada 6. februārī tika nosūtīta oficiāla vēstule par atteikšanos no shēmas. Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uzņēmums izmantoja šo shēmu, tikai lai saņemtu centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksu. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs neizmantoja priekšrocības, ko sniedz atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem un akcīzes nodokļiem par iepirkumiem vietējā tirgū, un, lai saņemtu nodokļa daļēju atmaksu par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū.
d) Secinājumi par EOUS
(40)
Centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksa veido subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība zaudē ieņēmumus, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt EOUS gūst priekšrocības pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē, jo centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksas rezultātā tiek uzlabota uzņēmuma likviditāte. Saskaņā ar likumu subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu tās uzskatīja par konkrētām un kompensējamām subsīdijām. Lai varētu izmantot šādus stimulus, saskaņā ar FTP 09-14 6.1. punktu EOUS eksporta mērķis ir obligāts nosacījums (conditio sine qua non).
e) Subsīdijas summas aprēķins
(41)
Subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz centralizēto tirdzniecības nodokli, kas atmaksāts par precēm, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iegādātas vietējā tirgū. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta, ņemot vērā kopējo eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas starpība bija 1,4 %.
3. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS)
(42)
Tika apstiprināts, ka DEPBS ir faktiski atcelta no 2011. gada 30. septembra, proti, pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)
a) Juridiskais pamats
(43)
EPCGS sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā un HOP I 09-14 5. nodaļā.
b) Konstatējumi
(44)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar EPCGS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
5. Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES)
(45)
Tika apstiprināts, ka ITES ir atcelta no 2011. gada aprīļa, proti, pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
6. Iepriekšējas atļaujas shēma (AAS)
a) Juridiskais pamats
(46)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 4.1.3.1.-4.1.14. iedaļā un HOP I 09-14 4.1.-4.30. iedaļā.
b) Konstatējumi
(47)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar AAS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
7. Mahārāštras valdības (GOM) Kompleksā stimulēšanas shēma (PSI)
a) Juridiskais pamats
(48)
Lai veicinātu ražošanas nozaru izveidi štata mazāk attīstītajās teritorijās, Mahārāštras valdība, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par “Komplekso stimulēšanas shēmu” (PSI), kopš 1964. gada ir piešķīrusi stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos. Šo shēmu kopš ieviešanas vairākkārt grozīja, un PIP bija spēkā divas PSI shēmas: PSI 2007 (kas bija spēkā līdz 2013. gada aprīlim) un PSI 2013. Mahārāštras valdības PSI ietver vairākas apakšshēmas, no kurām galvenās ir: i) dāvināšanas nodokļa (octroi)/reģistrēšanas nodokļa atmaksa, ii) atbrīvojums no elektroenerģijas nodokļa, iii) atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa vai tā atlikšana, iv) procentu subsīdija jaunām struktūrām un v) konkrēti piešķīrumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai veiktu tehnoloģiskus atjauninājumus. Izmeklēšanā atklāja, ka vienīgā apakšshēma, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantoja ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bija shēma, saskaņā ar kuru tiek atlikts tirdzniecības nodoklis (sk. iepriekš iii) punktu) un kas bija iestrādāta PSI 2001, bet nesamaksātais tirdzniecības nodoklis daļēji bija iegrāmatots pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
b) Atbilstība
(49)
Lai panāktu atbilstību, uzņēmumiem parasti jāveic ieguldījumi štata mazāk attīstītās teritorijās (kas atbilstoši to ekonomiskajai attīstībai ir klasificētas kategorijās, piemēram, mazāk attīstītas teritorijas, mazattīstītas teritorijas un vismazāk attīstītas teritorijas), izveidojot jaunu ražotni vai veicot lielapjoma kapitālieguldījumu esošās ražotnes paplašināšanā vai diversifikācijā. Galvenais kritērijs stimulu summu noteikšanai ir tās teritorijas klasifikācija, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums, un ieguldījumu apjoms.
c) Īstenošana praksē
(50)
Atbilstības sertifikātā, ko ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, izdevusi MV, bija noteikts, ka saskaņā ar tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmu uzņēmumam ir tiesības atlikt štata tirdzniecības nodokļu maksājumu, ko iekasē par pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū.
d) Secinājums
(51)
Ar PSI tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmu Mahārāštras valdība piešķir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Šī apakšshēma ir Mahārāštras valdības finansiālais ieguldījums, jo ar šo koncesiju tā atliek nodokļu ieņēmumus, kas citādi tiktu saņemti. Šādas nodokļu atlikšanas rezultātā uzņēmums gūst priekšrocības, jo tādējādi tiek uzlabota uzņēmuma likviditāte.
(52)
Šī apakšshēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir veikuši ieguldījumus konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, kuras ir Mahārāštras štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Priekšrocību līmenis atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma atbilstīgi pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 4. panta 3. punktam ir konkrēta, tādēļ tā ir kompensējama.
e) Subsīdijas summas aprēķins
(53)
Uzskata, ka saskaņā ar shēmas atlikšanas nosacījumu štata tirdzniecības nodokļa atliktais apjoms, kas maksājams pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās, ir vienāds ar tāda paša apjoma bezprocenta aizdevumu, ko piešķīrusi Mahārāštras valdība. Tādējādi ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, priekšrocības aprēķinātas, izmantojot procentu likmi, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uzņēmums maksāja par līdzīgu komercaizdevumu.
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā piemērotu saucēju pieskaitīja uzņēmuma kopējam apgrozījumam, ko tas sasniedza pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(55)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas summa, ko saskaņā ar šo shēmu saņēmis uzņēmums, ir 1,1 %.
8. Eksporta kredītu shēma (ECS)
(56)
Tika apstiprināts, ka pēc ECS grozījumiem (2010. gada jūlijā attiecībā uz eksporta kredītiem Indijas rūpijos un 2012. gada maijā attiecībā uz eksporta kredītiem ārvalstu valūtās) preferenciālo eksporta kredītu procentu likmes šīs shēmas satvarā principā tika atceltas (izņemot ierobežotam rūpniecības nozaru skaitam). Tā kā attiecīgā ķīmijas rūpniecības nozare netika konstatēta to nozaru sarakstā, uz kurām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecās procentu likmju subsīdijas, šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
9. Mērķa ražojumu shēma (FPS)
a) Juridiskais pamats
(57)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 3.15. iedaļā un HOP I 09-14 3.9. iedaļā.
b) Konstatējumi
(58)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar FPS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
10. Bezmuitas ievešanas atļaujas shēma (DFIA)
a) Juridiskais pamats
(59)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 4.2.1.-4.2.7. iedaļā un HOP I 09-14 4.31-4.36. iedaļā.
b) Konstatējumi
(60)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar DFIA. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
11. Nodokļu atmaksas shēma (DDS)
a) Juridiskais pamats
(61)
DDS sīkāks apraksts sniegts 1995. gada Muitas un centralizēto akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995), kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem.
b) Atbilstība
(62)
Visi ražotāji eksportētāji vai tirgotāji eksportētāji ir atbilstīgi šai shēmai.
c) Īstenošana praksē
(63)
Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas atmaksas likmes vairākiem ražojumiem, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo summu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi ir vai nav faktiski samaksāti. DDS likme attiecīgajam ražojumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 4 % no FOB vērtības.
(64)
Lai panāktu atbilstību šai shēmai, uzņēmumam jāveic eksporta darbība. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta formulāru (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku.
(65)
Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu pierādījums - bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā.
(66)
Atmaksāto summu drīkst izmantot jebkādam mērķim.
(67)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.
(68)
Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pēc atteikšanās no EOUS izmantoja DDS.
d) Secinājums par DDS
(69)
DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārskatījums. Turklāt nodokļu atmaksas summa nodrošina priekšrocības eksportētājam, jo tiek uzlabota tā likviditāte.
(70)
Turklāt saskaņā ar likumu DDS ir atkarīga no snieguma eksporta jomā, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu šo shēmu uzskata par konkrētu un kompensējamu.
(71)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem.
(72)
Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājs var izmantot DDS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu priekšrocības, pietiek ar to, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DDS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem.
(73)
Tas apstiprināts arī Indijas valdības Apkārtrakstā Nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktisko izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un norāda reģionālajām iestādēm, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz nodokļu atmaksas pieprasījumus, nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem”.
(74)
Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.
e) Subsīdijas summas aprēķins
(75)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst priekšrocības tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar DDS gūtās priekšrocības vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(77)
Ievērojot iepriekš minēto, subsīdijas likme, kas attiecībā uz šo shēmu noteikta Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir 0,6 %.
12. Mērķa tirgus shēma (FMS)
a) Juridiskais pamats
(78)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. iedaļā un HOP I 09-14 3.8. iedaļā.
b) Konstatējumi
(79)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar FMS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
13. Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS)
a) Juridiskais pamats
(80)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 3.16. iedaļā un HOP I 09-14 3.10. iedaļā.
b) Konstatējumi
(81)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar SHIS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
14. Kapitāla iepludināšana
(82)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva priekšrocības saskaņā ar Indijas valdības vai reģionālo valdību kapitāla iepludināšanas shēmām. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
15. Gudžarātas valdības reģionālās shēmas (GOG)
(83)
Tika apstiprināts, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, nav saistītu uzņēmumu vai ražotņu Gudžarātas štatā. Tādēļ GOG reģionālo shēmu turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
16. Kompensējamo subsīdiju summa
(84)
Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētā kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta ad valorem, ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Shēma
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nulle
EPCGS (14)
nulle
ITES
nulle
IAS (14)
nulle
PSI (Mahārāštras reģionālā shēma)
1,1
ECS (14)
nulle
FPS (14)
nulle
DFIA (14)
nulle
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nulle
SHIS (14)
nulle
Kapitāla iepludināšana
nulle
Gudžarātas reģionālās shēmas
nulle
KOPĀ
3,1
(85)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielāko daļu Indijas eksporta uz Savienību. Nebija pieejama informācija par to, ka pārējo ražotāju eksportētāju subsidēšanas līmenis būtu zemāks.
17. Subsidēšanas turpināšanās iespējamība
(86)
Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā subsidēšana varētu turpināties.
(87)
Saskaņā ar konstatējumiem, lai gan noteiktā subsīdijas starpība termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā bija zemāka par to, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs no Indijas, kas sadarbojās, turpināja gūt priekšrocības, ko Indijas iestādes nodrošināja ar kompensējamo subsidēšanu. Nekas neliecina, ka tuvākajā nākotnē tiks atcelta DDS - svarīgākā programma, ko patlaban izmanto pēc atteikšanās no EOUS. Šādos apstākļos ir skaidrs, ka attiecīgā ražojuma eksportētājs arī nākotnē turpinās saņemt kompensējamās subsīdijas.
D. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ražošanas apjoms Savienībā un Savienības ražošanas nozares definīcija
(88)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja tikai viens Savienības ražotājs, kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma un pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari.
2. Patēriņš Savienībā
(89)
Patēriņu Savienības tirgū noteica, izmantojot šādu pamatu:
-
Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienības tirgū,
-
sulfanilskābes importa apjomi (Taric līmenī) Savienības tirgū saskaņā ar Eurostat datiem.
(90)
Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par Savienības ražošanas nozari bija jāindeksē, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare ir tikai viens ražotājs un ka ir tikai viens ASV ražotājs eksportētājs.
1. tabula
Patēriņš Savienības tirgū
Apjoms (indekss)
2010
2011
2012
PIP
Savienības patēriņš (2010. gads = 100)
100
106
106
114
Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(91)
Kā liecina izmeklēšana, sulfanilskābes tirgus attiecīgajā periodā uzrādīja pakāpenisku pieaugumu (līdz PIP beigām tas palielinājās par 14 %).
3. Imports no attiecīgās valsts
a) Importa apjomi un tirgus daļa
2. tabula
Imports no attiecīgās valsts
Importa apjoms (indekss)
2010
2011
2012
PIP
Indija
100
422
187
52
Avots: Eurostat.
2.a tabula
Imports no attiecīgās valsts
Importa apjoms (diapazons) (15)
2010
2011
2012
PIP
Indija
50-200
250-550
100-250
10-80
Avots: Eurostat.
3. tabula
Attiecīgās valsts tirgus daļa
Tirgus daļa (indekss)
2010
2011
2012
PIP
Indijas importa tirgus daļa
100
397
177
46
(92)
Indijas izcelsmes importa apjoms šajā periodā samazinājās par 48 %, un tirgus daļa vienlaikus samazinājās par 54 %.
b) Importa cenas
4. tabula
Attiecīgās valsts sulfanilskābes importa vidējās cenas
2010
2011
2012
PIP
Indijas importa cena (indekss, 2010. gads = 100)
100
79
84
92
Avots: Eurostat.
4.a tabula
Attiecīgās valsts sulfanilskābes importa vidējās cenas
2010
2011
2012
PIP
Indijas importa cena (diapazoni)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Avots: Eurostat.
(93)
Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējā cena 2011. gadā samazinājās (par 21 %) un kopš tā laika pakāpeniski palielinājās, bet joprojām bija zemāka par 2010. gada cenu līmeņiem (par 8 %).
c) Cenu samazinājuma līmenis
(94)
Izmeklēšanā konstatēja, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, cenas nebija zemākas par Savienības ražotāja cenām. Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, nevar atklāt precīzu rezultātu, bet cenu samazinājums konstatēts no -20 % līdz -40 %.
(95)
Ņemot vērā piezīmes, ko pēc informācijas izpaušanas sniedza Savienības ražotājs, Komisijai lūdza aprēķināt cenu samazinājumu atlikušajam Indijas importa apjomam, pamatojoties uz Eurostat datiem. Saskaņā ar šiem datiem, cenu samazinājums attiecīgajam importam netika konstatēts, tādēļ var apstiprināt iepriekš 94. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.
4. Imports no citām trešām valstīm
(96)
Izņemot trīs nenozīmīgus darījumus (divi darījumi 2010. un 2011. gadā no Šveices un viens darījums 2012. gadā no Malaizijas), attiecīgajā periodā viss imports no trešajām valstīm bija no ĶTR un ASV.
5. tabula
Sulfanilskābes imports no citām trešām valstīm
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no ASV (indekss)
100
267
253
299
ASV importa tirgus daļa (indekss)
100
180
171
188
ASV importa vidējās cenas (indekss)
100
95
101
102
Importa apjoms no Ķīnas (indekss)
100
77
14
1
Ķīnas importa tirgus daļa (indekss)
100
73
13
1
Ķīnas importa vidējās cenas
100
92
104
164
Avots: Eurostat.
(97)
Laikposmā no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ĶTR izcelsmes importa apjomi samazinājās par 99 % un to tirgus daļa šajā pašā periodā arī samazinājās par 99 %.
(98)
ĶTR sulfanilskābes importa vidējā cena 2011. gadā nedaudz samazinājās (par 8 %), bet pēc tam tai bija tendence augt, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika novērots tās straujš kāpums (par 64 %).
(99)
ASV sulfanilskābes importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgi par 199 % un 88 %. Tā kā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga, Ķīnas un Indijas eksportētāju tirgus daļu pārņēma ASV imports.
(100)
ASV importa cenu līmeņi attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabili un bija tādā pašā diapazonā kā Savienības ražotāja cenas. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ASV importa cenu samazinājums netika konstatēts.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(101)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(102)
Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par vienīgo Savienības ražotāju bija jāindeksē.
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
6. tabula
Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms tonnās (indekss)
100
87
99
107
Jauda tonnās (indekss)
100
100
100
100
Jaudas izmantojuma rādītājs (indekss)
100
87
99
107
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(103)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 7 % lielāks par reģistrēto līmeni attiecīgā perioda sākumā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā nemainījās, tādēļ jaudas izmantojuma rādītājs mainījās tāpat kā ražošanas apjoma rādītājs, proti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas palielinājās par 7 %.
(104)
Jānorāda, ka, izņemot 2011. gadu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā bija apmierinošs, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija optimāls.
(105)
Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka visa attiecīgā perioda laikā tā panāca optimālus jaudas izmantojuma rādītājus vien PIP, kas liecina, ka tās pavisam nesenā atveseļošanās ir ļoti nestabila.
(106)
Šī piezīme par Komisijas novērtējumu nemaina iepriekš 104. apsvērumā izklāstītos secinājumus, kas nekādā veidā nav pretrunā Savienības ražošanas nozares piezīmēm.
5.2. Krājumi perioda beigās
7. tabula
Krājumi perioda beigās pēc apjoma
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās tonnās (indekss)
100
576
328
171
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(107)
Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis 2011. gadā strauji palielinājās, pēc tam tendence bija lejupejoša, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saglabājās par 71 % lielāks par 2010. gada līmeni. Jebkurā gadījumā, pamatojoties uz ražošanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, krājumi perioda beigās ir mazāki par viena mēneša ražošanas apjomu.
5.3. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
8. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas apjoms tonnās (indekss)
100
70
97
104
Tirgus daļa % (indekss)
100
66
92
92
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(108)
Salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu Savienības ražošanas nozares reģistrētie pārdošanas apjomi palielinājās par 4 %. 2011. gadā bija vērojams ļoti straujš samazinājums, kam pēc tam sekoja pakāpenisks pieaugums.
(109)
Izņemot 2011. gadu, kad tāpat kā pārdošanas apjomi samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, tirgus daļas ziņā Savienības ražošanas nozares rādītāji attiecīgajā periodā vērtējami kā stabili. Turpmākajos gados pārdošanas apjomi un tirgus daļa pieauga. Neraugoties uz to, ka Savienības ražotāja tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz mazāka par 2010. gada līmeni, jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un attiecīgajā periodā tai bija dominējošs stāvoklis Savienības tirgū.
(110)
Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka tās tirgus daļa ir ļoti nestabila, ņemot vērā to, ka sulfanilskābe ir izejviela un ka pieprasījumu pēc tās nosaka cenas, un kā piemēru minēja 2011. gadu, kad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās.
(111)
Šajā sakarībā jāuzsver, ka tirgus daļas zaudējums 2011. gadā sakrita ar Savienības ražotāja cenu pieaugumu, kas nebija saskaņā ar attiecīgā laika tirgus tendencēm. Vēl jo vairāk izmeklēšanā konstatēja, ka importa cenas no visām valstīm 2011. gadā samazinājās par 5-20 %. Jānorāda arī, ka saskaņā ar statistikas datiem tirgus daļu, ko zaudēja Savienības ražošanas nozare, galvenokārt ieņēma ASV importētājs.
5.4. Cenas un tās ietekmējoši faktori
9. tabula
Pārdošanas cenas
2010
2011
2012
PIP
Vidējās pārdošanas cenas EUR/t (indekss)
100
109
108
112
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(112)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, kas bija saistīts ar pamatizejvielas (anilīna) izmaksu pieauguma novirzīšanu.
5.5. Nodarbinātība un ražīgums
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
PIP
Nodarbinātība (indekss)
100
100
117
117
Darba ražīgums (indekss)
100
88
85
91
Vidējās darbaspēka izmaksas (indekss)
100
105
102
116
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(113)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarbinātība, izsakot to ar pilnslodzes ekvivalentu, palielinājās par 17 %. Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās; pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija par 16 % lielākas nekā 2010. gadā. Tā kā ražošanas apjoms palielinājās vien par 7 % (sk. 103. apsvērumu), darba ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.
5.6. Rentabilitāte
11. tabula
Rentabilitāte
2010
2011
2012
PIP
Rentabilitāte (indekss)
100
96
20
65
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(114)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās, un tā bija nedaudz zemāka par Savienības ražošanas nozares vēlamo optimālo līmeni, tomēr ir svarīgi norādīt, ka tā tomēr saglabājās pozitīva visā attiecīgajā periodā.
(115)
Rentabilitātes samazinājums galvenokārt skaidrojams ar vidējo ražošanas izmaksu pieaugumu (par 20 % no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam), ko nebija iespējams pilnībā kompensēt ar pārdošanas cenu pieaugumu par 12 % (sk. 112. apsvērumu).
5.7. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
12. tabula
Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
2010
2011
2012
PIP
Ieguldījumi (indekss)
-
100
133
57
Ienākumi no ieguldījumiem (indekss)
100
86
30
103
Naudas plūsma (indekss)
100
116
68
82
(116)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare 2010. gadā nevarēja veikt ieguldījumus. Pēc tam no 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ieguldījumi komercdarbībā sulfanilskābes jomā samazinājās par 43 %, un to summu absolūtā izteiksmē var uzskatīt par mazu; ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar tehnisko apkopi. Šie konstatējumi ir saskaņā ar konstatējumiem par ienākumu no ieguldījumiem un zemo rentabilitāti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(117)
2011. un 2012. gadā ienākumam no ieguldījumiem bija tieši tā pati tendence kā rentabilitātei. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem pieauga un sasniedza tādu pašu līmeni kā 2010. gadā, jo no 2012. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās rentabilitāte.
(118)
Naudas plūsmas tendence bija mainīga, tomēr visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Naudas plūsma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 18 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Savienības ražošanas nozare nav ziņojusi par grūtībām piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā.
5.8. Faktiskās subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas
(119)
Kā secināts 84. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētā subsīdijas starpība nebija būtiska, lai gan tā bija virs de minimis robežvērtības.
(120)
Ņemot vērā to, ka palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi un cenas un pieauga jaudas izmantojuma rādītājs, var secināt, ka pasākumi bijuši veiksmīgi un ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir atguvusies no iepriekšējās subsidēšanas sekām. Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pasliktinājās, taču to nevar attiecināt uz importu no attiecīgās valsts, ņemot vērā tā ļoti zemo līmenī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Jebkurā gadījumā kaitējuma rādītāji, kas mainījās negatīvi, joprojām liecina par stabilu Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(121)
Izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgā ražojuma imports no Indijas ir samazinājies līdz ļoti zemam līmenim. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās diezgan stabila, un attiecīgās valsts zaudēto tirgus daļu ieņēma ASV izcelsmes imports tādā cenu līmenī, kas līdzinās Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Savienības ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomus un vidējās pārdošanas cenas un panākt gandrīz optimālus jaudas izmantojuma rādītājus.
(122)
Kā paskaidrots 120. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas un rentabilitātes nelielo samazinājumu nevar saistīt ar Indijas importu.
(123)
Tāpēc tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums.
(124)
Lai gan Savienības ražošanas nozare ir sniegusi tādas vairākas piezīmes par kaitējuma analīzi, kas iztirzātas 95., 105., 106., 110. un 111 apsvērumā., tā piekrita vispārējam secinājumam par to, ka PIP tai nav nodarīts būtisks kaitējums.
7. Kaitējuma atkārtošanās iespējamība
(125)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir svarīgi norādīt, ka optimāla jaudas izmantojuma apstākļos, kas panākti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozare nespēj apmierināt Savienības kopējo pieprasījumu, tādējādi ievērojama daļa Savienības patēriņa jāsedz ar importu.
(126)
Turklāt Savienības ražošanas nozare ražo tikai attīrīto sulfanilskābi, kas nozīmē, ka lietotājiem, kuri savā ražošanas procesā dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, jāizvēlas imports.
(127)
Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila, un pārdevumi tika veikti vairākiem ilgtermiņa klientiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka dažiem sulfanilskābes piegādātājiem jāveic stingra un dārga sertificēšanas/pārbaudes procedūra, kas sarežģī piegādātāju maiņu.
(128)
Šajā sakarībā, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiks izbeigti, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika analizēta Indijas importa ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.
(129)
Kā secināts iepriekš 84., 85. un 87. apsvērumā, Indijas izcelsmes importētajai sulfanilskābei joprojām tiek nodrošinātas un visticamāk arī nākotnē tiks nodrošinātas subsidēšanas priekšrocības.
(130)
Vienlaikus izmeklēšanas konstatējumi norāda uz to, ka Indijas izcelsmes subsidētais imports neizraisīs kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei. Šī argumentācija pamatojas uz šādiem faktoriem:
-
neizmantotā jauda Indijā,
-
Indijas eksportētāju cenu politika,
-
subsidēšanas līmeņa ietekme uz cenām,
-
Indijas ražojuma sortiments.
a) Neizmantotā jauda Indijā
(131)
Izmeklēšanā nav konstatēts, ka Indijā ir liela neizmantotā jauda.
(132)
Savienības ražošanas nozare apstrīdēja šo konstatējumu, jo īpaši apgalvojot, ka, pieaugot Ķīnas ražojumu tirgus daļai Indijas tirgū, neizmantotā jauda Indijā visticamāk palielināsies, tādējādi eksportēšanas stimuls kļūs lielāks.
(133)
Šajā sakarība Komisija norāda, ka lielākais zināmais Indijas sulfanilskābes ražotājs eksportētājs 2013. gadā atteicās no Export Oriented Unit statusa (EOU jeb uz eksportu orientētu struktūra, sk. 39. apsvērumu), jo tas plānoja palielināt pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. EOU shēmas nosacījumi būtiski ierobežoja minētos pārdošanas darījumus. Uzņēmums apstiprināja, ka tas neizjūt Ķīnas konkurentu spiedienu un ka Indijas tirgus attīstības perspektīvas ir labas. Tādēļ nav iemesla pieņemt, ka, ievērojot iespējamo Ķīnas spiedienu uz Indijas tirgu, Indijas ražotāju esošā vai nākotnes neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu.
b) Indijas eksportētāju cenu politika
(134)
Attiecībā uz Indijas eksportētāju cenu politiku iepriekš 94. un 95. apsvērumā konstatēts, ka ne tikai ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bet arī pārējie Indijas eksportētāji tirgoja par cenām, kuras PIP nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni.
(135)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Kokan noteica eksporta cenas, ievērojot cenu saistības, un ka tādēļ šis uzņēmums nebija reprezentatīvs pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem. Komisija norāda, ka Kokan cenas attiecīgajā periodā bija ievērojami augstākas par minimālo importa cenu (MIC), kas noteikta saistībās. Attiecībā uz pārējiem Indijas eksportētājiem saskaņā ar Eurostat datiem to vidējās eksporta cenas PIP bija vēl lielākas. Tas nozīmē, ka Indijas eksportētāju cenas, tostarp Kokan cenas, bija pamatotas ar tirgus situāciju, nevis ar cenu saistībām.
(136)
Savienības ražošanas nozare norādīja arī uz to, ka, neraugoties uz pamatizejvielas (benzola) cenu pieaugumu par vairāk nekā 40 % attiecīgajā periodā, Indijas izcelsmes importa cenas tajā pašā periodā samazinājās par 8 %. Izmeklēšanā konstatēja, ka, neraugoties uz to, ka ir palielinājusies sulfanilskābes pamatizejvielas izmaksas, tās salīdzinoši augstais cenu līmenis Savienības tirgū radīja cenu samazināšanās iespējas. Lai arī benzols ir svarīgs izmaksu faktors, raugoties uz šo izejvielu izolēti, nevar izskaidrot izmeklējamā ražojuma izmaksu un cenu tendences. Visbeidzot, izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas pārdošanas cenas Savienības tirgū nebija īpaši zemas, jo tās bija līdzīgas tāda Indijas eksporta cenām uz trešajām valstīm, kas tika veikts ievērojamos daudzumos. Tādējādi Savienības ražošanas nozares konstatētās galaražojuma (sulfanilskābes) cenu tendences nav pretrunā pamatizejvielas (benzola) cenu tendencēm.
(137)
Visbeidzot, Savienības ražošanas nozare norādīja, ka Indijas eksporta cenas uz trešajām valstīm, proti, Turciju, bija zemākas par cenām uz ES. Komisija norāda, ka Kokan sniegtie dati liecina, ka šā uzņēmuma cenas Turcijas tirgū bija augstākas par minimālo importa cenu, un ka tās nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Kokan eksporta apjomi uz Turciju bija tādā pašā diapazonā kā eksporta apjomi, uz kuriem Savienības ražošanas nozares pamatoja savu apgalvojumu, tādēļ konstatējumi attiecībā uz Kokan ir spēkā visam Indijas eksportam uz Turciju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, pieejamā informācija neliecina, ka Indijas eksportētāju cenu politika trešajās valstīs, kā apgalvots, atšķirtos no cenu politikas ES tirgū.
c) Subsidēšanas līmeņa ietekme uz cenām
(138)
Kā norādīts iepriekš 84. apsvērumā, PIP konstatētā subsīdijas starpība Indijas ražotājam, kas sadarbojās, bija 3,1 %. Tas liecina par pastāvīgu subsidēšanas apjoma samazinājumu, kas vērojams kopš sākotnējo kompensācijas pasākumu noteikšanas 2002. gadā.
(139)
Šis samazinājums ir saistīts ne vien ar šā atsevišķa uzņēmuma situāciju, bet ar sistēmiskām izmaiņām Indijas subsīdiju shēmās. Kā paskaidrots šīs regulas C daļā, Indijas valdība pārtrauca dažas shēmas un samazināja priekšrocības lielākajā daļā pārējo shēmu. Tikai attiecībā uz vienu izmeklēto shēmu, proti, DDS, tika atviegloti atbilstības nosacījumi un administratīvās procedūras. Tā rezultātā Kokan nekavējoties izvēlējās minēto shēmu. Tomēr, ja tiek izmantota DDS, ir aizliegta pārējo shēmu izmantošana (EOU, AAS, FPS, DFIA un FMS). Attiecībā uz attiecīgo ražojumu DDS ir skaidri noteikts maksimālais subsidēšanas līmenis: PIP 4 % no eksporta FOB vērtības; pēc tam tas samazināts līdz 3 %. Neraugoties uz šo ierobežojumu saistībā ar subsīdijas līmeni, gaidāms, ka pārējie ražotāji izmantos vai jau sākuši izmantot šo shēmu, jo tās administratīvais slogs ir neliels.
(140)
Komisija pēdējos divos gados jau ir novērojusi šādu tendenci vairākās citās antisubsidēšanas izmeklēšanās Indijā (16). Tādējādi var secināt, ka konstatējumus attiecībā uz Kokan, kā aprakstīts iepriekš 139. apsvērumā, var attiecināt uz pārējiem sulfanilskābes ražotājiem Indijā.
(141)
Ņemot vērā iepriekš minēto subsidēšanas līmeni (prognoze: aptuveni 3 % ar DDS kā galveno shēmu) un pašreizējās Indijas eksporta cenas, kas jau ietver subsīdijas, tiek secināts, ka minētās eksporta cenas nebūs zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām pat tad, ja tiks atcelti kompensācijas pasākumi attiecībā uz Indiju. Tādēļ var secināt, ka Indijas eksports, pat ja tas tiek subsidēts, neradīs kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
d) Ražojuma sortiments
(142)
Indijas ražotājs, kas sadarbojās (tas importē ievērojamu daļu Indijas importa uz Savienību), galvenokārt tirgoja tehnisko sulfanilskābi un pārsvarā konkurēja ar ASV un Ķīnas importu, jo Savienības ražošanas nozare neražo tehnisko sulfanilskābi. Turklāt gandrīz viss Kokan sulfanilskābes eksporta apjoms uz Turciju, kas tika veikts ievērojamos daudzumos, bija tehniskā sulfanilskābe.
(143)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tehniskās un attīrītās sulfanilskābes lietojumi lielā mērā pārklājas un ka tādējādi starp abām minētājām kategorijām pastāv ievērojama konkurence.
(144)
Lai gan netiek apstrīdēts, ka abas kategorijas ir savstarpēji aizvietojamas un ka tādējādi tās var uzskatīt par vienu ražojumu, ir svarīgi norādīt, ka saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem savstarpēja aizstājamība praktiskā ziņā ir ierobežota. Jo īpaši lietotāji, kuriem nepieciešama vai kuri dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, teorētiski varētu izmantot attīrīto sulfanilskābi, tomēr, ņemot vērā to, cik ievērojama ir cenu atšķirība (20-25 %), tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs risinājums. Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka Indijas ražotāju tehniskās sulfanilskābes pārdevumi galvenokārt konkurē ar Ķīnas un ASV ražojumiem.
8. Secinājums par kaitējuma atkārtošanos
(145)
Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, kā paskaidrots iepriekšējos apsvērumos, tika secināts, ka tādu spēkā esošo kompensācijas pasākumu atcelšana, kas vērsti pret Indiju, īstermiņā un vidējā termiņā visticamāk neizraisīs kaitējuma atkārtošanos.
E. SAVIENĪBAS INTERESES
(146)
Ņemot vērā secinājumu par to, ka kaitējuma atkārtošanās nav iespējama, Savienības interešu noteikšana nebija vajadzīga.
F. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMU IZBEIGŠANA
(147)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata uzskata par atbilstošu atcelt spēkā esošos kompensācijas pasākumus Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām deva iespēju sniegt piezīmes. Ja sniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(148)
No iepriekš minētā var secināt, ka Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam piemērojamie kompensācijas pasākumi būtu jāatceļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Komisijas lēmums, ar ko pieņem Kokan saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu, arī būtu jāatceļ.
(149)
Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares pavisam neseno atveseļošanos, Komisija pēc Savienības ražotāja pieprasījuma uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas.
(150)
Komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 25. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo atceļ galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060), un izbeidz ar šo importu saistītās procedūras.
2. Ar šo atceļ Komisijas lēmumu 2006/37/EK, ar ko pieņem Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indija) saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 17. decembrī