РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 430/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд, и за прекратяване на процедурата по отношение на Индонезия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 15 ноември 2012 г. с Регламент (ЕС) № 1071/2012 (2) (наричан по-долу „временният регламент“) Европейската комисия (наричана по-долу„Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“) и Тайланд.
(2)
Процедурата бе започната с известие за започване (3), публикувано на 16 февруари 2012 г., вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун на Европейския съюз (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун (наричани по-долу „резбовани принадлежности от ковък чугун“).
(3)
Както е посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища по временните констатации. На страните, които поискаха да бъдат изслушани, бе предоставена тази възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима за окончателните ѝ констатации.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(6)
Една заинтересована страна заяви, че продуктът, който внася, не следва да бъде част от разглеждания продукт, тъй като той притежава определени технически особености. Тези принадлежности от ковък чугун са с конусна резба, за разлика от останалите внасяни принадлежности от ковък чугун, които са с цилиндрична резба.
(7)
Разследването обаче показа, че с изключение на посочените технически особености, тези принадлежности с конусна резба имат същите физически и технически характеристики като останалите внасяни принадлежности от ковък чугун. Освен това, що се отнася до употребата, разследването показа, че принадлежностите с конусна резба се използват по начин, подобен на останалите внасяни принадлежности от ковък чугун. В действителност в една държава членка, в която се използват и двата вида, бе установено, че те са взаимозаменяеми. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(8)
Една заинтересована страна заяви, че резбованите принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун могат да се продават в целия Съюз, докато резбованите принадлежности от черен ковък чугун могат да се продават само в Обединеното кралство, Република Ирландия, Малта и Кипър. Поради това се твърди, че резбованите принадлежности от черен ковък чугун и от бялосърцевинен ковък чугун не се конкурират напълно на пазара на Съюза.
(9)
Разследването обаче показа, че голяма част от вноса на резбовани принадлежности от черен ковък чугун с произход от засегнатите държави е предназначен за държави от континентална Европа, като Германия, Италия, Полша и Испания. Поради това се стигна до заключението, че резбованите принадлежности от черен ковък чугун и от бялосърцевинен ковък чугун се конкурират напълно на пазара на Съюза, а не само на пазара на ограничен брой държави членки.
(10)
Един вносител отново заяви, че телата за пресувани принадлежности следва да не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Посоченият вносител изтъкна, че телата за пресувани принадлежности имат различна употреба и представи доказателства, че резбата на телата за пресувани принадлежности може да бъде лесно различена от резбата на стандартна принадлежност, тъй като се изработва по различен стандарт ISO (4). След преглед на представените доказателства се стигна до заключението, че обхватът на продукта следва да бъде съответно ограничен.
(11)
Две други заинтересовани страни поискаха изключването от обхвата на продукта на принадлежности за инсталационни тръби от ковък чугун, и по-специално на кръгли разклонителни кутии с резба от ковък чугун, които са ключов компонент на всички електрически инсталации с инсталационни тръби и съответните им принадлежности. Те заявиха, че тези разклонителни кутии се използват за различни цели (а именно поместване и защита на системите от електрически проводници, а не осигуряване на безутечно подаване на газ или вода като в случая със стандартните принадлежности, разследвани в рамките на настоящата процедура). Те са също така лесно различими от останалите принадлежности (вместо да е необходимо да са абсолютно херметични за газове и течности, след вноса и монтажа те са с леки капаци, за да позволяват лесен достъп до кабелите). След внимателно проучване на тези доводи се стигна до заключението, че кръглите разклонителни кутии с резба от ковък чугун без капак следва да бъдат изключени от обхвата на продукта.
(12)
Предвид изложеното по-горе бе счетено за целесъобразно да се преразгледа определението на обхвата на продукта, посочено във временния регламент. Поради това разглежданият продукт се определя окончателно като резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10, с изключение на телата за пресувани принадлежности с метрична резба по ISO DIN 13 и кръглите разклонителни кутии с резба от ковък чугун без капак.
(13)
Тъй като не бяха представени други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, констатациите, изложени в съображения 17-21 и 23-28 от временния регламент, се потвърждават.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
(14)
След временното разгласяване не бяха получени коментари относно изготвянето на извадка от производители от Съюза, производители износители от КНР и несвързани вносители. Следователно заключенията, изложени в съображения 29-31 от временния регламент, се потвърждават.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, и индивидуално третиране
(15)
При липсата на коментари относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, и индивидуалното третиране временните констатации, изложени в съображения 32-46 от временния регламент, се потвърждават.
1.2. Държава аналог
(16)
При липсата на коментари относно държавата аналог констатациите, изложени в съображения 47-53 от временния регламент, се потвърждават.
1.3. Нормална стойност, експортна цена, сравнение
(17)
Един китайски производител износител заяви, че нормалната стойност следва да бъде изчислена въз основа на продажбите на вътрешния пазар, извършени от единствения оказал съдействие производител от държавата аналог, въпреки че не са в представителни количества, както е предвидено в член 2, параграф 2 от основния регламент. Искането може да бъде прието в случая на държава аналог. Поради това за определянето на нормалната стойност бяха използвани продажбите на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, извършени от единствения оказал съдействие производител от държавата аналог.
(18)
Същият китайски производител износител заяви, че дъмпинговият марж следва да бъде определен, като се използват всички експортни продажби, а не само продажбите на видовете на продукта, които са директно съпоставими с видовете, продавани на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог. Искането бе прието. За видовете на продукта, които не са директно съпоставими, нормалната стойност бе основана на средноаритметичната нормална стойност за съответстващите видове на продукта, коригирана с пазарната стойност на разликите във физическите характеристики съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент.
(19)
При липсата на други коментари относно нормалната стойност, експортната цена и сравнението констатациите, изложени в съображения 54, 59-61 и 64-67 от временния регламент, се потвърждават.
1.4. Дъмпингови маржове
(20)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответстващия вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(21)
Въз основа на това окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, бе изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе съответно изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(23)
Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 41,1 %.
(24)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта първо бе установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, бе сравнен с обема на китайския износ, посочен в съображение 51 по-долу.
(25)
Тъй като оказалите съдействие производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Поради това остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, което е включено в извадката.
(26)
Въз основа на това окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Други оказали съдействие дружества
41,1
Всички други дружества
57,8
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност, експортна цена и сравнение
(27)
При липсата на коментари относно нормалната стойност, експортната цена и сравнението констатациите, изложени в съображения 75-87 и 91 от временния регламент по отношение на Индонезия, се потвърждават.
2.2. Дъмпингови маржове
(28)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото оказало съдействие индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за оказалото съдействие дружество.
(29)
Въз основа на това окончателните дъмпингови маржове за индонезийските дружества, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Всички други дружества
11,0
3. Тайланд
3.1. Нормална стойност, експортна цена и сравнение
(30)
Не бяха получени коментари, които да доведат до промяна в приложената методология или в изчислението на действителния дъмпинг, извършено по отношение на Тайланд.
(31)
Вследствие на това констатациите, изложени в съображения 75-88 от временния регламент относно нормалната стойност, експортната цена и сравнението по отношение на Тайланд, се потвърждават.
3.2. Дъмпингови маржове
(32)
Прегледът и прецизирането на изчислението на дъмпинга разкриха малко по-нисък дъмпингов марж в размер на 15,5 % за един от тайландските производители износители. Дъмпинговият марж за останалите оказали съдействие производители износители е потвърден окончателно на временното равнище.
(33)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете оказали съдействие тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители от Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете оказали съдействие дружества.
(34)
Въз основа на това окончателните дъмпингови маржове за тайландските дружества, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Всички други дружества
50,7
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(35)
При липсата на коментари по отношение на производството на Съюза съображение 94 от временния регламент се потвърждава. Освен това по време на разглеждания период сходният продукт е бил произвеждан от още трима производители в Съюза, които са прекратили своето производство в периода между 2008 и 2009 г., и от още един производител, който е прекратил производството си в края на разглеждания период.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(36)
Заинтересованите страни заявиха, че двете групи производители в Съюза, включени в извадката, внасят разглеждания продукт, поради което следва да не се разглеждат като част от промишлеността на Съюза съгласно член 4, параграф 1, буква а).
(37)
В тази връзка бе установено, че двете групи производители в Съюза, включени в извадката, действително внасят разглеждания продукт. На първо място следва обаче да се отбележи, че констатацията, че даден производител от Съюза е в същото време и вносител на разглеждания продукт, не води автоматично до изключването на този производител от промишлеността на Съюза и, на второ място - за всеки от производителите от Съюза този внос е бил незначителен в сравнение с общото производство и продажбите на групите дружества. Поради това се потвърждава, че двете групи дружества се разглеждат като част от промишлеността на Съюза.
(38)
Освен това една заинтересована страна заяви, че един производител от Съюза следва да не бъде разглеждан като част от промишлеността на Съюза, тъй като за него се твърди, че е свързан с вносител на разглеждания продукт. На първо място следва обаче да се отбележи, че констатирането на съществуваща връзка между производител от Съюза и даден износител не води автоматично до изключването на този производител от промишлеността на Съюза и, на второ място - не бяха представени доказателства за това, че евентуалната връзка между производителя от Съюза и вносителя отговаря на критериите по член 4, параграф 2 от основния регламент. Освен това количеството, внесено от вносителя, за който се твърди, че е свързан с производител от Съюза, представлява само малък дял от количеството, произведено и продадено от предполагаемо свързания производител от Съюза. Поради това дори и да бъде установено, че производителят от Съюза е свързан с вносителя, производителят от Съюза ще продължи да се разглежда като част от промишлеността на Съюза.
(39)
По отношение на определянето на промишлеността на Съюза с цел оценка на вредата всички производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на разглеждания период, се разглеждат като част от промишлеността на Съюза и поради това са наричани по-долу „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
3. Потребление в Съюза
(40)
Една заинтересована страна изтъкна факта, че по време на целия разглеждан период производството на промишлеността на Съюза надвишава неговите продажби. В същото време е бил отбелязан спад в складовите наличности, което е неправдоподобно, тъй като ако обемът на производството е по-голям от този на продажбите, би следвало да се стигне до повишаване на складовите наличности.
(41)
В тази връзка се отбелязва, че действително, макар и на временния етап да е преценено, че производството и складовите наличности са били правилно отразени, е била допусната грешка при отчитане на продажбите в Съюза на промишлеността на Съюза и част от обема на продажбите на невключени в извадката производители от Съюза не е била изцяло взета предвид. Тази грешка бе поправена и в резултат на това потреблението на Съюза и пазарният дял на пазара на Съюза също трябва да бъдат съответно преразгледани. Поради закриването на предприятията на трима производители от Съюза по време на разглеждания период, посочено в съображение 113 от временния регламент, преразглеждането на потреблението в Съюза има по-голямо отражение за началото на разглеждания период.
(42)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 28 % в периода 2008-2009 г., след което се е увеличило със 7 процентни пункта до равнище, по-ниско с 21 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
84 270
60 807
60 640
66 493
Индекс
100
72
72
79
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника.
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, бе окончателно потвърдено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО.
(44)
С оглед на изложеното по-горе бе окончателно решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от КНР и Тайланд.
(45)
По отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от КНР и Тайланд с цел анализ на вредата и на причинно-следствената връзка, заинтересованите страни заявиха, че тайландският внос следва да не се оценява кумулативно с китайския внос поради редица причини.
(46)
На първо място бе посочено, че количеството на продажбите на тайландския внос е много по-малко от това на китайския внос и че количеството на продажбите на тайландския внос намалява в абсолютно изражение. Количеството на тайландския внос обаче не е пренебрежимо малко и е следователно достатъчно, за да се позволи извършването на кумулиране. Освен това, въпреки че тайландският внос намалява в абсолютно изражение, както е посочено в таблицата в съображение 51 по-долу, той е увеличил с 19 % пазарния си дял по време на разглеждания период, както е посочено в таблицата в съображение 52 по-долу.
(47)
От гледна точка на цените бе посочено, че тези на тайландския внос са като цяло по-високи от цените от китайския внос. Въпреки че това твърдение е вярно, тайландският внос все пак значително подбива цените на промишлеността на Съюза. Освен това по време на разглеждания период разликата в цената между тайландския внос и китайския внос непрекъснато е намалявала - от 698 EUR/тон през 2008 г. до 472 EUR/тон по време на РП, както е посочено в таблицата в съображение 108 от временния регламент.
(48)
При липсата на други твърдения и коментари изложеното в съображения 98-105 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(49)
Някои заинтересовани страни заявиха, че обемът на вноса от КНР, посочен в съображение 106 от временния регламент, е прекалено висок, тъй като съответният код по КН включва всички видове принадлежности от ковък чугун, а не само принадлежностите с резба.
(50)
В тази връзка се посочва, че не за всички продукти, декларирани в кода по КН, се предполага, че трябва да бъдат резбовани принадлежности. Обемът, отразен във временния регламент, вече бе коригиран към занижаване въз основа на информацията, предоставена от националните митнически органи. Този обем бе в съответствие с информацията в жалбата. Заинтересованите страни разполагаха с достатъчно време да представят своите коментари. Въпреки това нито една заинтересована страна не предостави информация в тази връзка преди публикуването на временния регламент, нито в срока, определен за изпращане на коментари във връзка с временния регламент. Китайската търговска палата предостави известна количествена информация относно предполагаемо точното равнище на китайския внос на много късен етап от процедурата, а именно почти два месеца след крайния срок за изпращане на коментари във връзка с временния регламент, което означава почти една година след започването на разследването, когато данните за вноса са били за първи път разгласени в неповерителната версия на жалбата. Предоставянето на тази информация след крайния срок не дава възможност тя да бъде проверена посредством обективен преглед, без да се наложи необосновано удължаване на периода на разследване след изтичането на максималния 15-месечен срок, както е посочено в член 6, параграф 9 от основния регламент. Във всеки случай според тази информация обемът на китайския внос изглежда значително под реалните стойности, тъй като данните се основават на оценки на износа единствено на оказалите съдействие дружества и следователно не могат да се приемат за точни. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(51)
Редица вносители обаче предоставиха информация за своя внос на продукти, различни от разглеждания продукт, които са внесени под същия код по КН по време на разглеждания период. Тази информация можа да бъде взета предвид и обемът на вноса от засегнатите държави бе съответно занижен.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
24 180
20 876
20 416
28 894
Индекс
100
86
84
119
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
27 903
23 558
23 747
32 379
Индекс
100
84
85
116
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника.
(52)
Вследствие на въпроса, повдигнат в съображение 41 по-горе, относно продажбите, извършени в Съюза от промишлеността на Съюза, пазарният дял на дъмпинговия внос на двете засегнати държави също трябваше да бъде преразгледан. През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15,6 процентни пункта от 33,1 % на 48,7 %. Пазарният дял е нараснал значително в периода между 2010 г. и РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Индекс
100
120
117
151
Тайланд
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Индекс
100
100
124
119
Двете засегнати държави
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Индекс
100
117
118
147
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
(53)
Една заинтересована страна поиска разгласяването на общата информация за продажните цени на всеки вид на продукта за промишлеността на Съюза. Тъй като обаче извадката от производители от Съюза се е състояла само от две групи производители, както бе посочено в съображение 111 от временния регламент, от съображения за поверителност действителната обобщена информация не можеше да бъде разгласена. Това съображение важи и за разгласяването на общите продажни цени за всеки вид на продукта.
(54)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът от засегнатите държави влиза в Съюза на различно ниво на търговия в сравнение със стоките, продавани от производителите от Съюза. Бе потвърдено, че това наистина е така и в много случаи промишлеността на Съюза и вносителите имат редица общи клиенти. Поради това искането можеше да бъде прието и разликите в нивото на търговия бяха надлежно отчетени под формата на корекции.
(55)
В резултат на това маржовете на подбиване, посочени в съображение 110 от временния регламент, бяха занижени. Въпреки това установените маржове на подбиване остават като цяло съществени - между 25 и 45 %, с изключение на един тайландски износител, при който установеният марж на подбиване бе около 10 %.
(56)
При липсата на други твърдения и коментари изложеното в съображения 108-109 от временния регламент се потвърждава.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(57)
При липсата на твърдения и коментари съображение 111 от временния регламент се потвърждава.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
При липса на коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета съображения 112-114 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Складови наличности
(59)
При липсата на коментари относно складовите наличности съображение 115 от временния регламент се потвърждава.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(60)
Вследствие на въпроса, посочен в съображение 41 по-горе, обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза също трябваше да бъдат преразгледани. Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 36 % в периода между 2008 и 2009 г. поради свиващото се търсене. Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза се е увеличило с около 6 000 тона, както е посочено в съображение 42 по-горе, продажбите в Съюза са намалели с още 5 процентни пункта, или 2 440 тона до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
48 823
31 069
30 466
28 629
Индекс
100
64
62
59
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, данни от жалбата.
(61)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал с 26 %, или 14,8 процентни пункта по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 15,6 процентни пункта, както е посочено в съображение 52 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Индекс
100
88
87
74
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника.
(62)
Една заинтересована страна заяви, че пазарните дялове на външния пазар в Обединеното кралство са били различни, като пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил най-голям, докато пазарният дял на китайския внос на този конкретен сегмент от пазара на Съюза е бил по-малък.
(63)
Твърде е възможно на конкретен сегмент от пазара в дадена държава членка пазарният дял на промишлеността на Съюза да бъде по-висок. Действително е нормално различните икономически оператори да нямат един и същ пазарен дял на всички сегменти на пазара във всички държави членки. Настоящият анализ на вредата обаче обхваща пазара на Съюза като цяло. В тази връзка действително бе потвърдено, че пазарният дял на промишлеността на Съюза значително се е понижил, както бе посочено по-горе.
6. Заключение относно вредата
(64)
При липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 118-133 от временния регламент, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на други фактори
1.1. Внос от други трети държави
(65)
Вследствие на въпроса, посочен в съображение 41 по-горе, относно продажбите, извършени в Съюза от промишлеността на Съюза, пазарният дял на останалите трети държави също трябваше да бъде преразгледан. Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от държави, различни от двете засегнати държави, е намалял с 0,8 процентни пункта - от 9,0 на 8,2 %, по време на разглеждания период.
(66)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Бразилия, Индонезия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3-1,5 %, като всички са имали стабилен или намаляващ пазарен дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Индонезия
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Турция
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Други държави
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Общо
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Индекс
100
114
118
92
Източник:
Евростат.
(67)
Поради ограничените обеми и стабилната тенденция може да се направи заключението, че вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
1.2. Развитие на потреблението в Съюза
(68)
Заинтересованите страни заявиха, че потреблението в Съюза е отбелязало неблагоприятно развитие поради появата на заместващи продукти, произведени от материали, различни от ковък чугун, като пластмаса, неръждаема стомана, въглеродна стомана и мед, както и на нови технологии за свързване. Вследствие на това някои производители от Съюза са разширили продуктовата си гама, която включва вече и някои от тези заместващи продукти.
(69)
В тази връзка се посочва, че ефектът на заместване бе разгледан в съображение 146 от временния регламент. Този ефект на заместване е оказал отрицателно отражение върху потреблението в Съюза, което впоследствие е оказало въздействие върху производството и обема на продажбите на производителите от Съюза.
(70)
Въпреки това, както вече бе посочено във временния регламент, вредоносните последици от свиването на потреблението в Съюза са се задълбочили от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос, чийто пазарен дял се е увеличил с 15,6 процентни пункта в условията на свиващ се пазар. Както бе посочено в съображение 60 по-горе, търсенето в Съюза е нараснало с около 6 000 тона в периода между 2009 г. и РП, но продажбите на промишлеността на Съюза са се понижили с още 2 440 тона до края на разглеждания период в условията на възстановяващ се пазар.
(71)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
1.3. Намаляване на производствения капацитет, което не се дължи на дъмпинговия внос
(72)
Заинтересованите страни заявиха, че намаляването на производствения капацитет на Съюза, посочено в съображение 113 от временния регламент, се е дължало на закриването на предприятията на трима производители от Съюза в периода между 2008 и 2009 г. в резултат от икономическата криза. Поради това се твърди, че посоченото намаление не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави.
(73)
В тази връзка се подчертава, че още в съображение 113 от временния регламент бе посочено, че основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза.
(74)
Закриването на предприятията на трима производители от Съюза не може обаче да се разглежда само като последица от намаляването на търсенето. По време на разглеждания период на свиващия се пазар на Съюза, както бе посочено в съображение 42 по-горе, е бил реализиран непрекъснато увеличаващ се внос от засегнатите държави, чийто пазарен дял се е увеличил с 15,6 процентни пункта, както бе пояснено в съображение 52 по-горе. С оглед на това става ясно, че не само намаляването на търсенето е допринесло за закриването на предприятията на трима производители от Съюза, а оттам - и за намаляването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза. Намаляването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза е тясно свързано и с повишаването на пазарния дял на дъмпинговия внос.
1.4. Внос на разглеждания продукт от производители от Съюза
(75)
Заинтересованите страни заявиха, че самите производители от Съюза са причинили понесената от тях вреда, тъй като се твърди, че са внасяли значителни количества от разглеждания продукт. Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването. Информацията, предоставена от двамата производители от Съюза и от оказалите съдействие износители, е показала, че за всяка от включените в извадката групи от производители от Съюза този внос е бил незначителен в сравнение с общото им производство и продажби на произведените от тях продукти, както вече бе посочено в съображение 37 по-горе. Предвид незначителния обем на вноса на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза се стигна до заключението, че този внос не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
1.5. Използване на 2008 г. като начална година
(76)
Заинтересованите страни заявиха, че тенденцията на влошаване на промишлеността на Съюза се е дължала основно на използването на 2008 г. като референтна точка за разглеждания период. Твърди се, че 2008 г. е била изключително добра година за промишлеността на Съюза. Въпреки това включената в жалбата информация дава основание да се смята, че състоянието на промишлеността на Съюза през 2007 г. е било подобно или дори още по-добро в сравнение със състоянието през 2008 г. Поради това се стига до заключението, че констатирането на вреда не зависи от използването на 2008 г. като начална година.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(77)
Предвид на изложеното по-горе и при липсата на други твърдения и коментари изложеното в съображения 134-153 от временния регламент се потвърждава.
(78)
В заключение се потвърждава, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се характеризира с намаляване на рентабилността, обема на производството, използването на капацитета, обема на продажбите и пазарния дял, е била причинена от разглеждания дъмпингов внос. Действително понижаването на търсенето е оказало ограничено въздействие върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на производствения капацитет, производството и продажбите.
(79)
Въз основа на анализа, изложен по-горе, в който съответно беше разграничено и отделено влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните последици от дъмпингов внос, се потвърждава, че тези други фактори сами по себе си не променят факта, че оценената вреда трябва да бъде отдадена на дъмпинговия внос.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(80)
При липсата на коментари съображения 154-164 от временния регламент, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от разглежданите държави, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(81)
Нивата на отстраняване на вредата бяха коригирани, за да се отрази корекцията в нивото на търговия, направена при изчислението на подбиването, както е посочено в съображения 54 и 55 по-горе. При липсата на други конкретни коментари съображения 165-170 от временния регламент се потвърждават.
2. Окончателни мерки
(82)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайланд на равнището на по-ниската от двете установени стойности - за дъмпинговия марж и маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи с изключение на един това е дъмпинговият марж.
(83)
Като се има предвид високата степен на съдействие от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за „всички други дружества“ в двете държави бе определено на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването, и за дружествата, които не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза по време на РП.
(84)
За оказалите съдействие дружества в КНР, които не бяха включени в извадката и които са изброени в приложението към настоящия регламент, ставката на окончателното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на дружествата, включени в извадката.
(85)
Ставките на окончателните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Ставка на митото (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Други оказали съдействие дружества
41,1
86,3
41,1
Всички други дружества
57,8
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Ставка на митото (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Всички други дружества
15,5
(86)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага на национално равнище за „всички други дружества) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайланд, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и подлежи на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
87)
Всяко искане за прилагане на индивидуална ставка на антидъмпинговото мито за отделно дружество (например след промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (5) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната в производствените или търговските структури например. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, за които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(88)
По отношение на КНР, с цел да се осигури еднакво третиране на евентуалните нови износители и на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на вторите, да се прилага по отношение на всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като посоченият член не се прилага, когато е използвана извадка.
(89)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (наричано по-долу „разгласяване на окончателните мерки“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
(90)
Като се има предвид, че след разгласяването на окончателните мерки не бяха представени нови аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на случая, не се налага изменение на констатациите, представени подробно по-горе.
И. ГАРАНЦИЯ
(91)
Един оказал съдействие тайландски производител износител предложи ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Разглежданият продукт съществува обаче под формата на голям брой видове продукт (производителят износител е подал информация за над 900 вида на продукта, продадени в ЕС), цените на които варират значително (с до 200 % при най-продаваните видове на продукта, но някои по-малко продавани видове на продукта могат да бъдат и до 10 пъти по-скъпи от други), което поражда висок риск от кръстосано компенсиране. Освен това видовете на продукта могат да се променят по отношение на дизайна и довършителната обработка. Поради това бе преценено, че продуктът не е подходящ за ценова гаранция. През последните години Комисията е имала трайна практика да не приема гаранции в случаи, в които продуктът съществува под формата на толкова голям брой видове. В резултат на това предложението за гаранция бе отхвърлено.
Й. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(92)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени с временно антидъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани. В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
(93)
Тъй като пресуваните принадлежности с метрична резба по ISO DIN 13 и кръглите разклонителни кутии с резба от ковък чугун без капак са понастоящем изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 8 и 11 по-горе), сумите, които са били временно обезпечени за вноса на пресувани принадлежности с метрична резба по ISO DIN 13 и кръгли разклонителни кутии с резба от ковък чугун без капак, следва да бъдат освободени.
К. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНДОНЕЗИЯ
(94)
Както бе пояснено в съображение 43 по-горе, може да се приеме, че обемът на дъмпинговия внос от Индонезия не нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза. Поради това се счита, че не е необходимо да се прилагат защитни мерки и че процедурата по отношение на Индонезия следва да бъде прекратена.
(95)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча прекратяването на процедурата, и не бяха повдигнати възражения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун, с изключение на пресувани принадлежности с метрична резба по ISO DIN 13 и кръгли разклонителни кутии с резба от ковък чугун без капак, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото (%)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Всички други дружества
57,8
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Всички други дружества
15,5
B999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени с налагането на временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1071/2012 върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун, с изключение на пресувани принадлежности с метрична резба по ISO DIN 13 и кръгли разклонителни кутии с резба от ковък чугун без капак, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от КНР и Тайланд, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават ставките на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени с налагането на временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1071/2012 върху вноса на пресувани принадлежности с метрична резба по ISO DIN 13 и кръгли разклонителни кутии с резба от ковък чугун без капак, с произход от КНР и Тайланд, се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт по време на разследвания период (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като новият производител износител бъде добавен към оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които се прилага среднопретеглената митническа ставка в размер на 41,1 %.
Член 4
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10, с произход от Индонезия се прекратява.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 430/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 15. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu.
(2)
Procedūra tika sākta ar 2012. gada 16. februārī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (3) pēc tam, kad 2012. gada 3. janvārī Eiropas Savienības Kaļamā čuguna cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību, pārstāvot ražotājus, kas ražo vairāk nekā 50 % no kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (“kaļami vītņoti savienotājelementi”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiski fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Tika arī uzklausītas personas, kuras to pieprasīja.
(5)
Komisija turpināja vākt un analizēt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(6)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražojums, kuru tā importē, nav attiecīgais ražojums, jo tam ir dažas tehniskas īpatnības. Minētajos kaļamajos savienotājelementos izmanto konusveida vītnes atšķirībā no paralēlām vītnēm, kuras izmanto citos importētos kaļamos savienotājelementos.
(7)
Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka, izņemot minētās tehniskās specifikācijas, minētajiem konusveida vītņotajiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības kā citiem importētiem kaļamiem savienotājelementiem. Turklāt attiecībā uz izmantošanu izmeklēšanā atklāja, ka konusveida vītņotie savienotājelementi tiek izmantoti līdzīgi kā citi importētie kaļamie savienotājelementi. Vienā dalībvalstī, kurā izmanto abus veidus, tika konstatēts, ka tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(8)
Viena ieinteresētā persona iebilda, ka kaļamā baltserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot Savienībā, savukārt kaļamā melnserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot vienīgi AK, Īrijas Republikā, Maltā un Kiprā. Tādēļ, pēc tās domām, kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi Savienības tirgū savā starpā konkurē tikai daļēji.
(9)
Tomēr izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa importēto kaļamā melnserdes čuguna vītņotu savienotājelementu, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs, nonāk kontinentālās Eiropas valstīs, piemēram, Vācijā, Itālijā, Polijā vai Spānijā. Tādēļ secināms, ka kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi pilnībā konkurē savā starpā visā Savienības tirgū, nevis tikai dažās dalībvalstīs.
(10)
Importētājs atkārtoti apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijai nebūtu jāattiecas uz kompresijas savienotājelementu galvenajām sastāvdaļām. Minētais importētājs apgalvoja, ka kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas izmanto citādi, un iesniedza pierādījumus, ka kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu vītni var viegli nošķirt no standarta savienotājelementu vītnes, jo to veido saskaņā ar citu ISO standartu (4). Izvērtējot iesniegtos pierādījumus, tika secināts, ka būtu attiecīgi jāierobežo ražojumu klāsts.
(11)
Divas citas ieinteresētās personas centās pārliecināt par kaļamu dzelzs elektroizolācijas savienotājelementu un jo īpaši kaļamu dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu, kuras ir visu elektroizolācijas cauruļu un savienotājelementu montāžas galvenā sastāvdaļa, izslēgšanu no ražojumu klāsta. Tās iebilda, ka šādas savienojumu kārbas izmanto atšķirīgām vajadzībām (t. i., elektroinstalācijas sistēmu ierobežošanai un aizsardzībai, pretēji gāzes vai ūdens plūsmas nodrošināšanai pret sūcēm, kā tas ir šajā procedūrā izmeklējamo standarta savienotājelementu gadījumā). Tās var arī viegli nošķirt no citiem savienotājelementiem (pēc importēšanas izmantojot tos instalācijas sistēmās, tiem ir viegli vāki, kas dod iespēju viegli piekļūt kabeļiem, bet gāzes vai šķidruma gadījumā tiem jābūt pilnīgi noslēgtiem). Rūpīgi apsverot minētos argumentus, tika secināts, ka kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta.
(12)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par piemērotu pārskatīt pagaidu regulā noteikto ražojumu klāsta definīciju. Tādēļ saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 7307 19 10, izņemot kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka.
(13)
Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 17. līdz 21. un 23. līdz 28. apsvērumā.
C. ATLASE
(14)
Pēc pagaidu izpaušanas no Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem un nesaistītajiem importētājiem netika saņemtas piezīmes par atlasi. Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 29. līdz 31. apsvērumā.
D. DEMPINGS
1. Ķīnas Tautas Republika
1.1. Tirgus ekonomikas režīms un individuāls režīms
(15)
Tā kā par tirgus ekonomikas režīmu un individuālu režīmu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi pagaidu regulas 32. līdz 46. apsvērumā.
1.2. Analogā valsts
(16)
Tā kā par analogo valsti nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 47. līdz 53. apsvērumā.
1.3. Normālā vērtība, eksporta cena, salīdzinājums
(17)
Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālā vērtība būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdevumiem, ja tie nav veikti reprezentatīvā daudzumā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Analogās valsts gadījumā apgalvojumu var pieņemt. Tādējādi, lai noteiktu normālo vērtību, tika izmantoti vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, pārdevumi iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.
(18)
Tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dempinga starpība būtu jānosaka, izmantojot visus eksporta pārdevumus, un ne tikai attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuri ir tieši salīdzināmi ar analogās valsts ražotāja iekšzemes tirgū pārdotajiem veidiem. Šis apgalvojums tika pieņemts. Šiem tieši nesalīdzināmiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz aritmētisko vidējo normālo vērtību salīdzināmiem ražojumu veidiem un koriģējot to, ievērojot tirgus vērtību fizisko īpašību atšķirības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu.
(19)
Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 54., 59. līdz 61. un 64. līdz 67. apsvērumā.
1.4. Dempinga starpības
(20)
Attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(21)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Minēto starpību attiecīgi noteica, pamatojoties uz starpībām, kas bija noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(23)
Tādējādi dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica 41,1 % apmērā.
(24)
Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar Ķīnas eksporta apjomu, kā noteikts turpmāk 51. apsvērumā.
(25)
Tā kā ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, pārstāvēja vairāk nekā 50 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību un ražošanas nozari var uzskatīt par sadrumstalotu, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram bija vislielākā dempinga starpība.
(26)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojas
41,1
Visi pārējie uzņēmumi
57,8
2. Indonēzija
2.1. Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums
(27)
Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Indonēziju pagaidu regulas 75. līdz 87. un 91. apsvērumā.
2.2. Dempinga starpības
(28)
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (vienīgā Indonēzijas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no kopējā Indonēzijas eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta tādā pašā līmenī kā uzņēmumam, kas sadarbojās.
(29)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Indonēzijas uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Visi pārējie uzņēmumi
11,0
3. Taizeme
3.1. Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums
(30)
Netika saņemtas piezīmes, kuru dēļ vajadzētu mainīt Taizemei piemērojamo metodoloģiju vai veikto faktisko dempinga aprēķinu.
(31)
Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Taizemi par normālo vērību, eksporta cenu un salīdzinājumu pagaidu regulas 75. līdz 88. apsvērumā.
3.2. Dempinga starpības
(32)
Dempinga aprēķina pārskatīšanas un pielāgošanas rezultātā vienam no Taizemes ražotājiem eksportētājiem dempinga starpību nedaudz samazināja līdz 15,5 %. Citiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, dempinga starpība tika galīgi apstiprināta pagaidu līmenī.
(33)
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (abu Taizemes uzņēmumu, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem tika noteikta abu uzņēmumu, kas sadarbojās, augstākās dempinga starpības līmenī.
(34)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Taizemes uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Visi pārējie uzņēmumi
50,7
E. KAITĒJUMS
1. Ražošanas apjoms Savienībā
(35)
Tā kā par Savienības ražošanas apjomu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. apsvērums. Tiek piebilsts, ka attiecīgajā periodā Savienībā līdzīgo ražojumu ražoja vēl trīs ražotāji, kuri 2008. un 2009. gadā pārtrauca ražošanu, un viens ražotājs, kurš pārtrauca ražošanu apmēram attiecīgā perioda beigās.
2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(36)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas importē attiecīgo ražojumu un tāpēc saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu tās nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares.
(37)
Šajā sakarā tika konstatēts, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas tiešām importē attiecīgo ražojumu. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums, ka Savienības ražotājs ir arī attiecīgā ražojuma importētājs, automātiski nenozīmē, ka šis Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, katram no minētajiem Savienības ražotājiem šis imports veidoja nelielu daļu salīdzinājumā ar uzņēmumu grupu kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu. Tāpēc tiek apstiprināts, ka abas uzņēmumu grupas tiek uzskatītas par daļu no Savienības ražošanas nozares.
(38)
Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares, jo minētais Savienības ražotājs esot saistīts ar attiecīgā ražojuma importētāju. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums par saistību/saikni starp Savienības ražotāju un eksportētāju automātiski nenozīmē, ka minētais Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, netika sniegti pierādījumi, ka saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, ja tāda pastāv, atbilst pamatregulas 4. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem. Turklāt iespējami saistītā importētāja ievestie daudzumi ir tikai neliela daļa no iespējami saistītā Savienības ražotāja saražotajiem un pārdotajiem daudzumiem. Tāpēc, pat ja tiktu konstatēta saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, Savienības ražotājs joprojām tiktu uzskatīts par daļu no Savienības ražošanas nozares.
(39)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju kaitējuma izvērtējuma vajadzībām tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji, kas attiecīgajā periodā ražoja līdzīgo ražojumu, un tāpēc turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
3. Patēriņš Savienībā
(40)
Viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes par faktu, ka visā attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārsniedza tās pārdošanas apjomu. Vienlaicīgi tika ziņots par krājumu samazinājumu, kas nav ticami, jo, palielinoties ražošanai pārsniedzot pārdošanas apjomu, krājumiem būtu jāpalielinās.
(41)
Šajā ziņā jāmin: lai gan tika konstatēts, ka sākumā iesniegtā informācija par ražošanas un krājumu apjomu bijusi pareiza, tomēr kļūda tikusi pieļauta informācijā par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā un nav pilnībā ņemts vērā dažu izlasē neiekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. Tas tika labots, un attiecīgi bija jāpārskata arī Savienības patēriņš un tirgus daļas Savienības tirgū. Tā kā attiecīgajā periodā tika slēgti trīs Savienības ražotāju uzņēmumi, kas minēti pagaidu regulas 113. apsvērumā, Savienības patēriņa pārskatīšanai ir lielāka ietekme attiecīgā perioda sākumā.
(42)
Savienības patēriņš ievērojami samazinājās par 28 % laikposmā starp 2008. un 2009. gadu, pēc tam pieauga par 7 procentpunktiem līdz līmenim, kas ir par 21 % zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā reģistrētais patēriņš.
Patēriņš Savienībā (tonnas)
2008.
2009.
2010.
IP
Patēriņš Savienībā
84 270
60 807
60 640
66 493
Indekss
100
72
72
79
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
4. Imports no attiecīgajām valstīm
4.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(43)
Attiecībā uz importa apjomiem par dempinga cenām no Indonēzijas tika galīgi apstiprināts, ka tas veidoja tikai aptuveni 2,5 % no visa līdzīgā ražojuma importa uz Savienību IP laikā. Tāpēc var uzskatīt, ka tie neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 9. panta 3. punkta vai PTO antidempinga nolīguma noteikumu nozīmē.
(44)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir galīgi nolemts neveikt minētā importa kumulāciju ar importu par dempinga cenām no Taizemes un ĶTR.
(45)
Attiecībā uz importa no ĶTR un Taizemes kumulatīvo novērtējumu kaitējuma un cēloņsakarības analīzes vajadzībām ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairāku iemeslu dēļ Taizemes imports nebūtu jānovērtē kumulatīvi ar Ķīnas importu.
(46)
Pirmkārt, tika apgalvots, ka Taizemes importa pārdošanas apjoms ir daudz zemāks nekā Ķīnas importam un ka Taizemes importa pārdošanas apjoma absolūtie rādītāji samazinās. Tomēr Taizemes importa apjoms nav nenozīmīgs un ir pietiekams, lai varētu veikt kumulāciju. Lai gan Taizemes importa absolūtie rādītāji samazinās, kā norādīts turpmāk 51. apsvēruma tabulā, tās tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 19 %, kā norādīts turpmāk 52. apsvēruma tabulā.
(47)
Attiecībā uz cenām tika apgalvots, ka vidēji Taizemes importa cenas ir augstākas nekā Ķīnas importam. Lai gan tā ir, Taizemes importa cenas tomēr ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt cenu atšķirība starp Taizemes importu un Ķīnas importu attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās - no EUR 698 par tonnu 2008. gadā līdz EUR 472 par tonnu IP laikā, kā norādīts pagaidu regulas 108. apsvērumā.
(48)
Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 105. apsvēruma saturs.
4.2. Apjoms, attiecīgā importa par dempinga cenām tirgus daļa, importa cenas un samazinājums
(49)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 106. apsvērumā norādītie ĶTR importa apjomi ir pārāk lieli, jo attiecīgais KN kods ietver visus kaļamā čuguna savienotājelementus, ne tikai vītņotus savienotājelementus.
(50)
Tāpēc tiek norādīts, ka ne visi saskaņā ar KN kodu paziņotie daudzumi ir uzskatāmi par vītņotiem savienotājelementiem. Pagaidu regulā minētie apjomi jau tika koriģējot samazināti, pamatojoties uz valsts muitas iestāžu sniegto informāciju. Šie apjomi saskan ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju. Ieinteresētajām personām bija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu par to piezīmes. Tomēr neviena no ieinteresētajām personām šajā saistībā nesniedza informāciju ne pirms pagaidu regulas publicēšanas, ne termiņā, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu. Ķīnas Tirdzniecības palāta skaitlisku informāciju par it kā pareizo Ķīnas importa līmeni iesniedza ļoti vēlu - gandrīz divus mēnešus pēc termiņa, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu, un tātad gandrīz vienu gadu pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kad importēšanas apjomi pirmo reizi tika paziņoti sūdzības nekonfidenciālajā redakcijā. Informācijas paziņošana pēc termiņa liedz objektīvas pārbaudes iespēju, ja vien netiek neatļauti pagarināts izmeklēšanas periods, pārsniedzot 15 mēnešu laikposmu, kas noteikts pamatregulas 6. panta 9. punktā. Jebkurā gadījumā šķiet, ka šajā informācijā norādītie Ķīnas importa apjomi ir ievērojami mazāki nekā faktiskie, jo tās pamatā ir aplēses tikai par to uzņēmumu eksportu, kas sadarbojās, un tāpēc to nevarēja uzskatīt par precīzu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(51)
Tomēr vairāki importētāji iesniedza informāciju par to ražojumu importu, kuri nav attiecīgais ražojums, kas attiecīgajā periodā importēts ar to pašu KN kodu. Šo informāciju varēja ņemt vērā, un importa apjomi no attiecīgajām valstīm tika atbilstīgi samazināti.
Savienības importa apjoms (tonnas)
2008.
2009.
2010.
IP
ĶTR
24 180
20 876
20 416
28 894
Indekss
100
86
84
119
Taizeme
3 723
2 681
3 331
3 485
Indekss
100
72
89
94
Abas attiecīgās valstis
27 903
23 558
23 747
32 379
Indekss
100
84
85
116
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(52)
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju saistībā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm. Tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, attiecīgajā periodā palielinājās par 15,6 procentpunktiem no 33,1 % līdz 48,7 %. Šis tirgus daļas pieaugums notika lielā mērā starp 2010. gadu un IP, kad pieprasījums palielinājās.
Savienības tirgus daļa
2008.
2009.
2010.
IP
ĶTR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indekss
100
120
117
151
Taizeme
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indekss
100
100
124
119
Abas attiecīgās valstis
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indekss
100
117
118
147
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(53)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tiktu atklāta kopsavilkuma informācija par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem. Tomēr, tā kā Savienības ražotāju izlasē tika ietvertas tikai divas ražotāju grupas, kā norādīts pagaidu regulas 111. apsvērumā, konfidencialitātes dēļ faktisko kopsavilkuma informāciju nevarēja izpaust. Šis pats iemesls attiecas uz kopsavilkuma par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem atklāšanu.
(54)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka imports no attiecīgajām valstīm ienāk Savienībā citā tirdzniecības līmenī nekā preces, kuras pārdod Savienības ražotāji. Tas tika apstiprināts, un parasti Savienības ražošanas nozarei un importētājiem ir ievērojams daudzums kopīgu klientu. Tāpēc apgalvojumu varēja pieņemt, un tika piemērota kompensācija, veicot korekciju attiecībā uz tirdzniecības līmeni.
(55)
Līdz ar to tika samazinātas pagaidu regulas 110. apsvērumā minētās samazinājuma starpības. Neraugoties uz to, tika konstatēts, ka samazinājuma starpības joprojām ir ievērojamas - no 25 % līdz 45 %, izņemot vienu Taizemes eksportētāju, kura samazinājuma starpība bija aptuveni 10 % apmērā.
(56)
Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 108. līdz 109. apsvēruma saturs.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(57)
Tā kā nav iesniegts neviens apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. apsvērums.
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(58)
Tā kā nav iesniegtas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 114. apsvērums.
5.2. Krājumi
(59)
Tā kā par krājumiem nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 115. apsvērums.
5.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(60)
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju, bija jāpārskata arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Pieprasījuma samazināšanās dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ievērojami, t. i. par 36 %, samazinājās Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Tomēr pēc 2009. gada pieprasījums Savienībā pieauga par aptuveni 6 000 tonnām, kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, bet Savienības pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām samazinājās vēl par 5 procentpunktiem jeb 2 440 tonnām.
Savienības pārdošanas apjoms (tonnas)
Visi ražotāji
2008.
2009.
2010.
IP
Savienības pārdošanas apjoms
48 823
31 069
30 466
28 629
Indekss
100
64
62
59
Avots:
izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība.
(61)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā turpināja samazināties par 26 % jeb 14,8 procentpunktiem, lai gan importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā norādīts iepriekš 52. apsvērumā.
Savienības tirgus daļa
Visi ražotāji
2008.
2009.
2010.
IP
Tirgus daļa
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indekss
100
88
87
74
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(62)
Viena ieinteresētā persona iebilda, ka tirgus daļu sadalījums Apvienotās Karalistes ārzemes pārdevumu tirgus segmentā esot atšķirīgs, proti, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa esot lielāka, bet Ķīnas importa tirgus daļa šajā konkrētajā Savienības tirgus segmentā esot mazāka.
(63)
Tā tiešām var būt, ka Savienības ražošanas nozarei konkrētā tirgus segmentā konkrētā dalībvalstī ir lielāka tirgus daļa. Patiesi ir iespējams, ka visiem ekonomikas dalībniekiem visu dalībvalstu visos tirgus segmentos nav vienādas tirgus daļas. Bet šī kaitējuma analīze attiecas uz visas Savienības tirgu. Un attiecībā uz to var apstiprināt, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tiešām būtiski samazinājās, kā paskaidrots iepriekš.
6. Secinājums par kaitējumu
(64)
Tā kā nav saņemts cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 133. apsvēruma saturs, tostarp secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
F. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Citu faktoru ietekme
1.1. Imports no citām trešām valstīm
(65)
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī pārējo trešo valstu tirgus daļa. Imports no pārējām trešām valstīm visā attiecīgajā periodā notika ierobežotā daudzumā. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav abas attiecīgās valstis, attiecīgajā periodā samazinājās par 0,8 procentpunktiem - no 9,0 % līdz 8,2 %.
(66)
Nākamie lielākie importa avoti IP laikā bija Brazīlija, Indonēzija un Turcija, kuru tirgus daļas bija no 1,3 % līdz 1,5 %, un attiecīgajā periodā visu šo valstu tirgus daļas bija stabilas vai samazinājās.
Importa tirgus daļa
2008.
2009.
2010.
IP
Brazīlija
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonēzija
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turcija
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Citas valstis
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Kopā
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indekss
100
114
118
92
Avots:
Eurostat.
(67)
Ņemot vērā ierobežotos apjomus un stabilās tendences, var secināt, ka imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP laikā.
1.2. Savienības patēriņa attīstība
(68)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības patēriņš attīstījās negatīvi, jo parādījās ražojumi no kaļamo čugunu aizstājošiem materiāliem, piemēram, no plastmasas, nerūsējoša tērauda, oglekļa tērauda un vara, kā arī jaunas savienošanas tehnoloģijas. Tāpēc daži Savienības ražotāji paplašināja savu ražojumu klāstu, kurā tagad ietilpst arī daži no šiem aizstājošiem ražojumiem.
(69)
Šajā sakarā tiek norādīts, ka aizstāšanas ietekme aplūkota pagaidu regulas 146. apsvērumā. Šie aizstāšanas pasākumi nelabvēlīgi ietekmēja Savienības patēriņu, kas savukārt ietekmēja Savienības ražotāju ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu.
(70)
Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulā, sarūkošā Savienības patēriņa kaitējošo ietekmi ir saasinājis pastāvīgais importa par dempinga cenām kāpums, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem sarūkošā tirgū. Kā norādīts iepriekš 60. apsvērumā, pieprasījums Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz IP palielinājās par aptuveni 6 000 tonnām, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām atlabstošā tirgū samazinājās vēl par 2 440 tonnām.
(71)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības patēriņa negatīvā attīstība nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
1.3. Ražošanas jaudas kritums, kura cēlonis nav imports par dempinga cenām
(72)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 113. apsvērumā minētais Savienības ražošanas jaudas kritums noticis trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanas dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ekonomikas krīzes rezultātā. Tāpēc iespējams, ka šo kritumu var nesaistīt ar importu no attiecīgajām valstīm.
(73)
Šajā sakarā tiek norādīts, ka jau pagaidu regulas 113. apsvērumā tika minēts, ka ražošanas jaudas samazinājuma galvenais iemesls bija trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšana.
(74)
Tomēr trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu nevar aplūkot tikai kā pieprasījuma samazināšanās sekas. Attiecīgajā periodā iepriekš 42. apsvērumā minēto sarūkošo Savienības tirgu pastāvīgi ietekmēja augošais imports no attiecīgajām valstīm, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā skaidrots iepriekš 52. apsvērumā. Tāpēc ir skaidrs, ka ne tikai pieprasījuma samazināšanās ir veicinājusi trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu un tādējādi arī Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas kritumu. Skaidri redzams arī tas, ka pastāv saikne starp Savienības ražošanas jaudas samazināšanos un importa par dempinga cenām tirgus daļas pieaugumu.
1.4. Savienības ražotāju attiecīgā ražojuma imports
(75)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pati sev nodarījusi kaitējumu, jo tā importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Šis apgalvojums neatbilst izmeklēšanas konstatējumiem. Gan Savienības ražotāju, gan eksportētāju, kas sadarbojās, sniegtā informācija liecināja, ka abu izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupu imports bija neliels salīdzinājumā ar kopējo savu preču ražošanas un pārdošanas apjomu, kā jau norādīts iepriekš 37. apsvērumā. Ievērojot to, cik nenozīmīgi Savienības ražošanas nozarei bija attiecīgā ražojuma importa apjomi, secinājums ir, ka minētais imports neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ apgalvojums tika noraidīts.
1.5. 2008. gada izmantošana par sākuma gadu
(76)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražošanas nozares lejupslīdes tendences pamatā ir galvenokārt 2008. gada izmantošana par attiecīgā perioda atskaites punktu. Iespējams, ka 2008. gads bija ārkārtīgi labs gads Savienības ražošanas nozarei. Tomēr sūdzībā ietvertā informācija liecina, ka 2007. gadā stāvoklis ES ražošanas nozarē bija līdzīgs stāvoklim 2008. gadā vai labāks par to. Tāpēc tiek secināts, ka konstatētais kaitējums nav atkarīgs no 2008. gada izmantošanas par sākuma gadu.
2. Secinājums par cēloņsakarību
(77)
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 134. līdz 153. apsvēruma saturs.
(78)
Nobeigumā tiek apstiprināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un tas izpaužas kā rentabilitātes, ražošanas apjomu, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazināšanās. Pieprasījuma samazināšanās ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas, ražošanas un pārdošanas apjomu sarukšanu bija neliela.
(79)
Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējuma, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori būtībā nav pretrunā tam, ka novērtētais kaitējums jāattiecina uz importu par dempinga cenām.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(80)
Tā kā nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154. līdz 164. apsvērums, tostarp secinājums, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt pasākumus pret attiecīgo valstu izcelsmes ražojuma importu par dempinga cenām.
H. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(81)
Kaitējuma novēršanas līmenis tika koriģēts, lai ņemtu vērā samazinājuma aprēķinā veiktās tirdzniecības līmeņa korekcijas, kas noteiktas iepriekš 54. un 55. apsvērumā. Tā kā nav saņemtas citas konkrētas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 165. līdz 170. apsvērums.
2. Galīgie pasākumi
(82)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. pantu tiek uzskatīts, ka attiecībā uz ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma importu būtu jānosaka galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos, izņemot vienu, ir dempinga starpība.
(83)
Ņemot vērā Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, abu valstu “visu pārējo uzņēmumu” maksājums tika noteikts augstākā maksājuma līmenī, ko nosaka uzņēmumiem, kuri attiecīgi tika atlasīti vai sadarbojās izmeklēšanā, no konkrētās valsts. Visu pārējo uzņēmumu maksājums tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri nebija sadarbojušies izmeklēšanā, un uzņēmumiem, kuri neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību IP laikā.
(84)
Ķīnas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti un kuri ir uzskaitīti šīs regulas pielikumā, galīgo maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no izlasē iekļauto uzņēmumu likmēm.
(85)
Tādējādi galīgās antidempinga maksājuma likmes ir šādas.
Ķīnas Tautas Republika
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Kaitējuma starpība (%)
Maksājuma likme (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās
41,1
86,3
41,1
Visi pārējie uzņēmumi
57,8
Taizeme
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Kaitējuma starpība (%)
Maksājuma likme (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Visi pārējie uzņēmumi
15,5
(86)
Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi tādu ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi - konkrētie minētie tiesību subjekti. Importētie attiecīgie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīm likmēm un uz to attiecas maksājumu likme, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(87)
Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes.
(88)
Attiecībā uz ĶTR, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, taču sadarbojās, būtu jāparedz, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu, jo šo pantu nepiemēro, ja ir izmantota atlase.
(89)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam noteikt galīga antidempinga maksājumu par ĶTR un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā tās pēc šīs informācijas saņemšanas varēja iesniegt paskaidrojumus.
(90)
Ņemot vērā to, ka pēc galīgās izpaušanas netika sniegti jauni argumenti, kas varētu ietekmēt lietas novērtējuma rezultātu, grozījumi iepriekš izklāstītajos konstatējumos nav vajadzīgi.
I. SAISTĪBAS
(91)
Viens Taizemes ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības atbilstoši pamatregulas 8. panta 1. punktam. Bet attiecīgajam ražojumam ir ļoti daudz dažādu veidu (ražotājs eksportētājs informēja par vairāk nekā 900 uz Savienību pārdotiem ražojuma veidiem), kuriem būtiski atšķiras cenas (līdz pat par 200 % visvairāk pārdotajiem ražojuma veidiem, bet daži mazāk pārdoti ražojuma veidi var būt pat 10 reizes dārgāki nekā citi), un tādējādi pastāv liels savstarpējas kompensēšanas risks. Turklāt atbilstoši Komisijas regulārai praksei pēdējo gadu laikā gadījumos, kad ir tik daudz ražojuma veidu, saistības netiek pieņemtas. Tādēļ saistību uzņemšanās piedāvājums tika noraidīts.
J. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(92)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi jāiekasē vienīgi tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem, savukārt nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgo likmi, jāatbrīvo.
(93)
Tā kā tagad no preču klāsta ir izslēgtas kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka (skatīt iepriekš 8. un 11. apsvērumu), būtu jāatbrīvo provizoriski nodrošinātās summas par kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu bez vāka importu.
K. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ INDONĒZIJU
(94)
Kā skaidrots iepriekš 43. apsvērumā, var uzskatīt, ka Indonēzijas importa apjomi par dempinga cenām neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc tiek uzskatīts, ka aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi un procedūra attiecībā uz Indonēziju būtu jābeidz.
(95)
Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir plānots ieteikt izbeigšanu, un iebildumu nebija,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme (%)
TARIC papildu kods
ĶTR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd., XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd., Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd., Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd., Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd., Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd., LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd., Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd., Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd., Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Visi pārējie uzņēmumi
57,8
B999
Taizeme
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn
14,9
B348
Visi pārējie uzņēmumi
15,5
B999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010), iekasē galīgi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes, atbrīvo.
2. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un par kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka importu atbrīvo.
3. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no ĶTR iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:
-
izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,
-
tas nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 41,1 % apmērā.
4. pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā