ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 807/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за въвеждане на преходни разпоредби
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (1), и по-специално член 2, параграф 3, член 14, параграф 5, член 16, параграф 5, член 19, параграф 8, член 22, параграф 3, член 28, параграф 10, член 28, параграф 11, член 29, параграф 6, член 30, параграф 8, член 33, параграф 4, член 34, параграф 5, член 35, параграф 10, член 36, параграф 5, член 45, параграф 6, член 47, параграф 6 и член 89 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1305/2013 се установяват общи правила относно подпомагането на развитието на селските райони с финансови средства от Съюза по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), които правила допълват общоприложимите разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове, определени в част 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2). Следва да бъдат определени допълнителни правила.
(2)
Държавите членки следва да определят и да прилагат специфични условия за достъп до подпомагане за млади земеделски стопани в случаи, когато те не се установяват като единствен ръководител на стопанството. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите, независимо от правната форма, в която те избират да установят земеделското стопанство, следва да се предвиди условията, съгласно които дадено юридическо лице или друга форма на партньорство може да се счита за млад земеделски стопанин, да са еквивалентни на съответните условия, приложими спрямо физическо лице. Следва да се предвиди достатъчно дълъг гратисен период, който да позволи на младите земеделски стопани да придобият необходимата квалификация.
(3)
С цел да се гарантира, че финансираните от ЕЗФРСР схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства са ясно определени и са разграничени от подобни действия по линия на други схеми на Съюза, като същевременно се отчетат разнообразните условия в отделните държави членки, държавите членки следва да определят продължителността и съдържанието на такива схеми и посещения в своите програми за развитие на селските райони. Съдържанието следва да бъде ориентирано към определени области, които са тясно свързани с приоритетите на Съюза по отношение на развитието на селските райони.
(4)
Следва да се установят разпоредби, определящи характеристиките на групите производители и видовете действия, които могат да получават подпомагане съгласно частта за популяризирането в рамките на мярката за схеми за качество, както и разпоредби, определящи условията за недопускане на нарушаване на конкуренцията и за предотвратяване на дискриминацията срещу определени продукти и изключването на търговски марки от подпомагане.
(5)
Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, следва да съдържа достатъчно елементи, така че да дава възможност за оценка на изпълнението на целите на избраната дейност. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите в целия ЕС и да се улесни наблюдението, като критерий за определяне на праговете, посочени в член 19, параграф 4 от същия регламент, следва да се използва производственият потенциал на земеделското стопанство.
(6)
Следва да се определят минимални изисквания по отношение на околната среда, на които да отговаря залесяването на земеделска земя, за да се гарантира, че не се извършва неподходящо залесяване на уязвими местообитания, включително райони със земеделие с висока природна стойност, и че се взема предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата. В зоните от мрежата „Натура 2000“ залесяването следва да съответства на целите на тяхното управление. Специално внимание следва да се отдели на специфичните екологични потребности на специфични зони, като например предпазването на почвата от ерозия. Следва да се предвидят по-строги разпоредби относно залесителни дейности, в резултат на които се създават по-големи горски масиви, за да се отчете въздействието на мащаба на тези дейности върху екосистемите и да се осигури съответствието им с целите на Стратегията относно екологосъобразната инфраструктура (3) и новата Стратегия на ЕС за горите (4).
(7)
Условията, приложими към ангажиментите за екстензификация на животновъдството, отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, и съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, следва да гарантират, че ангажиментите са определени в съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони, и по-специално с необходимостта да се гарантира опазването на ландшафта и неговите особености, на природните ресурси, включително водата, на почвата и на генетичното разнообразие.
(8)
Следва да се определят дейностите, за които може да се отпуска подпомагане за опазване и устойчиво използване и развитие на генетичните ресурси в селското стопанство и за опазване и насърчаване на генетичните ресурси в горското стопанство.
(9)
С цел да се изключи двойно финансиране за селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, и еквивалентните практики, посочени в член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), да се избегне нарушаване на конкуренцията между земеделските стопани и да се осигури солидно финансово управление на средствата от ЕЗФРСР, следва да се предвиди допълнителните разходи и пропуснатите приходи вследствие от тези практики да се приспадат от съответните плащания.
(10)
Следва да се определят областите, в които се поемат ангажименти за хуманно отношение към животните с цел да се осигурят повишени стандарти за методите на производство. Същевременно следва да се избегне припокриването на ангажиментите за хуманно отношение към животните с обичайните животновъдни практики, и по-специално ваксинирането с цел предотвратяване на патологични явления.
(11)
Следва да се уточнят определенията за къси вериги на доставки и местни пазари, за които може да се предоставя подпомагане. С оглед на ясното разграничаване помежду им, като критерий за определяне на късите вериги на доставки следва да се използва броят на посредниците, а като критерий за определяне на местните пазари следва да се използва разстоянието в километри от земеделското стопанство, като се отчитат географските особености на съответната област, освен ако се представи убедителен алтернативен критерий. Сътрудничеството между малки икономически оператори следва да бъде специално насочено към преодоляване на общото неблагоприятно положение, предизвикано от фрагментацията на селските райони. С оглед на това то следва да се прилага само за микропредприятия и физически лица, на които към момента на подаване на заявление за подпомагане им предстои да създадат микропредприятие. С цел да се осигури последователен подход при прилагането на мярката за сътрудничество, по нейна линия следва да се подпомагат само дейности за популяризиране, които са свързани с къси вериги на доставки и местни пазари.
(12)
С цел да се гарантира адекватно равнище на средствата, свързани с лихви по търговски заеми, взети от взаимоспомагателните фондове, посочени в член 38, параграф 3, буква б) и член 39, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, минималният и максималният срок на тези търговски заеми следва да бъде от една до пет години.
(13)
С цел да се гарантира ефективното използване на ресурсите на ЕЗФРСР някои видове разходи, свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране, режийни разходи и разходи за застраховки, следва да бъдат изключени от подпомагане. С оглед да се отчетат разнообразните финансови условия и условия за развитие на селскостопанския сектор в държавите членки и същевременно да се гарантира солидното финансово управление на ресурсите на ЕЗФРСР, от държавите членки следва да се изисква да определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които използвано оборудване може да се допуска за подпомагане. В съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони подпомагане от ЕЗФРСР следва да получават само инвестиции във възобновяеми енергийни източници с високо равнище на енергийна ефективност и високо равнище на екологични показатели. За тази цел държавите членки следва да определят минимални критерии за енергийна ефективност. Държавите членки следва да осигурят изпълнението на приложимите критерии за устойчивост за биоенергия. Те следва също така да подпомагат прехода от биогорива от първо поколение към биогорива от второ поколение и да насърчават по-голямо производство на авангардни биогорива, които осигуряват големи намаления на емисиите на парникови газове с малък риск да предизвикат непреки промени в земеползването и не се конкурират пряко за земеделски земи за производството на храни и фуражи.
(14)
Следва да се установят условията, приложими към преобразуването или адаптирането на ангажименти по мерките, посочени в членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и да се определят ситуациите, при които не се изисква възстановяване на помощта. Следва да се осигури преобразуването или адаптирането на ангажименти да е възможно само тогава, когато са гарантирани или допълнително укрепени целите по отношение на околната среда.
(15)
Следва да се приемат разпоредби за прехода от подпомагане на развитието на селското стопанство съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6) или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006 на Съвета (7), към подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. Като се има предвид, че редица преходни разпоредби относно развитието на селските райони вече са въведени чрез Регламент (ЕС) № 1310/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), в настоящия регламент следва да се определят условията, съгласно които разходите, свързани с мерките по членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, стават допустими за подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. С настоящия регламент следва да се адаптират и датите за представяне на последващите оценки на програмите и техните резюмета, така че да бъдат съобразени с въведените с член 1 от Регламент (ЕС) № 1310/2013 преходни разпоредби във връзка с прилагането на програмите от програмния период 2007-2013 г. през 2014 г.
(16)
Тъй като Регламент (ЕС) № 1305/2013 заменя Регламент (ЕО) № 1698/2005, целесъобразно е правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005, определени чрез Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията (9), да се отменят. Поради това Регламент (ЕО) № 1974/2006 следва да бъде отменен.
(17)
С оглед на факта, че към датата на публикуване на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз програмният период 2014-2020 г. вече ще е започнал, е необходимо срокът до влизането му в сила да се съкрати максимално. Поради това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му и да се прилага от първия ден на програмния период 2014-2020 г., т.е. 1 януари 2014 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБХВАТ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят:
1)
разпоредби, допълващи Регламент (ЕС) № 1305/2013 по отношение на:
а)
младите земеделски стопани;
б)
схемите за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства;
в)
популяризирането на схемите за качество;
г)
развитието на земеделските стопанства и предприятията;
д)
залесяването и създаването на горски масиви;
е)
агроекологичните мерки и мерките във връзка с климата;
ж)
опазването на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство;
з)
изключването на двойното финансиране;
и)
хуманното отношение към животните;
й)
сътрудничеството;
к)
търговските заеми за взаимоспомагателни фондове;
л)
инвестициите;
м)
преобразуването или адаптирането на ангажименти;
н)
разширените или новите ангажименти;
2)
специфични преходни правила, определящи условията, съгласно които подпомагането, одобрено от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006, може да бъде интегрирано в подпомагането, предоставено съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, включително, в случая на Хърватия, подпомагането за техническа помощ.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ, ДОПЪЛВАЩИ ПРАВИЛАТА ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 2
Млад земеделски стопанин
1. Държавите членки определят и прилагат специфични условия за достъп до подпомагане, когато млад земеделски стопанин съгласно определението по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се установява като единствен ръководител на стопанството, независимо от неговата правна форма. Тези условия са еквивалентни на условията, приложими за млад земеделски стопанин, който се установява като единствен ръководител на стопанството. Във всички случаи контролът върху стопанството се упражнява от млади земеделски стопани.
2. Когато прилагането на подпомагането се отнася до стопанство, притежавано от юридическо лице, младият земеделски стопанин по смисъла на член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 упражнява ефективен и дългосрочен контрол върху юридическото лице по отношение на решенията, свързани с управлението, ползите и финансовите рискове. Когато в капитала или управлението на юридическото лице участват няколко физически лица, включително лице или лица, които не са млади земеделски стопани, младият земеделски стопанин е в състояние да упражнява такъв ефективен и дългосрочен контрол самостоятелно или съвместно с други земеделски стопани.
Когато върху юридическо лице самостоятелно или съвместно упражнява контрол друго юридическо лице, изискванията по първа алинея се прилагат за всяко физическо лице, което упражнява контрол върху второто юридическо лице.
3. Всички елементи от определението за млад земеделски стопанин по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 трябва да са налице към датата на подаване на заявление за подпомагане съгласно същия регламент. На бенефициера обаче може да се разреши гратисен период, не по-дълъг от 36 месеца от датата на индивидуалното решение за отпускане на подпомагане, с цел той да изпълни условията за придобиване на професионалните умения, посочени в програмата за развитие на селските райони.
Член 3
Схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства
Държавите членки определят продължителността и съдържанието на краткосрочните схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, в своите програми за развитие на селските райони. Тези схеми и посещения са насочени по-специално към методите и/или технологиите за устойчиво селско и горско стопанство, диверсификацията на стопанствата, участието на стопанствата в къси вериги на доставки, разработването на нови възможности за стопанска дейност и на нови технологии, както и повишаването на устойчивостта на горите.
Член 4
Схеми за качество - популяризиране
1. Групите производители, получаващи подпомагане съгласно член 16 параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са субекти, които независимо от своята правна форма обединяват икономически оператори, участващи в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от същия регламент, за конкретен продукт, обхванат от една от тези схеми.
2. Видовете действия, които отговарят на условията за подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, имат следните характеристики:
а)
предназначени са да убедят потребителите да купуват продуктите, включени в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, участието в която се подпомага съгласно програмата за развитие на селските райони; и
б)
поставят акцент върху специфичните особености или преимущества на съответните продукти, особено върху качеството, специфичните методи за производство, високите стандарти за хуманно отношение към животните и опазване на околната среда, свързани със съответната схема за качество.
3. Действията, които отговарят на условията за подпомагане, не подтикват потребителите да купуват даден продукт поради конкретния му произход, с изключение на продуктите, включени в схемите за качество, въведени с дял II от Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10), глава III от Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (11), глава III от Регламент (ЕС) № 251/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12) и част II, дял II, глава I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) по отношение на виното. Произходът на продукта може да бъде указан, при условие че споменаването му е необходимо за изразяване на основното послание.
4. Подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се предоставя за информационни и популяризационни действия във връзка с наименования на търговски марки.
Член 5
Развитие на земеделските стопанства и предприятията
1. Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, съдържа минимум следната информация:
а)
при стартова помощ за млади земеделски стопани:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство;
ii)
етапи и цели за развитие на дейностите на земеделското стопанство;
iii)
сведения за мерките (включително мерките, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), необходими за развитие на дейностите на земеделското стопанство, например инвестиции, обучение, консултации;
б)
при стартова помощ за неселскостопански дейности в селските райони:
i)
първоначално икономическо състояние на лицето, микропредприятието или малкото предприятие, подаващо заявление за подпомагане;
ii)
етапи и цели за развитие на новите дейности на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие;
iii)
сведения за мерките, необходими за развитие на дейностите на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие, например инвестиции, обучение, консултации;
в)
при стартова помощ за развитието на малки земеделски стопанства:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство; и
ii)
сведения за дейностите (включително дейностите, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), които биха спомогнали за постигане на икономическа жизнеспособност, например инвестиции, обучение, сътрудничество.
2. Държавите членки определят праговете, посочени в член 19, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1305/2013, по отношение на производствения потенциал на земеделското стопанство, измерен като стандартен производствен обем съгласно определението по член 5 от Регламент (ЕО) № 1242/2008 на Комисията (14) или като еквивалентна величина.
Член 6
Залесяване и създаване на горски масиви
Във връзка с посочената в член 22 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 мярка за залесяване и създаване на горски масиви се прилагат следните минимални изисквания по отношение на околната среда:
а)
при избора на дървесните видове, които да се засаждат, както и при избора на площите и методите, които да се използват, се избягва както неподходящото залесяване на уязвими местообитания като торфища и влажни зони, така и отрицателното въздействие върху области с висока екологична стойност, включително райони със земеделие с висока природна стойност. В зоните, включени в мрежата „Натура 2000“ съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета (15) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), се разрешава само залесяване, което съответства на целите на управлението на тези зони и е съгласувано с органа на държавата членка, който отговаря за прилагането на „Натура 2000“;
б)
при избора на видове, сортове, екотипове и произход на дърветата се вземат предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата и спрямо природни бедствия, състоянието на биотичните фактори, почвите и водите в съответната област, както и потенциално инвазивният характер на видовете при местни условия, както са определени от държавите членки. От бенефициера се изисква да опазва гората и да се грижи за нея минимум за срока, за който се изплаща премията за пропуснати доходи от селскостопанска дейност и за поддръжка. Това включва поддържане и при необходимост - прореждане или паша в интерес на бъдещото развитие на гората, както и регулиране на конкуренцията с тревиста растителност и избягване на разрастването на леснозапалим подлес. Що се отнася до бързорастящите видове, държавите членки определят минималния и максималния срок до сеч. Минималният срок е не по-кратък от 8 години, а максималният не надхвърля 20 години;
в)
в случаи, когато поради тежки екологични или климатични условия, включително влошаване на околната среда, не може да се очаква чрез засаждането на многогодишни дървесни видове да се създаде горска покривка, както е определено в приложимото национално законодателство, държавата членка може да разреши на бенефициера да създаде и поддържа покривка от друга дървесна растителност. Бенефициерът осигурява същото равнище на грижи и опазване, каквото се прилага и за горите;
г)
в случай на залесителни дейности, водещи до създаването на гори с размери над даден праг, който се определя от държавите членки, дейностите включват:
i)
изключително засаждане на екологично адаптирани видове и/или видове, устойчиви на изменението на климата в съответната биогеографска област, за които при оценка на въздействията не е установено, че застрашават биологичното разнообразие и екосистемните услуги или че оказват отрицателно въздействие върху здравето на човека; или
ii)
комбинация от дървесни видове, която включва:
-
минимум 10 % широколистни дървета върху определена площ, или
-
минимум три дървесни вида или сорта, от които най-малобройният заема минимум 10 % от площта.
Член 7
Агроекология и климат
1. Ангажиментите за екстензификация на животновъдството, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, отговарят минимум на следните условия:
а)
цялата пасищна площ на стопанството се управлява и поддържа така, че да се избягва както свръхпашата, така и недостатъчната паша;
б)
гъстотата на животните се определя, като се отчита броят на всички пасищни животни, които се отглеждат в стопанството, или, когато е поет ангажимент за ограничаване на излужването на почвата, се отчита броят на животните, които се отглеждат в стопанството и за които се отнася въпросният ангажимент.
2. За ангажиментите за отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, или за съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се изисква:
а)
да се отглеждат селскостопански животни от местни породи, които са генетично адаптирани към една или повече традиционни производствени системи или среди в държавата и които са застрашени от изчезване в животновъдството; или
б)
да се запазят генетични растителни ресурси, които са естествено адаптирани към местните и регионалните условия и са застрашени от генетична ерозия.
На условията за подпомагане отговарят следните видове селскостопански животни:
а)
едър рогат добитък;
б)
овце;
в)
кози;
г)
еднокопитни животни;
д)
свине;
е)
птици.
3. Местните породи се считат за застрашени от изчезване в животновъдството, ако са изпълнени следните условия:
а)
посочен е броят в съответната държава на женските животни за разплод;
б)
този брой, както и статусът на застрашени породи, е удостоверен от надлежно признат съответен научен орган;
в)
надлежно признат съответен технически орган регистрира и актуализира племенната книга за породата;
г)
съответните органи разполагат с необходимите умения и познания, за да определят животните от застрашените породи.
Информацията относно изпълнението на тези условия се включва в програмата за развитие на селските райони.
4. Растителните генетични ресурси се считат за застрашени от генетична ерозия, при условие че в програмата за развитие на селските райони са включени достатъчни доказателства за генетична ерозия, основаващи се върху научни резултати или показатели за намаляването на ендемични/оригинални местни сортове, тяхното разнообразие от популации и, когато това е от значение, за измененията в преобладаващите селскостопански практики на местно равнище.
5. Дейностите, които попадат в ангажименти за агроекология и климат, посочени в параграфи 1-4 от настоящия член, не са допустими за подпомагане по член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Член 8
Съхранение на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство
1. За целите на настоящия член се прилагат следните определения:
а)
„съхранение in situ“ в селското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове или диви породи в естествената им среда, а в случая на опитомени породи животни или култивирани растителни видове - в стопанската среда, в която са развили своите отличителни качества;
б)
„съхранение in situ“ в горското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове в естествената им среда;
в)
„съхранение в земеделско или в горско стопанство“ означава съхранение и развитие in situ на равнището на отделно земеделско или горско стопанство;
г)
„съхранение ex situ“ означава съхранение на генетичен материал за селското или горското стопанство извън естественото му местообитание;
д)
„колекция ex situ“ означава колекция от генетичен материал за селското или горското стопанство, съхранявана извън естественото му местообитание.
2. Дейностите по съхранение на генетични ресурси в селското и в горското стопанство, които отговарят на условията за подпомагане по член 28, параграф 9 и член 34, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, включват следното:
а)
целеви действия: действия, които насърчават съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси in situ и ex situ в селското и в горското стопанство, включително публикувани в интернет описи на понастоящем съхранявани in situ генетични ресурси, в това число съхранение в земеделско или в горско стопанство, както и колекции ex situ и бази данни;
б)
съгласувани действия: действия за насърчаване на обмена между компетентни организации в държавите членки на информация за съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси в селското и в горското стопанство на ЕС;
в)
съпътстващи действия: действия по осведомяване, разпространение на информация и консултиране, в които участват неправителствени организации и други заинтересовани страни, курсове за обучение, както и подготовка на технически доклади.
Член 9
Изключване на двойно финансиране на селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, както и на еквивалентни практики
1. За целите на подпомагането съгласно член 28, параграф 6, член 29, параграф 4 и член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 при изчисляването на такива плащания се вземат предвид само допълнителните разходи и/или пропуснатите приходи, свързани с ангажиментите, които надхвърлят съответните задължителни практики съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато ангажимент за агроекология и климат съгласно член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за практики, посочени в приложение IX, раздел I, точки 3 и 4 и в раздел III, точка 7 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за всякакви допълнителни практики, добавени към същото приложение, се нотифицира съгласно разпоредбите на член 43, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 като еквивалентен на една или повече от практиките, установени съгласно член 43, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, плащането за ангажимента за агроекология и климат съгласно член 28, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 се намалява с еднократна обща сума, съответстваща на част от плащането за екологизиране в държавата членка или в региона за всяка практика за екологизиране, установена съгласно член 43, параграф 12, буква в) от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 10
Хуманно отношение към животните
Ангажиментите за хуманно отношение към животните, които отговарят на условията за подпомагане по член 33 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, осигуряват повишени стандарти за методите на производство в една от следните области:
а)
поене, хранене и грижи за животните в съответствие с естествените потребности в животновъдството;
б)
условия, в които се отглеждат животните, например увеличено пространство, подови повърхности, материали, предназначени за облагородяване, естествена светлина;
в)
достъп до открито пространство;
г)
практики, при които се избягва отстраняване на части от тялото и/или кастрация на животните, или в специфични случаи, когато отстраняването на части от тялото или кастрацията на животните се считат за необходими, се предвижда използването на анестетични, аналгетични и противовъзпалителни медикаменти или имунокастрация.
Член 11
Сътрудничество
1. Подпомагането за създаване и развитие на къси вериги на доставки, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща само вериги на доставки, които включват не повече от един посредник между земеделския стопанин и потребителя.
2. Подпомагането за създаване и развитие на местни пазари, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща пазари, за които:
а)
в програмата за развитие на селските райони е определен радиус в километри от стопанството на произход на продукта, в който радиус трябва да се извършват както обработката на продукта, така и продажбата му на крайния потребител; или
б)
в програмата за развитие на селските райони е посочено убедително алтернативно определение.
3. За целите на дейностите, подпомагани по член 35, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, „малък икономически оператор“ означава микропредприятие по смисъла на определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (17) или физическо лице, което към момента на подаване на заявление за подпомагане не извършва икономическа дейност.
4. Дейностите за популяризиране, посочени в член 35, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са допустими за подпомагане само по отношение на къси вериги на доставки и местни пазари, които отговарят на изискванията по параграфи 1 и 2 от настоящия член.
Член 12
Търговски заеми за взаимоспомагателни фондове
Когато източникът на средства за финансова компенсация, която се изплаща от взаимоспомагателните фондове, посочени в членове 38 и 39 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, е търговски заем, срокът на този заем е от една до пет години.
Член 13
Инвестиции
За целите на член 45 от Регламент (ЕС) № 1305/2013:
а)
в случай на лизинг - други разходи, свързани с договора за лизинг, като марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, режийни разходи и разходи за застраховки, не се признават за допустими за подпомагане разходи;
б)
държавите членки определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които закупуването на използвано оборудване може да се признава за допустим за подпомагане разход;
в)
държавите членки изискват спазване на минимални стандарти за енергийна ефективност за финансирани чрез подпомагане инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, свързана с потребление или производство на енергия, ако такива стандарти съществуват на национално равнище;
г)
инвестициите в инсталации, чието основно предназначение е производството на електроенергия от биомаса, се признават за допустими за подпомагане разходи, само ако е използван минимален процент топлинна енергия, който се определя от държавите членки;
д)
държавите членки определят прагове на максималните дялове зърнени и други богати на скорбяла култури, захарни и маслодайни култури, използвани за производство на биоенергия, включително биогорива, за различните видове инсталации. Подпомагането за проекти за биоенергия обхваща само биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, определени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 от Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18). Във връзка с това в стратегическата екологична оценка на програмата за развитие на селските райони се включва обща оценка.
Член 14
Преобразуване или адаптиране на ангажименти
1. Държавите членки могат да разрешат един ангажимент съгласно член 28, 29, 33 или 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се преобразува в друг през срока на осъществяването му, ако са изпълнени всички долупосочени условия:
а)
преобразуването е от значителна полза за околната среда или хуманното отношение към животните;
б)
съществуващият ангажимент се засилва в значителна степен;
в)
одобрената програма за развитие на селските райони включва въпросните ангажименти.
Новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
2. Държавите членки могат да разрешат ангажименти съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се адаптират през срока, за който се прилагат, при условие че одобрената програма за развитие на селските райони включва възможност за подобно адаптиране и че адаптирането е надлежно обосновано с оглед на постигане на целите на първоначалния ангажимент.
Бенефициерът изпълнява адаптирания ангажимент за оставащата част от срока на първоначалния ангажимент.
Адаптирането може да бъде и под формата на удължаване на срока на ангажимента.
Член 15
Ситуации, в които не се изисква възстановяване
1. Когато бенефициерът увеличи площта на стопанството през срока, за който се изпълнява ангажиментът, поет като условие за предоставяне на подпомагането, държавите членки могат да предвидят ангажиментът да бъде разширен, за да обхване и допълнителната площ за оставащата част от срока на ангажимента, или първоначалният ангажимент да бъде заменен с нов. Същото важи и в случаи, когато се увеличава площта, която ангажиментът обхваща в рамките на стопанството.
2. Ангажиментът може да бъде разширен, за да обхване допълнителна площ, както е посочено в параграф 1, само при следните условия:
а)
това служи на целите във връзка с околната среда, към които е насочен ангажиментът;
б)
това е оправдано от гледна точка на характера на задължението, продължителността на оставащия срок и размерите на допълнителната площ;
в)
това не намалява ефективността на проверките за осигуряване спазването на изискванията за предоставяне на подпомагането.
Трябва да се спази първоначалният срок на ангажимента.
3. Нов ангажимент като замяна на съществуващ ангажимент, както е посочено в параграф 1, може да се поеме, ако обхваща цялата съответна площ и ако условията му са не по-малко строги от условията на първоначалния ангажимент.
Когато първоначалният ангажимент се заменя с нов, новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
ГЛАВА III
ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 16
Допустимост на разходите
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициерите, които са поети през програмния период 2007-2013 г. съгласно мерките, посочени в членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2015 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2015 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в съответната програма за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение I към настоящия регламент;
в)
държавите членки гарантират, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез системите им за управление и контрол.
Член 17
Хърватия
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициери от страна на Хърватия, които са поети посредством Инструмента за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD) за дейности съгласно мерките, посочени в член 171, параграф 3, буква б) и член 171, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 718/2007 на Комисията (19), са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 718/2007, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2016 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в програмата за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение II към настоящия регламент;
в)
Хърватия гарантира, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез нейните системи за управление и контрол.
3. Разходите, извършени след 31 декември 2013 г. във връзка с дейности, които са необходими за приключване на програмата IPARD и последващата оценка, предвидена в член 191 от Регламент (ЕО) № 718/2007, през програмния период 2014-2020 г. са допустими за финансиране от ЕЗФРСР съгласно компонента за техническа помощ на програмата, ако в нея за предвидени такива разходи.
Член 18
Окончателна оценка
1. Докладът относно окончателната оценка, посочена в член 86, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията до 31 декември 2016 г.
2. Обобщението на окончателните оценки, посочено в член 87 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията най-късно до 31 декември 2017 г.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Регламент (ЕО) № 1974/2006 се отменя.
Той продължава да се прилага за дейностите, които се изпълняват съгласно програмите, одобрени от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 преди 1 януари 2014 г.
Член 20
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 807/2014
(2014. gada 11. marts),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu, 14. panta 5. punktu, 16. panta 5. punktu, 19. panta 8. punktu, 22. panta 3. punktu, 28. panta 10. punktu, 28. panta 11. punktu, 29. panta 6. punktu, 30. panta 8. punktu, 33. panta 4. punktu, 34. panta 5. punktu, 35. panta 10. punktu, 36. panta 5. punktu, 45. panta 6. punktu, 47. panta 6. punktu un 89. pantu,
tā kā:
(1)
Regula (ES) Nr. 1305/2013 nosaka vispārīgos noteikumus, kuri reglamentē Savienības atbalstu lauku attīstībai, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), un kuri papildina kopīgos noteikumus par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (2) otrajā daļā. Būtu jānosaka papildu noteikumi.
(2)
Dalībvalstīm būtu jāizveido un jāpiemēro īpaši nosacījumi attiecībā uz piekļuvi gados jauniem lauksaimniekiem paredzētam atbalstam gadījumā, kad tie nesāk darbību kā vienīgais saimniecības vadītājs. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem saņēmējiem neatkarīgi no juridiskās formas, kādā tie izvēlējušies dibināt lauku saimniecību, būtu jāparedz, ka nosacījumiem, ar kuriem juridisku personu vai cita veida partnerību var uzskatīt par “gados jaunu lauksaimnieku”, jābūt līdzvērtīgiem fiziskai personai piemērojamajiem nosacījumiem. Būtu jāparedz atvieglojumu laikposms, kas ir pietiekami ilgs, lai gados jauni lauksaimnieki varētu iegūt vajadzīgo kvalifikāciju.
(3)
Lai nodrošinātu to, ka ELFLA atbalstītās lauku saimniecību un mežu pieredzes apmaiņas programmas un lauku saimniecību un mežu apmeklējumi ir skaidri noteikti un norobežoti no līdzīgām darbībām saskaņā ar citām Savienības shēmām, vienlaikus ņemot vērā situācijas atšķirības valstīs, dalībvalstīm savās lauku attīstības programmās būtu jānosaka šādu programmu un apmeklējumu ilgums un saturs. Minētajam saturam būtu jākoncentrējas uz noteiktām jomām, kas ir cieši saistītas ar Savienības lauku attīstības prioritāšu sasniegšanu.
(4)
Būtu jāpieņem noteikumi, kuri nosaka to ražotāju grupu un darbību veidu īpašības, kas var saņemt atbalstu saskaņā ar kvalitātes shēmu pasākuma noieta veicināšanas komponentu, paredz nosacījumus, kas novērš konkurences kropļošanu un pret konkrētiem produktiem vērstu diskrimināciju, un izslēdz no atbalsta komerciālus zīmolus.
(5)
Darījumdarbības plāniem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. punktā, būtu jāsatur pietiekami elementi, kas ļautu novērtēt atlasītās darbības mērķu sasniegšanu. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret saņēmējiem visā Savienībā un atvieglinātu uzraudzību, par kritēriju, ko izmanto minētās regulas 19. panta 4. punktā norādīto robežvērtību noteikšanai, vajadzētu būt lauku saimniecības ražošanas potenciālam.
(6)
Būtu jānosaka minimālās vides prasības, kas būtu jāievēro lauksaimniecības zemes apmežošanā, lai nodrošinātu, ka netiek apmežoti jutīgi biotopi, tostarp apgabali ar augstas dabas vērtības lauksaimniecību, un ka tiek ņemta vērā vajadzība pēc noturības pret klimata pārmaiņām. Teritorijās, kas noteiktas kā Natura 2000 teritorijas, apmežošanai vajadzētu būt saskanīgai ar attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas mērķiem. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš īpašām ar vidi saistītām vajadzībām konkrētās teritorijās, piemēram, augsnes erozijas novēršanai. Būtu vajadzīgi stingrāki noteikumi par apmežošanas darbībām, kuru rezultātā veidotos plašāki meži, lai ņemtu vērā minēto darbību mēroga ietekmi uz ekosistēmām un nodrošinātu to, ka tās atbilst Zaļās infrastruktūras stratēģijas (3) un jaunās ES meža stratēģijas (4) mērķiem.
(7)
Nosacījumiem, kas piemērojami saistībām ekstensificēt lopkopību, audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, un aizsargāt augu ģenētiskos resursus, kam draud ģenētiskā erozija, būtu jānodrošina, ka saistības tiek definētas saskaņā ar Savienības lauku attīstības prioritātēm, it īpaši vajadzību nodrošināt ainavas un tās iezīmju, dabas resursu, ieskaitot ūdeni, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzību.
(8)
Būtu jānosaka darbības, par kurām var saņemt atbalstu ģenētisko resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai un attīstībai lauksaimniecībā, un meža ģenētisko resursu saglabāšanai un uzlabošanai.
(9)
Lai nepieļautu dubultīgu finansējumu klimatam un videi labvēlīgai lauksaimniecības praksei un līdzvērtīgai praksei, uz ko norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (5) 43. pantā, nepieļautu lauksaimnieku konkurences kropļošanu un nodrošinātu ELFLA līdzekļu pareizu finansiālo pārvaldību, būtu jānosaka, ka no attiecīgajiem maksājumiem tiek atskaitītas papildu izmaksas un neiegūtie ienākumi, kas rodas no minētās prakses.
(10)
Būtu jānosaka jomas, kurās dzīvnieku labturības saistības uzņemas, lai nodrošinātu augstākus ražošanas metožu standartus. To darot, būtu jāizvairās no dzīvnieku labturības saistību pārklāšanās ar standarta lauksaimniecības praksi, it īpaši ar vakcināciju patoloģiju novēršanai.
(11)
Būtu jādefinē īsas piegādes ķēdes un vietējie tirgi, par kuriem var piešķirt atbalstu. Lai iegūtu skaidru robežšķirtni starp šiem abiem, par kritēriju, kas nosaka īsās piegādes ķēdes, būtu jāizmanto starpnieku skaits, turpretim kritērijam, pēc kura nosaka vietējos tirgos, vajadzētu būt attālumam kilometros no saimniecības, ņemot vērā īpašas attiecīgā apgabala ģeogrāfiskās iezīmes, ja vien netiek sniegts pārliecinošs alternatīvs kritērijs. Sadarbībai starp mazajiem ekonomikas dalībniekiem vajadzētu būt precīzi vērstai uz to, lai pārvarētu vispārējos trūkumus, ko rada sadrumstalotība lauku apvidos. Tāpēc tā būtu jāattiecina tikai uz mikrouzņēmumiem un fiziskām personām, kuras grasās sākt mikrouzņēmuma darbību brīdī, kad iesniedz atbalsta pieteikumu. Lai sadarbības pasākuma īstenošanā nodrošinātu saskanīgu pieeju, saskaņā ar minēto pasākumu būtu jāatbalsta tikai tie noieta veicināšanas pasākumi, kas attiecas uz īsām piegādes ķēdēm un vietējiem tirgiem.
(12)
Lai panāktu, ka piemērotā līmenī tiek uzturētas iemaksas, kas saistītas ar kopfondu ņemto komerciālo aizdevumu procentiem, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 38. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 39. panta 4. punkta b) apakšpunktā, šo komerciālo aizdevumu minimālajam un maksimālajam ilgumam vajadzētu būt no viena līdz pieciem gadiem.
(13)
Lai nodrošinātu ELFLA līdzekļu efektīvu izmantošanu, no atbalsta būtu jāizslēdz dažu veidu izdevumi, kas saistīti ar izpirkumnomas līgumiem, kā iznomātāja peļņa, refinansēšanas izmaksas, pieskaitāmās izmaksas un apdrošināšanas izmaksas. Lai ņemtu vērā dalībvalstu atšķirīgos finansiālos un attīstības nosacījumus lauksaimniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot ELFLA līdzekļu pareizu finansiālo pārvaldību, būtu jāprasa, lai dalībvalstis savās lauku attīstības programmās paredzētu nosacījumus, ar kuriem var pretendēt uz atbalstu par lietotām iekārtām. Saskaņā ar Savienības lauku attīstības prioritātēm ELFLA atbalsts būtu jāsaņem tikai tādiem ieguldījumiem atjaunojamo energoresursu jomā, kam ir augsta energoefektivitāte un augsti vides rādītāji. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jānosaka minimālie energoefektivitātes kritēriji. Dalībvalstīm būtu jānodrošina bioenerģijai piemērojamo ilgtspējas kritēriju ievērošana. Turklāt dalībvalstīm būtu jāatbalsta pāreja no pirmās paaudzes uz otrās paaudzes biodegvielām un jāveicina tas, lai vairāk tiktu ražotas modernas biodegvielas, kuras nodrošina lielus siltumnīcefekta gāzu ietaupījumus un rada mazu risku, ka tiks izraisītas netiešas zemes izmantojuma izmaiņas, un kuras tieši nekonkurē ar lauksaimniecības zemi pārtikas un dzīvnieku barības tirgos.
(14)
Būtu jāparedz nosacījumi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28., 29., 33., un 34. pantā izklāstītajiem pasākumiem atbilstošu saistību pārveidošanai vai pielāgošanai, un jāparedz apstākļi, kādos neprasa atbalsta atmaksu. Būtu jānodrošina, ka saistību pārveidošana vai pielāgošana ir iespējama tikai tad, ja tiek saglabāti vai pastiprināti saistību vides mērķi.
(15)
Būtu jāpieņem noteikumi par pāreju no lauku attīstības atbalsta saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (6) vai - Horvātijas gadījumā - Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (7) uz atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013. Ņemot vērā to, ka virkne pārejas noteikumu lauku attīstībai jau ir ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1310/2013 (8), šajā regulā būtu jānosaka nosacījumi, ar kādiem izdevumi, kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. un 63. pantā minētajiem pasākumiem, kļūst atbalsttiesīgi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013. Ar šo regulu būtu arī jāpielāgo programmu ex post novērtējumu un to kopsavilkumu iesniegšanas datumi, lai ņemtu vērā pārejas noteikumus, kas attiecas uz 2007.-2013. gada plānošanas perioda programmu īstenošanu 2014. gadā un ieviesti ar Regulas (ES) Nr. 1310/2013 1. pantu.
(16)
Ievērojot to, ka Regula (ES) Nr. 1305/2013 aizstāj Regulu (EK) Nr. 1698/2005, ir lietderīgi atcelt Regulas (EK) Nr. 1698/2005 īstenošanas noteikumus, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1974/2006 (9). Tādēļ Regula (EK) Nr. 1974/2006 būtu jāatceļ.
(17)
Ievērojot to, ka brīdī, kad šī regula tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jau būs sācies 2014.-2020. gada plānošanas periods, ir maksimāli jātuvina tās spēkā stāšanās laiks. Tādēļ tai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā un tā būtu jāpiemēro no 2014.-2020. gada plānošanas perioda pirmās dienas - 2014. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
DARBĪBAS JOMA
1. pants
Darbības joma
Šajā regulā izklāstīti:
1)
noteikumi, kas papildina Regulu (ES) Nr. 1305/2013 šādos aspektos:
a)
gados jauni lauksaimnieki;
b)
lauku saimniecību un mežu pieredzes apmaiņas programmas un apmeklējumi;
c)
kvalitātes shēmas - noieta veicināšana;
d)
lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība;
e)
apmežošana un kokaugiem klātu platību izveide;
f)
agrovide un klimats;
g)
ģenētisko resursu saglabāšana lauksaimniecībā un mežsaimniecībā;
h)
dubultīga finansējuma nepieļaušana;
i)
dzīvnieku labturība;
j)
sadarbība;
k)
komerciāli aizdevumi kopfondiem;
l)
ieguldījumi;
m)
saistību pārveidošana vai pielāgošana;
n)
paplašinātas vai jaunas saistības;
2)
īpaši pārejas noteikumi par nosacījumiem, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 vai - Horvātijas gadījumā - saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006, var integrēt atbalstā, ko sniedz saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, Horvātijas gadījumā ieskaitot tehnisko palīdzību.
II NODAĻA
NOTEIKUMI, KAS PAPILDINA NOTEIKUMUS PAR LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMIEM
2. pants
Gados jauns lauksaimnieks
1. Dalībvalstis nosaka un piemēro īpašus nosacījumus par piekļuvi atbalstam gadījumos, kad gados jauns lauksaimnieks, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā, nesāk darbību kā vienīgais lauku saimniecības vadītājs, neatkarīgi no tās juridiskās formas. Šie nosacījumi ir līdzvērtīgi tiem, kas attiecas uz gados jaunu lauksaimnieku, kurš sāk darbību kā vienīgais saimniecības vadītājs. Visos gadījumos saimniecību kontrolē gados jauni lauksaimnieki.
2. Ja atbalsta pieteikums attiecas uz saimniecību, kas pieder juridiskai personai, gados jaunajam lauksaimniekam Regulas (ES) Nr. 1305/2013 2. panta 1. punkta n) apakšpunkta nozīmē ir faktiska ilgtermiņa kontrole pār juridisko personu, proti, tas pieņem ar pārvaldīšanu, ieguvumiem un finansiālo risku saistītus lēmumus. Ja vairākas fiziskas personas, tostarp viena vai vairākas personas, kas nav gados jauni lauksaimnieki, piedalās juridiskās personas kapitālā vai pārvaldībā, gados jaunais lauksaimnieks spēj īstenot šādu faktisku ilgtermiņa kontroli vai nu viens pats, vai arī kopā ar citiem lauksaimniekiem.
Ja juridisko personu kontrolē cita juridiskā persona vienpersonīgi vai kopīgi ar šo juridisko personu, pirmajā daļā noteiktās prasības piemēro ikvienai fiziskajai personai, kas kontrolē šo citu juridisko personu.
3. Visiem gados jaunā lauksaimnieka definīcijas elementiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā, ir jābūt izpildītiem brīdī, kad tiek iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai saskaņā ar minēto regulu. Tomēr saņēmējam var atvēlēt atvieglojumu laikposmu, kas nepārsniedz 36 mēnešus no dienas, kad pieņemts atsevišķais lēmums par atbalsta piešķiršanu, lai saņēmējs izpildītu nosacījumus, kas saistīti ar lauku attīstības programmā noteikto aroda prasmju apguvi.
3. pants
Lauku saimniecības un meža pieredzes apmaiņas programmas un apmeklējumi
Dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka ilgumu un saturu ar lauku saimniecību pārvaldību un meža apsaimniekošanu saistītajām īstermiņa pieredzes apmaiņas programmām un lauku saimniecību un mežu apmeklējumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 14. panta 1. punktā. Šādās programmās un apmeklējumos īpašu uzmanību pievērš ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības metodēm un/vai tehnoloģijām, lauku saimniecību dažādošanai, saimniecībām, kuras piedalās īsās piegādes ķēdēs, jaunu darījumdarbības iespēju un jaunu tehnoloģiju izstrādei un meža noturības uzlabošanai.
4. pants
Kvalitātes shēmas - noieta veicināšana
1. Ražotāju grupas, kas saņem atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 2. punktu, ir subjekti (neatkarīgi no to juridiskās formas), kuros apvienojušies ekonomikas dalībnieki, kas piedalās lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēmā, uz kuru norādīts minētās regulas 16. panta 1. punktā, saistībā ar konkrētu produktu, uz ko attiecas viena no minētajām shēmām.
2. To darbību veidiem, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 2. punktu, ir šādas īpašības:
a)
tās ir veidotas, lai mudinātu patērētājus pirkt produktus, uz ko attiecas lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēma, uz kuru norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 1. punktā un kuras dalībnieki saņem atbalstu no lauku attīstības programmas; un
b)
tās vērš uzmanību uz attiecīgo produktu raksturīgām īpašībām vai priekšrocībām, proti, kvalitāti, īpašām ražošanas metodēm, augstiem dzīvnieku labturības standartiem un ar attiecīgo kvalitātes shēmu saistītās vides saudzēšanu.
3. Atbalsttiesīgas darbības nemudina patērētājus pirkt produktu tā īpašās izcelsmes dēļ, izņemot produktus, uz kuriem attiecas kvalitātes shēmas, kas ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (10) II sadaļu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 (11) III nodaļu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 251/2014 (12) III nodaļu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (13) II daļas II sadaļas I nodaļas 2. iedaļu attiecībā uz vīnu. Produkta izcelsmi var norādīt ar nosacījumu, ka izcelsmes norāde ir pakārtota galvenajam vēstījumam.
4. Atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 2. punktu nepiešķir informācijas un noieta veicināšanas darbībām, kas attiecas uz komerciāliem zīmoliem.
5. pants
Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība
1. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. punktā minētajā darījumdarbības plānā apraksta vismaz:
a)
attiecībā uz darbības sākšanas atbalstu gados jauniem lauksaimniekiem:
i)
lauku saimniecības sākotnējo stāvokli;
ii)
lauku saimniecības darbību attīstības starpposma mērķus un galamērķus;
iii)
ziņas par darbībām, tostarp tām, kas saistītas ar vides ilgtspēju un resursu efektivitāti, kuras vajadzīgas lauku saimniecības darbību attīstībai, piemēram, par ieguldījumiem, apmācību, konsultācijām;
b)
attiecībā uz darbības sākšanas atbalstu ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām lauku apvidos:
i)
atbalsta pieprasītājas personas vai mikrouzņēmuma vai mazā uzņēmuma sākotnējo saimniecisko stāvokli;
ii)
personas vai lauku saimniecības, vai mikrouzņēmuma vai mazā uzņēmuma jauno darbību attīstības starpposma mērķus un galamērķus;
iii)
ziņas par darbībām, kuras vajadzīgas personas vai lauku saimniecības, vai mikrouzņēmuma vai mazā uzņēmuma darbības attīstībai, piemēram, par ieguldījumiem, apmācību, konsultācijām;
c)
attiecībā uz darbības sākšanas atbalstu mazo lauku saimniecību attīstībai:
i)
lauku saimniecības sākotnējo stāvokli; un
ii)
ziņas par darbībām, tostarp tām, kas saistītas ar vides ilgtspēju un resursu efektivitāti, kuras varētu palīdzēt ekonomiskās dzīvotspējas sasniegšanā, piemēram, par ieguldījumiem, apmācību, konsultācijām.
2. Robežvērtības, kas uz kurām norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. punkta trešajā daļā, dalībvalstis nosaka lauku saimniecības ražošanas potenciāla izteiksmē, mērot standarta produkcijā, kas definēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1242/2008 (14) 5. pantā, vai līdzvērtīgā izteiksmē.
6. pants
Apmežošana un kokaugiem klātu platību izveide
Sakarā ar apmežošanas un kokaugiem klātu platību izveides pasākumu, uz kuru norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 22. pantā, ir spēkā šādas minimālās vides prasības:
a)
izvēloties stādāmās sugas, platības un izmantojamās metodes, nepieļauj jutīgu biotopu, piemēram, kūdrāju un mitrāju, nepiemērotu apmežošanu un negatīvu ietekmi uz platībām ar augstu ekoloģisko vērtību, tostarp apgabaliem ar augstas dabas vērtības lauksaimniecību. Teritorijās, kas noteiktas kā Natura 2000 teritorijas atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/147/EK (16), ir atļauta tikai tāda apmežošana, kas ir saderīga ar attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas mērķiem un ir saskaņota ar dalībvalsts iestādi, kura atbild par Natura 2000 īstenošanu;
b)
izvēloties koku sugas, šķirnes, ekotipus un proveniences, ņem vērā vajadzību panākt noturību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām un biotiskos, augsnes un hidroloģiskos apstākļus attiecīgajā apgabalā, kā arī sugu iespējamo invazīvo raksturu vietējos apstākļos, kā to noteikušas dalībvalstis. Saņēmējam ir pienākums aizsargāt un kopt mežu vismaz tikmēr, kamēr tiek maksāta piemaksa par lauksaimniecībā neiegūtajiem ienākumiem un uzturēšanu. Tas attiecīgā gadījumā ietver kopšanu, retināšanu vai noganīšanu, lai nodrošinātu meža turpmāko attīstību, konkurējošās zālaugu veģetācijas regulēšanu un ugunsbīstama pameža materiāla uzkrāšanās novēršanu. Attiecībā uz ātraudzīgām sugām dalībvalstis nosaka minimālo un maksimālo laiku līdz koku gāšanai. Minimālais laiks nav īsāks par 8 gadiem, bet maksimālais laiks nepārsniedz 20 gadus;
c)
gadījumos, kad sarežģītu vides vai klimata apstākļu, tostarp vides degradācijas, dēļ nav sagaidāms, ka, stādot daudzgadīgus kokaugus, tiks izveidots meža segums, kā noteikts piemērojamajos valsts tiesību aktos, dalībvalsts var atļaut saņēmējam izveidot un uzturēt citādu kokaugu veģetācijas segumu. Saņēmējs nodrošina tāda paša līmeņa kopšanu un aizsardzību, kāda piemērojama mežiem;
d)
ja apmežošanas darbību rezultātā tiek izveidoti meži, kuru platība pārsniedz konkrētu robežvērtību, kas jānosaka dalībvalstīm, šāda darbība ir vai nu:
i)
tikai tādu ekoloģiski pielāgotu sugu un/vai pret klimata pārmaiņām noturīgu sugu stādīšana attiecīgajā bioģeogrāfiskajā apgabalā, par kurām ietekmes novērtējumā nav konstatēts, ka tās apdraud bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus vai rada negatīvu ietekmi uz cilvēku veselību; vai arī
ii)
tāda koku sugu mistrojuma stādīšana, kurā ietilpst vai nu:
-
vismaz 10 % lapu koku (pēc platības), vai
-
vismaz trīs koku sugas vai šķirnes, no kurām vismazāk pārstāvētā aizņem vismaz 10 % no platības.
7. pants
Agrovide un klimats
1. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantā norādītajam agrovides un klimata pasākumam atbilstošās saistības ekstensificēt lopkopību atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:
a)
visa saimniecības ganību platība ir apsaimniekota un uzturēta tā, lai nepieļautu ne pārmērīgu, ne nepietiekamu noganīšanu;
b)
lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu nosaka, ņemot vērā visus saimniecībā turētos ganību dzīvniekus vai, ja ir saistības ierobežot barības vielu noplūdi, visus saimniecībā esošos dzīvniekus, kuru turēšana var ietekmēt attiecīgo saistību izpildi.
2. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantā norādītajam agrovides un klimata pasākumam atbilstošās saistības audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, vai saglabāt augu ģenētiskos resursus, kuriem draud ģenētiskā erozija, prasa:
a)
audzēt lauksaimniecības dzīvniekus, kas ir ģenētiski pielāgojušies vienai vai vairākām tradicionālās audzēšanas sistēmām vai vidēm valstī un pieder pie vietējām šķirnēm, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā; vai
b)
saglabāt to augu ģenētiskos resursus, kuri dabiskā ceļā pielāgojušies vietējiem un reģionālajiem apstākļiem un kuriem draud ģenētiskā erozija.
Atbalsttiesīgi ir šādu sugu lauksaimniecības dzīvnieki:
a)
liellopi;
b)
aitas;
c)
kazas;
d)
zirgu dzimtas dzīvnieki;
e)
cūkas;
f)
mājputni.
3. Vietējās šķirnes uzskata par tādām, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
ir norādīts attiecīgo vaislas mātīšu skaits valsts līmenī;
b)
šo skaitu un uzskaitīto šķirņu apdraudētības statusu ir apliecinājusi pienācīgi atzīta attiecīga zinātniska struktūra;
c)
pienācīgi atzīta attiecīga tehniska struktūra reģistrē un regulāri atjaunina šķirnes ciltsgrāmatu;
d)
attiecīgajām struktūrām ir nepieciešamās prasmes un zināšanas, lai varētu identificēt apdraudēto šķirņu dzīvniekus.
Informāciju par šo nosacījumu izpildi ietver lauku attīstības programmā.
4. Augu ģenētiskie resursi tiek uzskatīti par ģenētiskās erozijas apdraudētiem ar nosacījumu, ka lauku attīstības programmā ir ietverti pietiekami ģenētiskās erozijas pierādījumi, kuri pamatoti ar zinātnisko pētījumu rezultātiem vai rādītājiem, kas liecina par tradicionālo/primitīvo vietējo šķirņu samazināšanos, to populācijas daudzveidību un, attiecīgā gadījumā, par izmaiņām dominējošajā lauksaimniecības praksē vietējā līmenī.
5. Darbības, ko aptver tāda veida agrovides un klimata saistības, uz kurām norādīts šā panta 1.-4. punktā, nav tiesīgas uz atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 9. punktu.
8. pants
Ģenētisko resursu saglabāšana lauksaimniecībā un mežsaimniecībā
1. Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:
a)
“saglabāšana in situ” lauksaimniecībā ir ģenētiskā materiāla saglabāšana ekosistēmā un dabiskajās dzīvotnēs un sugu vai savvaļas šķirņu dzīvotspējīgu populāciju uzturēšana un atgūšana to dabiskajā vidē, un - attiecībā uz domesticētu dzīvnieku šķirnēm vai kultivētām augu sugām - lauksaimniecības vidē, kurā ir veidojušās to atšķirīgās īpašības;
b)
“saglabāšana in situ” mežsaimniecībā ir ģenētiskā materiāla saglabāšana ekosistēmās un dabiskajās dzīvotnēs un sugu dzīvotspējīgu populāciju uzturēšana un atgūšana to dabiskajā vidē;
c)
“saglabāšana lauku saimniecībā vai meža tiesiskajā valdījumā” ir in situ saglabāšana un attīstīšana lauku saimniecības vai meža tiesiskā valdījuma mērogā;
d)
“saglabāšana ex situ” ir lauksaimniecības vai mežsaimniecības ģenētiskā materiāla saglabāšana ārpus tā dabiskās dzīvotnes;
e)
“kolekcija ex situ” ir lauksaimniecības vai mežsaimniecības ģenētiskā materiāla kolekcija, kuru uztur ārpus tā dabiskās dzīvotnes.
2. Darbības lauksaimniecības un mežsaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanai, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 9. punktu un 34. panta 4. punktu, ietver:
a)
mērķētas darbības - darbības, kas veicina ģenētisko resursu saglabāšanu ex situ un in situ, raksturošanu, kolekcionēšanu un izmantošanu lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, tostarp uz interneta resursiem balstītu uzskaiti, kas aptver patlaban in situ saglabātus ģenētiskos resursus (arī tādus, kas saglabāti lauku saimniecībā vai meža tiesiskajā valdījumā) un ex situ kolekcijas un datubāzes;
b)
saskaņotas darbības - darbības, kas veicina informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām organizācijām par ģenētisko resursu saglabāšanu, raksturošanu, kolekcionēšanu un izmantošanu Savienības lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā;
c)
pavaddarbības - informēšanas, izplatīšanas un konsultāciju darbības, kurās iesaistītas nevalstiskās organizācijas un citas attiecīgas ieinteresētās personas, mācību kursi un tehnisku ziņojumu sagatavošana.
9. pants
Dubultīga finansējuma nepieļaušana klimatam un videi labvēlīgai lauksaimniecības praksei un līdzvērtīgai praksei
1. Lai sniegtu atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 6. punktu, 29. panta 4. punktu un 30. panta 1. punktu, šādu maksājumu aprēķināšanā ņem vērā tikai papildu izmaksas un/vai neiegūtos ienākumus, kas saistīti ar saistībām, kuras pārsniedz attiecīgo obligāto praksi atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. pantam.
2. Ja par kādām Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantā minētajām agrovides un klimata saistībām izmantot prakses, uz kurām norādīts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IX pielikuma I iedaļas 3. un 4. punktā un III iedaļas 7. punktā, un jebkādas citas prakses, kuras pievienotas minētajā pielikumā, tiek saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 8. punkta noteikumiem paziņots kā par līdzvērtīgām vienai vai vairākām praksēm, kas ieviestas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 2. punktu, maksājumu par agrovides un klimata saistībām atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 6. punktam samazina par vienreizēju summu, kas atbilst daļai no ekoloģiskā maksājuma dalībvalstī vai reģionā, attiecībā uz katru ekoloģisko praksi, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 12. punkta c) apakšpunktu.
10. pants
Dzīvnieku labturība
Dzīvnieku labturības saistības, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 33. pantu, nodrošina augstāka līmeņa ražošanas metožu standartus kādā no šīm jomām:
a)
ūdens, barība un dzīvnieku kopšana saskaņā ar audzējamo dzīvnieku dabiskajām vajadzībām;
b)
turēšanas apstākļi, piemēram, lielāka vienam dzīvniekam atvēlētā platība, grīdas segums, apstākļu uzlabošanas materiāli, dabiskais apgaismojums;
c)
iespējas atrasties ārpus telpām;
d)
prakse, kas nepieļauj dzīvnieku kropļošanu un/vai kastrēšanu, vai - gadījumos, kad dzīvnieku kropļošana vai kastrēšana tiek uzskatīta par nepieciešamu - paredz anestēzijas, pretsāpju un pretiekaisuma zāļu lietošanu vai imunokastrāciju.
11. pants
Sadarbība
1. Atbalsts īsu piegādes ķēžu izveidei un attīstībai, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta d) apakšpunktā, aptver tikai piegādes ķēdes, kurās ir iesaistīts ne vairāk kā viens starpnieks starp lauksaimnieku un patērētāju.
2. Atbalsts vietējo tirgu izveidei un attīstībai, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta d) apakšpunktā, aptver tirgus, kuriem:
a)
lauku attīstības programmā ir noteikts rādiuss kilometros ap produkta izcelsmes saimniecību, kādā jāveic pārstrāde un pārdošana galapatērētājam; vai
b)
lauku attīstības programmā ir izklāstīta pārliecinoša alternatīva definīcija.
3. Attiecībā uz darbībām, kuras atbalsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta c) apakšpunktu, “mazais ekonomikas dalībnieks” ir mikrouzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (17), vai fiziska persona, kas atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī neveic saimniecisku darbību.
4. Noieta veicināšanas pasākumi, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta e) apakšpunktā, ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu tikai attiecībā uz īsām piegādes ķēdēm un vietējiem tirgiem, kas atbilst šā panta 1. un 2. punktā izklāstītajām specifikācijām.
12. pants
Komerciāli aizdevumi kopfondiem
Ja līdzekļu avots finansiālai kompensācijai, kas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 38. un 39. pantā norādītajiem kopfondiem ir jāmaksā, ir komerciāls aizdevums, aizdevuma termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem.
13. pants
Ieguldījumi
Regulas (ES) Nr. 1305/2013 45. panta piemērošanas vajadzībām:
a)
izpirkumnomas gadījumā citas izmaksas, kas ir saistītas ar izpirkumnomas līgumu, piemēram, iznomātāja peļņa, procentu refinansēšanas izmaksas, pieskaitāmās izmaksas un apdrošināšanas izmaksas, nav attiecināmie izdevumi;
b)
dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka nosacījumus, ar kuriem lietotu iekārtu iegādes izmaksas var uzskatīt par attiecināmajiem izdevumiem;
c)
dalībvalstis pieprasa, lai atbalstītie ieguldījumi atjaunojamo energoresursu infrastruktūrā, kuri patērē vai ražo enerģiju, atbilstu energoefektivitātes minimālajiem standartiem, ja valsts līmenī šādi standarti pastāv;
d)
ieguldījumi iekārtās, kuru galvenais mērķis ir elektroenerģijas ražošana no biomasas, nav atbalsttiesīgi, ja vien netiek izmantota siltumenerģijas minimālā procentuālā daļa, kas jānosaka dalībvalstīm;
e)
dalībvalstis dažādiem iekārtu veidiem nosaka maksimālās proporcijas robežvērtības, ko piemēro labībai un citiem cieti saturošiem augiem, cukuru saturošiem augiem un eļļas augiem, no kuriem ražo bioenerģiju, tostarp biodegvielu. Projekti, kuros ražo biodegvielu vai bioloģisko šķidro kurināmo, var saņemt atbalstu tikai par biodegvielu vai bioloģisko šķidro kurināmo, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (18) 17. panta 2.-6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem. Šajā sakarībā lauku attīstības programmas stratēģiskajā vides novērtējumā būtu jāiekļauj vispārīgs novērtējums.
14. pants
Saistību pārveidošana vai pielāgošana
1. Dalībvalstis var atļaut kādas no Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28., 29., 33. vai 34. pantā norādītajām saistībām to piemērošanas laikposmā pārveidot citās saistībās, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a)
pārveidošana būtiski labvēlīgi ietekmē vidi vai dzīvnieku labturību;
b)
pašreizējās saistības tiek ievērojami pastiprinātas;
c)
attiecīgās saistības tiek ietvertas apstiprinātajā lauku attīstības programmā.
Jaunas saistības uzņemas uz visu laikposmu, kas noteikts attiecīgajā pasākumā, neatkarīgi no laikposma, kurā jau ir pildītas sākotnējās saistības.
2. Dalībvalstis var atļaut Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28., 29., 33. un 34. pantā norādītās saistības to piemērošanas laikposmā pielāgot, ja apstiprinātajā lauku attīstības programmā ir paredzēta šādas pielāgošanas iespēja un pielāgošana ir pienācīgi pamatota, ņemot vērā sākotnējo saistību mērķu sasniegšanu.
Saņēmējs pilda pielāgotās saistības visā atlikušajā sākotnējo saistību laikposmā.
Šāda pielāgošana var būt arī saistību piemērošanas ilguma pagarinājums.
15. pants
Apstākļi, kādos neprasa atbalsta atmaksu
1. Ja saņēmējs paplašina saimniecības teritoriju laikposmā, kurā ir spēkā saistības, kas ir atbalsta piešķiršanas nosacījums, dalībvalstis var paredzēt saistību piemērošanas paplašināšanu, lai aptvertu šo papildu teritoriju saistību piemērošanas laikposma atlikušajā daļā, vai aizstāt sākotnējās saistības ar jaunām. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad saimniecībā tiek paplašināta teritorija, uz ko attiecas saistības.
2. Saistības var paplašināt, lai ietvertu papildu teritoriju, kā minēts 1. punktā, tikai ar šādiem nosacījumiem:
a)
tās kalpo vides mērķim, ko tiecas sasniegt ar saistībām;
b)
to attaisno saistību veids, laikposma atlikusī daļa un papildu teritorijas platība;
c)
tas neietekmē pārbaužu efektivitāti, kuras veic, lai nodrošinātu atbilstību atbalsta piešķiršanas nosacījumiem.
Ievēro saistību sākotnējo ilgumu.
3. Var uzņemties jaunas saistības, kas aizstāj pašreiz spēkā esošas saistības, kā minēts 1. punktā, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz visu attiecīgo teritoriju un ka to noteikumi nav mazāk stingri kā sākotnējo saistību noteikumi.
Ja sākotnējās saistības tiek aizstātas ar jaunām, jaunās saistības uzņemas uz visu laikposmu, kas norādīts attiecīgajā pasākumā, neatkarīgi no laikposma, kurā jau ir pildītas sākotnējās saistības.
III NODAĻA
PĀREJAS NOTEIKUMI
16. pants
Izdevumu atbalsttiesīgums
1. Izdevumi, kas attiecas uz juridiskām saistībām pret saņēmējiem, kuru uzņemšanās notikusi 2007.-2013. gada plānošanas periodā atbilstīgi pasākumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. un 63. pantā, ir tiesīgi uz ELFLA ieguldījumu 2014.-2020. gada plānošanas periodā attiecībā uz maksājumiem, kas jāveic:
a)
laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim, ja ir jau izlietots finansiālais piešķīrums konkrētajam pasākumam, kas paredzēts attiecīgajā programmā, kura pieņemta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005;
b)
pēc 2015. gada 31. decembra.
2. Par 1. punktā minētajiem izdevumiem ir tiesības pretendēt uz ELFLA ieguldījumu 2014.-2020. gada plānošanas periodā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
šādi izdevumi ir paredzēti attiecīgajā lauku attīstības programmā 2014.-2020. gada plānošanas periodam;
b)
piemēro ELFLA ieguldījuma likmi, kas attiecas uz atbilstošo Regulas (ES) Nr. 1305/2013 pasākumu, kā noteikts šās regulas I pielikumā;
c)
dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgās pārejas perioda darbības ir skaidri identificētas to pārvaldības un kontroles sistēmās.
17. pants
Horvātija
1. Izdevumi, kas attiecas uz juridiskām saistībām pret Horvātijas saņēmējiem, kuru uzņemšanās notikusi atbilstīgi Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam lauku attīstībai (IPARD) attiecībā uz darbībām, kuras ietilpst pasākumos, kas norādīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 718/2007 (19) 171. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 4. punkta a) un b) apakšpunktā, ir tiesīgi uz ELFLA ieguldījumu 2014.-2020. gada plānošanas periodā attiecībā uz maksājumiem, kas jāveic:
a)
laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim, ja ir jau izlietots finansiālais piešķīrums konkrētajam pasākumam, kas paredzēts attiecīgajā programmā, kura pieņemta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 718/2007;
b)
pēc 2016. gada 31. decembra.
2. Par 1. punktā minētajiem izdevumiem ir tiesības pretendēt uz ELFLA ieguldījumu 2014.-2020. gada plānošanas periodā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
šādi izdevumi ir paredzēti lauku attīstības programmā 2014.-2020. gada plānošanas periodam;
b)
piemēro ELFLA ieguldījuma likmi, kas attiecas uz atbilstošo Regulas (ES) Nr. 1305/2013 pasākumu, kā noteikts šās regulas II pielikumā;
c)
Horvātija nodrošina, ka attiecīgās pārejas perioda darbības ir skaidri identificētas tās pārvaldības un kontroles sistēmās.
3. Par izdevumiem, kas radušies pēc 2013. gada 31. decembra un attiecas uz darbībām, kuras nepieciešamas programmas IPARD slēgšanai un ex post izvērtēšanai, uz ko norādīts Regulas (EK) Nr. 718/2007 191. pantā, ir tiesības pretendēt uz atbalstu atbilstīgi ELFLA programmas tehniskās palīdzības komponentam 2014.-2020. gada plānošanas periodā, ja vien programmā ir paredzēti šādi izdevumi.
18. pants
Ex post novērtējums
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 86. panta 5. punktā minēto ex post novērtējuma ziņojumu iesniedz Komisijai līdz 2016. gada 31. decembrim.
2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 87. pantā minēto ex post novērtējumu kopsavilkumu pabeidz vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim.
IV NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
19. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 1974/2006 atceļ.
To turpina piemērot darbībām, ko īsteno atbilstīgi programmām, kuras Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 apstiprinājusi pirms 2014. gada 1. janvāra.
20. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 11. martā