РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриване на антидъмпингова процедура“), Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република („съответната държава“, „Китай“ или „КНР“).
(2)
Процедурата започна след подаването на жалба на 3 януари 2012 г. от името на производители от ЕС („жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за откриването на процедурата. Комисията също така уведоми производителите в Руската федерация, която в известието за откриване на антидъмпингова процедура бе предложена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на антидъмпингова процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители с известието за откриване на антидъмпингова процедура производителите износители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. Тази информация ще позволи на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, и ако това е така, да я изготви.
(5)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, с известие за откриване на антидъмпингова процедура бе обявено, че Комисията е изготвила временна представителна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вреда. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполага Комисията на етапа на откриване на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителя, размер, географско местоположение в Съюза и продуктов сегмент. Бяха включени шестима производители от Съюза от пет държави членки, двама от които бяха малки и средни предприятия (МСП), като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Предварителната представителна извадка представляваше над 15 % от изчисленото общо производство на Съюза. Един от включените в предварителната представителна извадка производители обаче не пожела да бъде включен в нея, а няколко заинтересовани страни посочиха, че е пропусната една държава членка с голям обем продукция, която трябва да бъде включена в представителна извадка. Предвид тези факти Комисията измени своята предварителна извадка и в получената окончателна представителна извадка бяха включени седем производители от Съюза от шест държави членки, двама от които МСП, като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Тази извадка представляваше над 20 % от изчисленото общо производство на Съюза.
(6)
Около 400 производители износители или групи от производители износители от КНР, които представляват 60 % от общия износ, предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на получената информация Комисията изготви временна представителна извадка, включваща петимата производители износители с най-голям обем износ за Съюза, и прикани всички производители износители, които ѝ бяха известни, да представят коментарите си във връзка с предложената представителна извадка. Двама от предварително подбраните за извадката производители износители коригираха информацията за целите на извадката, така че техният обем на износа не бе достатъчен, за да бъдат включени в представителната извадка. Впоследствие Комисията изготви окончателната представителна извадка с актуализираните пет най-големи дружества от гледна точка на обема на износа. Включените в представителната извадка дружества представляват близо 20 % от износа за Съюза на всички съдействащи производители износители.
(7)
Окончателно подбраните за включване в представителната извадка дружества или групи от дружества са:
а)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd и свързаните с него дружества,
б)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и свързаните с него дружества,
в)
CHL International Ltd и свързаните с него дружества;
г)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited и свързаните с него дружества („Niceton“) и
д)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. Дружеството посочи, че включването му няма да доведе до прекомерно увеличаване на броя на дружествата в представителната извадка, нито ще бъде причина за забавяне на разследването, и по-специално поради факта, че то е сравнително малък износител. Освен това то отбеляза, че е чуждестранна собственост и че извадката не би била представителна без включването му в нея.
(9)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия най-голям обем в съответствие член 17, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Предвид факта, че дружеството е сравнително малък износител, неговото включване не би имало никаква добавена стойност за представителността на извадката от гледна точка на обема на износа. Освен това се отбелязва, че дружеството се представи много късно - четири месеца след уведомяването на всички производители износители за окончателния подбор и след като проверките на място в помещенията на подбраните дружества бяха приключили. Поради това искането на дружеството да бъде включено в извадката бе отхвърлено.
(10)
Над шестдесет несвързани производители износители отговориха в срок на въпросите относно извадката и предложиха сътрудничество в рамите на процедурата. Пет от тези дружества бяха подбрани за изготвяне на представителната извадка. Посочените пет несързани вносители бяха подбрани въз основа на обема и стойността на вноса и на препродажбата в Съюза, тяхното географско местоположение, модел на стопанска дейност и продуктов сегмент. Включените в представителната извадка дружества съответстват на най-големия представителен обем и стойност на вноса и препродажбата в Съюза, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Съгласно данните, посочени на етапа на изготвяне на извадката, те представляват близо 6 % от вноса на разглеждания продукт през периода на разследване.
(11)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР, ако желаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на китайските производители износители, които ги бяха поискали, както и на китайските органи.
(12)
Единадесет китайски производители износители или групи от производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Три от тези дружества бяха включени в представителната извадка, а останалите осем - не. Един от невключените в представителната извадка производители износители впоследствие оттегли заявлението си за ТДПИ, но запази искането си за ИТ. Останалите двама производители износители от представителната извадка и други четири невключени в извадката дружества поискаха само ИТ.
(13)
Комисията изпрати въпросници на петимата включени в представителната извадка производители износители от КНР и на близо 300 други производители износители от КНР, които бяха изявили желание за това. Освен това бяха изпратени въпросници на седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, на петимата вносители, включени в представителната извадка, на четири сдружения на търговци на дребно и дистрибутори, както и на индивидуални търговци на дребно и дистрибутори, които бяха изявили желание за това. Също така бяха изпратени въпросници на производители износители от Индия, Турция, Бразилия, Тайланд и Русия - те бяха приети за държави, измежду които може да се избере подходяща държава аналог.
(14)
Бяха получчени отговори от тринадесет производители износители или групи от производители износители от КНР и от трима производители от възможни държави аналог (Бразилия, Тайланд и Русия). Освен това бяха получени попълнени въпросници от седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, и петимата вносители, включени в представителната извадка. Бяха получени и попълнени въпросници от един търговец на дребно, един дистрибутор и две сдружения на търговци на дребно и дистрибутори.
(15)
Освен това комисията получи информация и от над 20 вносители, несвързани с производители износители, няколко търговци на дребно, един доставчик на програми за маркетинг и от Китайската търговска камара на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“).
(16)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а) Производители от Съюза
(17)
Извършени бяха проверки на място при седем подбрани в извадката производители от Съюза.
(18)
Подбраните в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици.
(19)
Някои производители жалбоподатели от Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от Китай, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите се счетоха в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти могат да не бъдат удовлетворени от подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на ответни мерки от страна на техните клиенти. Освен това, някои производители жалбоподатели от Съюза също изнасят за Китай. Тези дружества счетоха, че подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг може да представлява заплаха за дейността им в Китай. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(20)
Представителите на някои производители износители, CCCLA, както и някои несвързани вносители, заявиха, че не са могли правилно да упражнят правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства страните са били възпрепятствани да коментират дали предприятията имат процесуална легитимация, дали е налице съществена вреда, дали могат да бъдат изключени от промишлеността на Съюза в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и/или дали извадката е представителна. Въпреки това трябва да се отбележи, че Комисията гарантира, че тези въпроси могат да бъдат проверени и разгледани в наличните досиета за справка от заинтересованите страни, като например кореспонденция до заинтересованите страни, чрез бележки относно процесуалната легитимация и подбора на извадка, и чрез изискване на надлежно документирани изявления, предоставени от другите страни. Поради това искането беше отхвърлено.
б) Производители износители в КНР
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd („Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd („Guangxi Sanhua“)
-
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd („CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited и свързан търговец със седалище в Хонконг, Niceton International Limited („Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd и Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd („Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
в) Вносители от Съюза
-
Symbol srl, Treviso, Италия
-
Metro AG, Dusseldorf, Германия
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Германия
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Австрия
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Швейцария
г) Производител износител в държавата аналог
(21)
Съдействащият бразилски производител е поискал самоличността му да остане поверителна, тъй като нейното разкриване може да доведе до значителни нежелани последици върху дейността му. Искането бе счетено за основателно и поради това прието.
3. Разследван период
(22)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(23)
Жалбоподателите поискаха за оценка на вредата да бъде удължен с една година и да започне през 2007 г., а CCCLA поиска да бъде съкратен с една година и да започне едва през 2009 г. Първото искане не беше удовлетворено, като се има предвид, че нищо в наличната информация не потвърждава, че разглежданият период от пет години ще отрази по-добре тенденциите, както предполагат жалбоподателите. По отношение на второто искане CCCLA се позова като цяло на съдебната практика на СТО, според която членовете на СТО не могат да избират базова линия, която води единствено до съпоставка на крайните стойности, а ако промяната на базисната година лесно може да опровергае констатацията на вреда, членът на СТО трудно може да установи наличието на съществена вреда. Разследването обаче показа, че съкращаването на разглеждания период в този случай би довело до прекалено кратък период за анализ, който освен това, с оглед на въздействието на икономическата криза върху някои показатели, може да предложи нереалистична картина на вредоносните тенденции. Следователно и двете искания бяха временно отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, понастоящем класирани в кодове по КН 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 и с произход Китайската народна република (наричан по-долу „разглеждан продукт“). Той може да бъде от порцелан или костен порцелан, от обикновена глина, каменина, фаянс или фина керамика или други материали. Основните суровини включват минерали, като например каолин, фелдшпат и кварц, като съставът на използваните суровини определя вида на окончателния произведен керамичен продукт.
(25)
Керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня се продават под най-различни форми, които се развиват с течение на времето. Те се използват на редица места, например домакинства, хотели, ресторанти или здравни заведения.
1.1. Искания за изключване
(26)
По време на разследването бяха представени и анализирани няколко искания за изключване на специфични продукти от обхвата на продукта. Анализът на тези искания е обобщен по-долу.
1.1.1. (Фин) костен порцелан
(27)
В изложението си CCCLA поиска (финият) костен порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на разследването. Според твърденията, (финият) костен порцелан е коренно различен от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствените процеси, крайната употреба и възприемането от потребителя. Изработен от костен прах от бик, той се отличава с висока белота и просветност. С много висока механична якост и устойчивост срещу отчупване, той се произвежда с много по-малко сечение и чрез по-сложно и скъпо производство, което обикновено не се използва от производители от Съюза. Също така, само няколко производители от Съюза произвеждат (фин) костен порцелан.
(28)
По отношение на тези искания разследването разкри, че, първо, не съществува общоприето определение за костен порцелан. (Финият) костен порцелан е само една форма на порцелан от мека паста, като голяма част от суровините са същите като при другите керамични изделия. В представените докуметни CCCLA си противоречи относно комбинацията и частите на различните съставки. Второ, разследването не потвърди, че за (финия) костен порцелан се изисква много по-сложен производствен процес. Трето, употребата на (фин) костен порцелан като съдове и прибори за сервиране е еднаква навсякъде, било то в Китай или в Съюза. Също така, твърдостта и якостта не са специфични само за (финия) костен порцелан. Например керамичните съдове и прибори за сервиране за ресторанти или кетъринга са също особено твърди и здрави. И последно, но не и по важност, (финият) костен порцелан се произвежда от редица производители от Съюза и е в конкуренция с вноса на (фин) костен порцелан с произход от Китай. Следователно исканията за изключване на (финия) костен порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.2. Керамични (кухненски) ножове
(29)
Двама производители износители, CCCLA и различни вносители отправиха искане за изключване на керамичните (кухненски) ножове от обхвата на продукта. Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един продукт. Острието на керамичните (кухненски) ножове обикновено е изработено от керамичен материал от циркониев оксид, който не се използва при „стандартните“ прибори и съдове за сервиране като чаши и чинии. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, предмет на разследването, е ограничена.
(30)
Разследването показа, че керамичните (кухненски) ножове притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и крайна употреба (рязане) като металните (кухненски) ножове. Следователно, те са различни от другите продукти, обхванати от процедурата, тъй като последните са предимно изделия за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики.
(31)
Освен това, беше заявено, че технологията за производство на керамични (кухненски) ножове не съществува в Съюза, следователно продължаването на разследването по отношение на керамичните (кухненски) ножове би нарушило законодателството на Съюза и на СТО. Жалбоподателите потвърдиха, че доколкото им е известно, че няма такова производство в Съюза.
(32)
Също така беше добавено, че керамичните (кухненски) ножове се продават само на определени за целта места, а и каналите за разпространение (дистрибутори на кухненски пособия) и представителното сдружение (сдружение на производителите на прибори) също се различават. Разследването обаче не потвърди дали тези разлики са равносилни на различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с други видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(33)
Твърдеше се освен това, че мерките за керамичните ножове няма да възстановят справедливите пазарни условия за съдовете и приборите за сервиране, а по-скоро ще навредят на крайните потребители (на керамични (кухненски) ножове). Някои страни заявиха, че тъй като керамичните (кухненски) ножове не се произвеждат в Съюза, не е възможно да съществува съществена вреда на промишлеността на Съюза в това отношение. Комисията подчини анализа на тези твърдения на отговора на въпроса дали керамичните (кухненски) ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня се считат за представляващи един продукт.
(34)
Въз основа на мотивите в съображение (30) по-горе, разследването достигна до временното заключение, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайно предназначение. Следователно искането те да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване, е временно прието.
1.1.3. Изделия, които изглеждат китайски/ориенталски
(35)
Двама вносители заявиха, че съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Като основна причина беше изтъкнато, че този вид изделия не се произвеждат в Съюза, че в Съюза търсенето на тези стоки винаги е било задоволявано с внос и че вносът на този вид няма да има отрицателно въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(36)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение на тази категория, нито специфични характеристики, които я определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този стил. Освен това съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, нямат уникална или различна крайна употреба. И последно, но не и по важност, разследването посочи, че в много азиатски ресторанти се употребяват съдове и прибори за сервиране в западен стил и че въпросните продукти лесно могат да бъдат заменени. Затова исканията за изключване на изделията, които изглеждат китайски/ориенталски, от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.4. Траен порцелан
(37)
От една страна, предявено беше искане трайният порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта поради нетипичните му физически характеристики и производствен процес. За по-голяма издръжливост и якост суровините за трайния порцелан включват 6-10 % алуминиев оксид на прах, а процесът на подготовка на суровините (каолин) е уникален. Изделията от траен порцелан изискват обучени работници и имат по-високо качество и цена в сравнение с традиционните съдове и прибори за сервиране. Освен това не се произвежда в Съюза.
(38)
От друга страна, един вносител представи данни, че съдовете и приборите за сервиране от траен порцелан, които обикновено се използват в хотелите, представляват значителен дял от общото производство на керамика в Китай, така че пренебрегването им би довело до подвеждащи резултати от разследването.
(39)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение за траен порцелан, нито той има неоспорими характеристики, които го определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този вид съдове и прибори за хранене, което поставя произведените в Съюза и китайските продукти в пряка конкуренция. В допълнение, трайният порцелан няма уникална или различна крайна употреба. Затова исканията за изключване на трайния порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.5. Ръчно изработен порцелан
(40)
Едно шведско сдружение, представляващо съответните шведски вносители, представи доводи за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването. Позова се на дългата история на тези занаяти в Китай, достъпността и различното възприемане от потребителите на китайските ръчно изработени изделия в сравнение с произведени в Съюза изделия, които не са изработени ръчно.
(41)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно изработен порцелан. Разследването не показа коренно различни физически характеристики от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, нито различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с ръчно изработения порцелан, произведен в Съюза. Затова искането за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
1.1.6. Ръчно рисувани съдове и прибори за сервиране
(42)
Различни вносители изпратиха доводи за изключване на ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране са насочени към определен вид потребители, че могат да се използват за различни цели от традиционните съдове и прибори за сервиране (напр. за украса), че не се произвеждат в търговски количества в Съюза, че не са нито преки конкуренти, нито са взаимозаменяеми с други съдове и прибори за сервиране/кухня, че се възприемат различно от потребителите, че са луксозни и по-чупливи, както и специфичния за тях производствен процес - по-трудоемък и с участието на висококвалифицирани работници.
(43)
Разследването показа, че продуктът е абсолютно идентичен със съдовете и прибори за сервиране, които не са рисувани ръчно, докато не се осъществи ръчното рисуване. Също така уточни, че фактът, че производственият процес включва повече ръчна обработка, не отличава продукта. Всъщност за повечето крайни потребители е трудно или невъзможно да разграничат ръчно рисувания порцелан от порцелан, който не е рисуван ръчно. Разследването показа освен това, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове и прибори за сервиране и че не са непременно по-крехки. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно рисуван порцелан и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Затова исканията за изключване на ръчно рисувания порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.7. Подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране
(44)
Един вносител изпрати доводи за изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че за подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране е необходим различен производствен процес, имат различна употреба (употреба за храни и напитки, а, както се твърди, рисуваните върху глазурата продукти по принцип нямат такава употреба) и различни качествени и физически характеристики, а именно безопасни за употреба за храни и 100 % устойчиви на съдомиялна машина и микровълнова печка. Страната също така заяви, че нито един производител от Съюза не може и не желае да произвежда търговски обеми от подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране и няма риск от заобикаляне на мерките, ако подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването. Също така се твърди, че потребителите ги възприемат по различен начин, като се има предвид, че вместо като част от марка, по-скоро ги разглеждат като предмети със стил/за колекционери или и не се продават като сервиз.
(45)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност могат да ги произвеждат. Освен това беше отбелязано, че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Разследването разкри, че продуктът е физически абсолютно еднакъв със съдовете и приборите за сервиране, които не са рисувани ръчно, и че средният потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от други видове декорирани съдове и прибори за сервиране. В него също така се уточни, че фактът, че производственият процес включва по-квалифицирана работна ръка, не прави продукта различен и че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране като цяло имат същата крайна употреба, както другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. Затова исканията за изключване на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.8. Произведени извън ЕС съдове и прибори за сервиране
(46)
Някои вносители отправят искане разследването да бъде ограничено до пазари, които понастоящем се обслужват от подали жалби производители от Съюза. В противен случай митата биха навредили на някои „специализирани“ вносители, без те да са в състояние да се снабдяват от производители от Съюза. Заявено бе също така, че производителите от Съюза със собствени марки не произвеждат за други дружества и че производителите от Съюза не обслужват малки поръчки, нито работят с отливки, което е необходимо за някои форми. Също така производителите от Съюза не са гъвкави и не предлагат подаръчни комплекти.
(47)
Това искане бе временно отхвърлено, тъй като е твърде широко и неопределено и не съществува обективно основание за такова изключване. Освен това производителите от Съюза разполагат с широка гама от продукти и редовно предлагат нови продукти, като по този начин колекциите и продуктите непрекъснато варират. Видовете продукти и качества, произвеждани от промишлеността на Съюза, редовно се установяват сред износителите. В допълнение, разследването показа, че съществуват производители от Съюза, които произвеждат изделия под марки на други договарящи се страни. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси и възприемане от потребителя. Въпросът за гъвкавостта се разглежда в раздела, посветен на интереса на Съюза.
1.1.9. От каменина
(48)
Един вносител с производство в Китай подаде искане, че вносът на каменинови продукти, състоящи се главно на съдове и прибори за кухня, следва да бъде изключен от обхвата на продукта. Според тази страна в Съюза има само незначително производство на каменинови продукти и голяма вероятност жалбоподателите да са включили каменинови продукти, за да предотвратят заобикаляне на мерките. Вносителят твърди също, че цените на внесените продукти са били много по-високи от тези на другите производители в Съюза и че този внос не е причинил намаляване на цената или вреда.
(49)
При все това, разследването показа, че производството на Съюза е значително. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски каменинови продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси, възприемане от потребителя и физически характеристики. Твърденията относно цената се разглеждат в съображение (240). Затова искането за изключване на камениновите продукти от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
(50)
Като втора въможност страната заяви, че емайлирани или покрити с глазура каменинови продукти или каменинови продукти с цвят, различен от белия, и/или с преливащи се нюанси и/или емайлирани продукти следва да бъдат изключени от обхвата на разследването. Не се стигна обаче до заключение по тази точка на този етап на процедурата.
1.1.10. Други искания
(51)
Един вносител твърдеше, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, за да позволи разумно сравнение между продуктовите видове. Вносител с интерес в производството в Китай изрази подобно становище. В тази връзка някои страни също така споменаха наличие на чисто декоративни предмети.
(52)
Във връзка с това следва да се отбележи, че съответните критерии, които се прилагат, за да се определи дали продуктът, предмет на разследване, може да се счита за един продукт, т.е. неговите основни физически и технически характеристики, са подробно изложени по-долу. Така чисто декоративните предмети не са обхванати. Освен това, въпреки че различните видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат наистина да имат определени различни специфични характеристики, разследването показа, че с изключение на керамичните ножове, техните основни характеристики остават едни и същи. Освен това фактът, че разглежданият продукт може да се произведе с някои промени в производствения процес сам по себе си не е критерий, който може да доведе до установяване на два или повече различни продукта. Най-накрая, разследването също така показа, че различните видове на разглеждания продукт обикновено се продават посредством едни и същи търговски канали. Докато някои специализирани магазини се съсредоточават върху някои специфични видове, голяма част от дистрибуторите (търговци на дребно, универсални магазини, супермаркети) продават различни видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, за да предложат на своите клиенти широка гама продукти. Следователно твърденията, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, са временно отхвърлени.
(53)
Една от страните заяви, че някои керамични мелници за подправки следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Разследването обаче не можа да се стигне до заключение по отношение на техните особености, поради което искането беше временно отхвърлено.
1.2. Заключение относно разглеждания продукт
(54)
Разследването показа, че всички видове керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня въпреки различията по отношение на качествата и стила имат еднакви основни физически и технически характеристики, т.е. керамични съдове и прибори, чиято основна цел е да влизат в контакт с храна, употребяват се главно за едни и същи цели, и могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт.
(55)
В допълнение към факта, че те имат едни и същи основни физически и технически характеристики, всички тези различни стилове и видове са в пряка конкуренция и до голяма степен взаимозаменяеми. Това е ясно илюстрирано от факта, че няма ясна разграничителна линия между тях, т.е. налице е голямо припокриване и конкуренция между различните продуктови видове и обикновените купувачи често не разграничават например порцелана от непорцелановите стоки.
(56)
Въпреки това, както е обяснено в съображения по-горе, също така беше счетено за уместно да се прецизира определението на обхвата на продукта, въз основа на което започна настоящото разследване, като се изключат керамичните ножове. Следователно разглежданият продукт временно се определя като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, с произход Китайската народна република, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090.
(57)
В заключение, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Съюза, се счита, че всички продуктови видове, описани по-горе, с изключение на керамичните ножове, трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. Сходен продукт
(58)
При разследването се установи, че керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, керамични съдове и прибори за сервиране, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, внасяни в Съюза от КНР, както и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, които се произвеждат и продават в Бразилия, която служи за държава аналог, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби.
2.1. Твърдения
(59)
По време на разследването някои заинтересовани страни изложиха доводи, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани от промишлеността на Съюза и продавани на пазара на Съюза, не са сходни с разглеждания продукт. Те заявиха, че това се доказва по-специално от разликите между продуктите по отношение на свойствата, качеството, възприемането от потребителите, каналите за продажби и сегментирането. Заявено бе освен това, че потребителите в Съюза обикновено възприемат разглеждания продукт като евтин продукт и че тези продукти не се възползват от каквато и да е премия за марка.
(60)
Разследването разкри противоречиви изявления от вносителите по този въпрос. Докато някои твърдяха, че разглежданият продукт обикновено е с по-ниско качество и остава в различна ценова категория в сравнение с произведени в Съюза продукти, други заявиха, че марковите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в съответната държава, се внасят на по-високи цени от Китай.
(61)
От една страна, един невключен в извадката вносител твърди, че германските производители поставят особено ударение върху качествения профил „произведено в Германия“. Страната заяви, че качеството на плоски съдове за сервиране, доставяни от някои германски марки, е значително по-високо поради метода на производство, докато други вносители заявяват, че те се снабдяват от Китай поради високото качество, възможностите за отливки и квалифицираните работници. Разследването потвърди, че в Съюза се произвеждат съдове и прибори за сервиране или за кухня както с ниско, така и с високо качество и се продават посредством същите канали за разпространение както разглеждания продукт, т.е. чрез несвързани търговци на дребно, неспециализирани супермаркети, универсални магазини и т.н. Ето защо те се конкурират на един и същ пазар.
(62)
Освен това керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня не посочват непременно държавата на произход. Затова често е много трудно за потребителя да разграничи съдовете и приборите за сервиране или за кухня, произведени в съответната държава, от произведените в Съюза продукти.
2.2. Заключение
(63)
По тези причини може да се заключи, че въпреки наличието на малки разлики, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в и изнасяни от съответната държава, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани на бразилския пазар, и керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани в Съюза, имат едни и същи основни физични свойства и крайна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(65)
Както е посочено в съображение (12) по-горе, единадесет производители износители или групи от производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в рамките на дадения срок. Един производител износител обаче впоследствие оттегли искането си за получаване на статут на ТДПИ.
(66)
В своето Решение по дело C-249/10 P - Brosmann и други срещу Съвета Съдът на Европейския съюз постанови, че техниките за изготвяне на представителна извадка, предвидена в член 17 от основния регламент, не могат да се прилагат при произнасянето по исканията за индивидуално третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, направени съгласно член 2, параграф 7, буква в) от посочения регламент. В своето решение Съдът установи, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, имат право искането им за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, да бъде разгледано, независимо дали е било необходимо или не да се изчисли индивидуален дъмпингов марж за дружествата извън извадката (3). С оглед на посоченото решение беше взето решение да бъдат разгледани не само исканията за ТДПИ от тримата производители износители или групи производители износители, които са включени в извадката, но и от седемте производители износители, които не са включени в извадката. Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(67)
Последователна практика на Съюза е да проверява дали група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество в КНР, свързано със заявителя, участва, пряко или косвено, в производството или продажбата на разглеждания продукт, проучването за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(68)
Поради това бяха проверени исканията за ТДПИ на десет производители износители, състоящи се от шестнадесет юридически лица.
(69)
Установено беше, че нито един от десетте съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ. При разследването за ТДПИ беше разкрито, по-специално, че нито един от производителите износители, индивидуално или в група, няма ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Разследването също така установи, че седем дружества или групи от дружества, не са представили убедителни аргументи пред Комисията, че не съществуват значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика. Освен това три от десетте дружества не бяха в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности.
(70)
Освен това по време на проверката на място беше установено, че едно горепосочените дружества е предоставило подвеждаща и недостатъчна информация в своя формуляр за заявление за ТПДИ, по-конкретно по отношение на свързано дружество. Като цяло съдействието им беше много слабо и по тази причина дружеството беше информирано, че може да бъде приложен член 18, параграф 1 от основния регламент и беше приканено да представи своите коментари. Получените коментари потвърдиха неоказването на съдействие, особено по отношение на свързаното дружество. Затова беше решено, че временно това дружество не може да се счита за съдействащ производител износител и предварителните или окончателните констатации ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(71)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут на ТДПИ пред съответните дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(72)
Няколко дружества твърдяха, че Комисията не е отговорила на исканията им за ТДПИ в срок от три месеца, както се изисква в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Следователно разследването е опорочено от процедурна грешка и Комисията следва, в съответствие с решението по делото Brosmann (4) да прекрати разследването.
(73)
Комисията признава, че поради големия брой разгледани и проверени на място в Китай искания за ТДПИ в този конкретен случай, не е било възможно да се вземе решение по исканията за ТДПИ в рамките на определения срок. Припомня обаче, че Общият съд наскоро постанови, че определянето на ТДПИ, извършено извън тримесечния срок, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, само по себе си не е достатъчно, за да доведе до отмяна на регламент за налагане на антидъмпингови мерки (5). Поради това искането се отхвърля.
(74)
Освен това шест дружества оспорват оценката на Комисията, че не разполагат с ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Комисията разгледа внимателно тези искания и установи, че предоставените обяснения не опровергават цялостните заключения, направени след проверките на място. По-специално, в някои случаи новата предоставена информация е в противоречие с информацията, която е била предоставена по-рано, докато в други случаи дружествата представиха нови доказателства, които не са били предоставени или на разположение по време на проверките на място.
(75)
Пет дружества също така оспорват констатациите на Комисията, че не са успели да докажат, че от предходната система на непазарна икономика не са били пренесени значителни нарушения. Получените коментари обаче не са от такъв характер, че да променят констатациите на Комисията след проверките на място. По-специално, дружествата не представиха доказателства, които да доведат до промени в първоначалните констатации на Комисията, че нарушения по отношение на напр. активи и права за ползване на земя са пренесени от предишната система на непазарна икономика.
(76)
Последно, две дружества оспорват констатациите, че не са били в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности. По-специално, коментарите, изпратени от едно дружество, не опровергават констатациите на Комисията, че държавата се намесва в неговата политика за наемане на персонал, докато другото дружество предостави нова и противоречива информация по отношение на покупките на суровини.
(77)
От предходното следва, че нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(78)
На основание изложените по-горе съображения нито един от десетте съдействащи производители или групи от производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(79)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(80)
Трима производители износители, които бяха включени в извадката и седем производители износители, които не бяха включени в извадката, но бяха поискали ТДПИ, също поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Освен това двама производители износители, които бяха включени в извадката, и четирима производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха само ИТ. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха разследвани само исканията за ИТ на дружествата, включени в извадката.
(81)
Предвид факта, че всички заявления за ТДПИ бяха временно отхвърлени и въз основа на наличната информация, временно беше установено, че всички включени в представителната извадка дружества, които са поискали ИТ отговарят на критериите да им бъде предоставено ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(82)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха подбрани за извадката.
(83)
На този етап от процедурата Комисията не е взела решения по отношение на исканията за индивидуално разглеждане, които ще бъдат взети своевременно.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(84)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(85)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Руската федерация като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормална стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(86)
Комисията получи множество изявления, в които се посочва, че Русия не е подходяща държава аналог. По-специално, получената информация показа, че Русия е пазар на висококачествен порцелан, специализиран в декоративния порцелан със скъпи материали, докато вътрешното производство на разглеждания продукт е относително малко в сравнение с вътрешното потребление. В допълнение, руският пазар е защитен с нетарифни бариери, например системите за сертифициране ГОСТ. Поради това бе прието, че Русия не е подходяща държава аналог.
(87)
Съответно Комисията проучи дали други държави могат да бъдат обоснован избор за държава аналог и бяха изпратени писма до известни производители в няколко държави, включително Тайланд, Индия, Малайзия, Турция, Бразилия, Украйна, Индонезия, Египет, Колумбия, Южна Корея, Бангладеш и Аржентина, след което производителите от Индия, Турция, Бразилия и Русия потвърдиха желанието си да сътрудничат на Комисията. Въпреки това, само трима производители съответно от Бразилия, Тайланд и Русия представиха отговори на въпросника. Разследването показа, че Бразилия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар за керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с многобройни производители, и относително ниско мито. Освен това данните, представени от съдействащия бразилски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(88)
С оглед на изложеното по-горе и като се отчита цялата налична информация на този етап от производството, Бразилия е временно определена като подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(89)
С оглед на факта, че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на съдействащия бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(91)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на бразилския производител през РП.
(92)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(93)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(94)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на бразилския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и на печалбата за рентабилните видове на продукта на бразилския производител.
5. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(95)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
6. Сравнение
(96)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(97)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на нивото на търговия, разликите във физическите характеристики и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „запазената марка“.
(98)
Първо, разгледано беше дали е оправдана корекция на разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В това отношение беше установено, че китайският износ се извършва основно на едро, а продажбите в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски вериги въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават справедливата сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Освен това, разследването също така показа, че мнозинството от китайските експортни продажби е в големи количества, докато по-голямата част от вътрешните продажби в държавата аналог са направени в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговията върху двата съответни пазара. Вследствие на това, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, нормалната стойност бе определена въз основа на ценови разлики в рамките на същото равнище на търговия в държавата аналог, и на разликите в цените, установени по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия.
(99)
Второ, проучено беше дали корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики е основателна. В това отношение разследването установи, че китайските производители износители класифицират продуктите си според качеството в до пет различни степени, вариращи от А до Д със значителни ценови разлики. По-голямата част от износ за Съюза се състои обаче от степен на качеството А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или на базата на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и дава възможност за ценови различия. От друга страна, производителят от държава аналог продава само равно на степен А качество на вътрешния бразилски пазар и бе счетено, че сравнимостта на цените е засегната. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайската степен А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар.
(100)
Трето, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не продават маркови продукти, а по-скоро така наречените продукти с „търговска марка на разпространителя“ или общи съдове и прибори за сервиране и за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, обозначаващи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които затова се изискват по-високи пазарни цени, а общите (търговска марка на разпространителя) продукти, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че допълнителната стойност на марков продукт по принцип не може да бъде точно количествено изразена, тъй като зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаване на търговската марка и други фактори, които не могат да бъдат количествено определени, бразилският производител, в този конкретен случай, потвърди, че неговите керамични маркови продукти могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други търговски марки на производител, които обаче не носят марка (общи продукти). В съответствие с това беше направена допълнителна корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(101)
При необходимост бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
7. Дъмпингови маржове
(102)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, както беше коригирана за среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена, както беше коригирана, като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(103)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 26,6 %.
(104)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(105)
В настоящото разследване оказаното от КНР съдействие беше счетено за високо за разпокъсана индустрия, тъй като производителите износители, които се отзоваха, представляват приблизително 60 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР за Съюза. Следователно маржът за цялата държава, приложим за всички други производители износители, беше определен на базата на среднопретеглените най-високи дъмпингови маржове, установени за представителните продуктови видове и обема на включените в извадката производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата държава беше временно определено на 58,8 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(106)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Невключени в извадката съдействащи производители износители
26,6 %
Дъмпингов марж за цялата държава
58,8 %
D. ВРЕДА
1. Производство в Съюза и промишленост на Съюза
(107)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и в последващите изявления по отношение на производителите, които не са заявили своя интерес в това разследване, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Общото производство на Съюза на сходния продукт беше оценено чрез екстраполиране на данни, предоставени от европейските и националните асоциации, и подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с научноизследователски и статистически източници.
(108)
През РП сходният продукт се произвежда в Съюза от повече от 200 производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 240 200 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Промишлеността на Съюза е разделена на два сегмента: МСП и по-големи дружества. На МСП се падат 42 % от общото производство на Съюза през този период. Всъщност, производството на Съюза е силно фрагментирано, макар и концентрирано в Чешката република, Френската република (Франция), Германия, Италия, Република Полша (Полша), Португалската република (Португалия), Румъния, Кралство Испания (Испания) и Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия (Обединено кралство).
2. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на статистически данни на Евростат за вноса на продукта, предмет на разследването, и изявления по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(110)
На тази основа потреблението на Съюза се е развило, както следва:
Таблица 1
Обем (в тонове)
2008
2009
2010
РП
Потребление на Съюза
826 896
687 609
750 830
726 614
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(111)
Потреблението на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня в Съюза като цяло е намаляло по време на разглеждания период с 12 %. Основният спад със 17 % е настъпил между 2008 и 2009 г.
(112)
Това общо намаление на потреблението през разглеждания период трябва да се разглежда във връзка с възстановяването от икономическата криза от 2009 г. Изгледите за пазара на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня са добри (6).
3. Внос от съответната държава
3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(113)
Въз основа на данните от Евростат обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се развили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008
2009
2010
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 346
516 618
485 814
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 499
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(114)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 9 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 485 814 тона. Въпреки това в процентно изражение следва да се отбележи, че вносът от Китай е намалял по-малко от общото потребление в ЕС. Наистина, погледнато в контекста на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,9 % през ПР.
(115)
Цената на вноса се е увеличила със 17,7 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон до 1 499 EUR/тон. Това е средната цена на вноса на тон от целия внос на разглеждания продукт и следователно тенденцията може да се повлияе от промените в спектъра на продуктите.
3.2. Подбиване на цените
(116)
За целите на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от подбраните производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, също надлежно коригирана със действащото мито. разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса. Цените на продукти с по-ниска степен на качество бяха коригирани до нивата цените на продукти с качество от степен А, тъй като беше установено, че продуктите с по-ниско качество, от гледна точка на потребителите, се конкурират с продукти с качество от степен А, както беше заключено и в съображение (61) по-горе. Цените на промишлеността на Съюза също бяха коригирани с оглед на разликите в нивото на търговията и за неутрализиране на ценовия елемент, свързан с марката, ако е приложимо.
(117)
Сравнението показа, че по време на ПР, продаваните съответни дъмпингови продукти с произход КНР подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 26,3 % - 47,6 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на ниво цялата промишленост на Съюза. Оценката беше на базата на информацията, предоставена от европейски и национални асоциации, и подложена на кръстосана проверка с данните, предоставени от производителите от Съюза, както и с наличните статистически данни.
(120)
Анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, заплати и производствени разходи) беше извършен на ниво включени в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата беше надлежно проверена.
(121)
За някои микроикономическите показатели (продажни цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и производствени разходи) резултатите на включените в извадката дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест по отношение на производствените обеми за всеки сегмент в целия сектор на керамичните съдове и прибори за хранене - 42 % за МСП, 58 % за предприятия, различни от МСП). Вследствие на това беше гарантирано, че резултатите на големите дружества не изкривяват анализа на вредата, като състоянието на по-малките дружества, които заедно съставляват голям дял от производството на Съюза, е било отразено правилно, когато е било възможно.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период производството, производственият капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са се развили, както е посочено по-долу.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
281 300
230 300
235 700
240 200
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
84
85
Производствен капацитет (тонове)
371 540
361 253
326 573
324 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
88
87
Използване на капацитета
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
95
98
(123)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 15 % през разглеждания период. Като цяло намалението е по-ярко изразено, отколкото намалението на потреблението на Съюза през същия период. Производството не се е повишило по същия начин, както стана с потреблението през 2010 г.
(124)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през разглеждания период. Независимо от това, през разглеждания период степента на използване на капацитета на промишлеността допълнително е намаляла, като цяло от 2 % до 74,1 %.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани потребители са спаднали с повече (8 %), отколкото е спадът на потреблението през разглеждания период. Следва да се отбележи, че между 2009 г. и 2010 г. обемът на продажбите е продължил да спада, докато потреблението на Съюза е нараснало с 8 %.
Таблица 4
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Продажби в Съюза
190 332
156 798
152 609
152 095
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
80
80
(126)
Пазарният дял, заеман от промишлеността на Съюза, е намалял с 9 % през разглеждания период, или с 2,1 процентни пункта.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял в Съюза
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Заетост и производителност
(127)
Заетостта е намалявала през целия разглеждан период и е спаднала с 21 %. Тенденцията следва същия модел както спада на обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
31 559
26 146
24 993
25 093
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
79
(128)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година, е нараснала с 8 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска от дъмпинговия внос от Китай.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производителност (тона/служител)
8,9
8,8
9,4
9,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Складови наличности
(130)
Нивото при счетоводно приключване на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намаляло в абсолютно изражение с 14 % през разглеждания период. Разследването показа, че това не е решаващ показател за този вид промишленост, която работи основно с поръчки.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складови наличности (тонове)
7 754
6 647
7 611
6 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Продажни цени
(131)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 12 % през разглеждания период.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна продажна цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/тон)
4 103
3 818
3 811
3 615
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и заплати
(132)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), способността за привличане на капитали, инвестициите и заплатите в промишлеността на Съюза са се развили, както следва:
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от оборота)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Паричен поток (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
59
88
114
Нетни инвестиции (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
79
71
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
- 267
29
Годишни разходи за труд за служител
20 436
20 526
21 619
20 832
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
106
102
(133)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала с 0,7 процентни пункта през разглеждания период. Рентабилността е била най-ниска през 2010 г., когато размерът на спада достигна 4,1 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г.
(134)
Следва да се подчертае, че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза беше вече в нестабилно състояние, поради много големия обем евтин внос на пазара на Съюза от Китай, който значително са се увеличи през 2002-2004 г., и достигна много голям пазарен дял след премахването на вносните квоти за такъв внос, считано от 2005 г. Това предизвика значително преструктуриране на сектора, което в началото на разглеждания период беше в крайната си фаза.
(135)
Поради това с оглед на това развитие преди разглеждания период, печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба. При липсата на каквито и да било подадени изявления в това отношение, е счетено, че нивото на нормалната печалба за друг широко използван и важен потребителски продукт, който е бил обект на антидъмпингово разследване - кожени обувки - може временно да послужи като валиден референтен показател. Това ниво на печалбата е 6 % (7). Така става ясно, че промишлеността на Съюза, като цяло, през разглеждания период, никога не е била в състояние да достигне до ниво на печалбата, което може да се счита за приемливо за този продукт.
(136)
Като цяло паричният поток на промишлеността на Съюза са е увеличил значително през разглеждания период. Това обаче трябва да се отдаде на някои по-големи и утвърдени дружества - случаят на МСП не беше такъв. Нивото на нетни инвестиции е намаляло с 33 %. Въпреки това, следва да се отбележи, че към края на разглеждания период, за МСП, нивото на инвестициите е било почти нула. Само две дружества, различни от МСП, са могли да си позволят някакви значителни инвестиции през разглеждания период. Спадът на възвръщаемостта на инвестициите е бил по-висок, отколкото свиването на рентабилността за целия разглеждан период.
(137)
Между 2008 г. и ПР средната заплата на служител се е увеличила с 2 %. Това увеличение на разходите за труд е значително под общото развитие на разходите за труд в Съюза по време на разглеждания период, което показва, че промишлеността на Съюза е направила усилие да държи трудовите възнаграждения възможно най-ниски.
4.3.4. Производствени разходи
(138)
През разглеждания период производствените разходи са намалели с 10 %.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/тон)
3 578
3 583
3 514
3 230
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
98
90
5. Заключение за вредата
(139)
Разследването показа, че показателите за вредата, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти и заетост, са се влошили през разглеждания период.
(140)
В допълнение показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като например рентабилност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период.
(141)
Като цяло не само че рентабилността въобще не е достигнала задоволителното ниво на печалба за сектора, а и се е влошила през разглеждания период. Непрекъснатото намаляване на продажните цени, прилагани от промишлеността на Съюза, е довело до това, че в един момент за промишлеността почти е било невъзможно да реализира някаква печалба.
(142)
Въпреки че производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила през разглеждания период, това се дължи главно на значителните усилия за конкуренция със силното присъствие на дъмпингов внос от Китай.
(143)
Предвид изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Увод
(144)
В съответствие с член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент беше проучено дали дъмпинговият внос от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, да бъде считана за съществена. Освен това, бяха проучени други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се осигури, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпингов внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(145)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. В същото време, докато обемът на дъмпинговия внос от Китай е намалял с около 9 %, пазарният му дял се е увеличил. Освен това, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 20 %, а пазарният дял е спаднал от 23 % през 2008 г. на 20,9 % през ПР.
(146)
В периода от 2009 г. до края на РП, потреблението на Съюза се е увеличило, докато пазарния дял на промишлеността на Съюза е намалял, за разлика от увеличението на дъмпинговия внос от Китай, чийто пазарен дял значително се е увеличил през този период.
(147)
Цените на дъмпинговия внос от Китай са се увеличили през разглеждания период. Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса от Китай се е увеличила с 18 %, тези цени непрекъснато са били значително по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза, и в частност през РП, като по този начин са поддържали натиск върху цените на пазара на Съюза. Вследствие на това свиването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовата депресия, предизвикана на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от Китай. Спадът на производствените разходи и на равнището на заетост на промишлеността на Съюза, показват направените от нея усилия, за да реагира на този внос.
(148)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, е имало решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява, по-специално, в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вреда.
3. Въздействие на други фактори
(149)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: развитието на търсенето на пазара на Съюза и неговото сегментиране, износните резултати на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на продукта, предмет на разследването, антиконкурентните практики на пазара на Съюза, разликите в производствените методи и пазара втора употреба. Анализирани бяха също така и други фактори.
3.1. Внос от трети държави, различни от съответната държава
(150)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са на базата на данни от Евростат.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 971
81 464
81 602
88 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 591
2 522
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (тонове)
36 952
33 275
32 887
40 553
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
89
110
Пазарен дял
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 027
2 014
2 171
2 058
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
107
102
(151)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(152)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период, и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през ПР).
(153)
CCCLA отбеляза, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай.
(154)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при сравнение на ситуацията в началото и в края на разглеждания период, обемът на вноса от Турция се е увеличил с 10 %, или 1,1 процентни пункта, но също така, че средната му цена постоянно в била на по-високо равнинще (от 37 % до 60 %) от цените на китайския внос. Освен това той никога не е представлявал пазарен дял по-голям от 5,6 %. Поради това е трудно да се заключи, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на турския внос.
(155)
Поради горните причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено на състоянието на промишлеността на Съюза.
3.2. Пазарни сегменти
(156)
Асоциация на вносители, базирана в Германия, и някои от нейните членове посочиха, че въз основа на потребителските цени, качествата на продуктите и каналите за продажба, пазарът на керамичните продукти, обект на разследването, трябва да бъде разделен най-малко на следните три сегмента: първокласен (високо качество, високи цени), среден/нисък (средно/ниско качество, средни/ниски цени) и специални продукти (като декоративни изделия, сувенири, саксии и хотелски порцелан). Твърди се, че по-голямата част от производството на Съюза се продава на първокласния и/или на специалния продуктов пазар, докато китайският внос обслужва предимно нискоценовия сегмент на пазара. Промишлеността на Съюза целяла предимно бутиковите продажби, а не места, на които пазаруват обикновените потребители. Поради това китайският внос не се конкурирал пряко с производството на Съюза.
(157)
Разследването обаче не потвърди тези твърдения. На първо място се отбелязва, че сходният продукт не включва някои изделия, визирани от тези страни, такива като чисто декоративните предмети (вж. съображения (51) и (52)). На второ място, разследването показа, че производството на Съюза понастоящем обслужва всички пазари, също както вноса от Китай. Всъщност, съществена част от китайския внос би попаднала в обхвата на сегментите на така наречените първокласни или специални продукти. Един британски вносител твърди, че внася първокласни продукти от Китай, докато група от дружества от ЕС с производствени интереси в Китай също се позова на много високите цени, които тя предлага на пазара на Съюза за своите каменинови продукти с произход от Китай.
(158)
Накрая се прави позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт, се гледа като на съставляващи един продукт. По тази причина анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и на сходния продукт. Поради това, не бяха приети твърденията по отношение на някои сегменти.
3.3. Потребление и търсене
(159)
Една европейска асоциация на вносители и на търговци на дребно, както и CCCLA обърнаха внимание на свиването на търсенето в Съюза. Един невключен в извадката вносител заяви, че търсенето на порцеланови изделия, особено в сегмента за спомагателни съдове за сервиране и в частния сектор, е спаднало рязко и че оставащото търсене е изключително разнообразно. По подобен начин някои страни заявиха, че поради променящите се модни тенденции, сега потребителите търсят керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня на достъпни цени. Становището на търговците на едро е, че първокласният пазар намалява, и че ще намалява през следващите години.
(160)
Според горепосочената европейска асоциация на вносители и търговци на дребно, свиването на търсенето би могло да обясни спада на продажбите и на производството на производителите от Съюза през разглеждания период.
(161)
CCCLA заяви, че жалбата показва значителни колебания в нивото на потреблението в Съюза през целия разглеждан период, което е в съответствие с общите макроикономически условия. Според CCCLA, през разглеждания период успоредно с колебанията в търсенето на пазара на Съюза и на други пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, и както продажбите на производителите от Съюза, така и китайският внос са последвали промените в търсенето.
(162)
Една асоциация на вносители със седалище в Германия и някои от нейните членове посочиха, че данните за китайския внос след разширяването на Европейския съюз през 2004 г. и премахването на квотите за внос за този продукт от 1 януари 2005 г. показват голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене на пазара на Съюза между 2002 г. и 2005 г., което е последвано от намаление между 2005 г. и 2010 г. Според твърденията, производителите от Съюза не са искали и/или не са били в състояние да отговарят на такова търсене.
(163)
По отношение на тези твърдения, първо, прави се позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт се гледа като на съставляващи един продукт. Поради това, исканията във връзка с определени сегменти не са уместни и анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и сходния продукт.
(164)
На второ място, твърдението, че успоредно с колебанията в търсенето на други износни пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, е в противоречие с факта, че износните резултати на включените в извадката производители от Съюза, са се развили положително през разглеждания период.
(165)
На трето място, както е заключено в раздел Г.2 по-горе, потреблението е намаляло през разглеждания период. Няма доказателства, които да потвърждават, че производителите от Съюза не са имали желание и/или не са били в състояние да задоволят голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене в Съюза. Напротив, разследването установи, че през разглеждания период производителите от Съюза са отговорили на различни видове търсене, включително за по-евтини съдове и прибори за хранене. Дори ако е имало колебания в нивото на потреблението в Съюза през разглеждания период, което на някакъв етап може да е допринесло за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че то има такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и търпящото вреда състояние на тази промишленост през РП.
(166)
Затова техните твърдения бяха отхвърлени.
3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(167)
Според данни на Евростат (обем на износа) и от представителна извадка на производители от Съюза (средна износна цена), износът от промишлеността на Съюза се е изменял през разглеждания период, както следва:
Таблица 13
2008
2009
2010
РП
Обем на износа (в тонове)
90 968
73 502
83 091
88 105
Индекс (2008 = 100)
100
81
91
97
Средна износна цена (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Индекс (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
В своята жалба CCCLA отбелязва, че износът от производители на Съюза се е увеличил значително между 2009 г. и 2011 г. Според същата страна въздействието на факторите за причиняване на вреда е намаляло заедно с намаляването на износа на производителите от Съюза. От това би следвало, че вредата е била причинена от неблагоприятното развитие на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(169)
При това положение следва най-напред да се отбележи, че анализът на вредата е съсредоточен върху състоянието на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Следователно промените в износните резултати, ако има такива, нямат никакво въздействие върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като обем на продажбите, пазарен дял и цени. Второ, износът от промишлеността на Съюза може да се тълкува като начин за компенсиране на намалените продажби на пазара на Съюза, т.е. при вече понесена вреда. Трето, както посочва таблицата по-горе, общият износ от Съюза е намалял с 3 %. На последно място, експортните цени на продажбите на включените в извадката съдействащи производители са останали стабилни през разглеждания период.
(170)
Поради това твърдението бе отхвърлено и бе заключено, че износът на промишлеността на Съюза не е причинил никаква съществена вреда.
3.5. Премахване на квотите за внос
(171)
До 1 януари 2005 г. - за държавите, които са били членки на ЕС към момента - продуктите с произход от Китай и с кодове по КН, посочени в съображение (56), са били предмет на квотни ограничения, възлизащи общо на 84 473 тона през 2000 г. и постепенно увеличени до 147 744 тона през 2004 г. Според наличните статистически данни през 2004 г. вносът на разглеждания продукт в 27 държави, в момента членки на ЕС, е възлизал на 173 809 тона. Година по-късно, след премахването на квотите, този внос се покачва на 530 294 тона. Оттогава китайският внос не е спадал под 449 000 тона годишно.
(172)
Що се отнася до ролята на квотите за внос за въпросната вреда през разглеждания период, на първо място следва да се отбележи, че предвид постепенното им увеличаване и впоследствие премахване 3 години преди началото на разглеждания период и 6 години преди началото на РП, вече е било налице сериозно преструктуриране на пазара на Съюза, считано от 2002 г., което обяснява промените в пазарните обстоятелства. Това се потвърждава и от информацията, предоставена от жалбоподателя, относно прекратяването на дейността и обявяването на несъстоятелност на европейски производители на керамични съдове. В резултат на това промишлеността на Съюза, от началото на разглеждания период, е свила дейността си и е отчела по-висока ефективност.
(173)
Следователно може да се твърди, че премахването на квотите за внос на разглеждания продукт през 2005 г. може да се е отразило отрицателно върху промишлеността на Съюза преди началото на разглеждания период. Но дори в такъв случай, дъмпинговият внос е причината за вредата през РП. Следователно премахването на вносните квоти, считано от 2005 г., не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и нанесената на промишлеността вреда по време на разглеждания период и РП.
3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(174)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е била причинена от антиконкурентни практики на пазара на Съюза и също така бе заявено, че настоящата антидъмпингова процедура е била открита, за да се възстановят загубите, нанесени от глоби за незаконно картелиране. CCCLA заяви, че наличието на тайни споразумения на пазара на Съюза може да доведе до това данните за вреда (а именно продажни цени, обем на продажбите, пазарен дял и печалби), посочени в жалбата и събрани по време на разследването, да се окажат ненадеждни предвид факта, че не се отнасят за ситуация, която отразява нормалното функциониране на пазара.
(175)
От една страна се отбелязва, че през 2010 г. Комисията наложи глоба на седемнадесет предприятия за обзавеждане за баня, с дейност в шест държави членки, заради картелно уговаряне на цените между 1992 г. и 2004 г.: Германия, Австрия, Италия, Франция, Кралство Белгия (Белгия) и Кралство Нидерландия (Нидерландия) (8). Въпросните практики са се случили преди разглеждания период и са се отнасяли за други продукти. Освен това, единственото предприятие с дейност и в отрасъла на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня през разглеждания период е подало иск за отмяна на въпросната глоба в Общия съд на Европейския съюз. Искът остава висящ. От друга страна, германските власти започнаха процедура за разследване на картелиране срещу някои германски производители на съдове и прибори за сервиране през февруари 2011 г. Резултатите от разследването все още не са оповестени от германските власти, което не позволява да се правят заключения по този въпрос. Освен това въпросното разследване се отнася само до една държава членка, а промишлеността на Съюза е разположена в много страни. Затова твърденията бяха отхвърлени.
(176)
Колкото до представения от някои страни аргумент, че някои производители от Съюза са променили дейностите си и са започнали също да търгуват с произхождащи от Китай продукти, то това е бизнес решение, което не може да бъде наречено антиконкурентно.
3.7. Методи на производство
(177)
Според някои заинтересовани страни предпочетените от производителите от Съюза методи на производство очевидно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Същите подчертават, че производствените методи в Съюза са далеч по-неефективни спрямо китайските - методите в Съюза са изцяло автоматични, което води до високи разходи за пренастройка при производство на малки серии, оскъпяване на изработката на форми и на суровините и, поради процеса на двойно изпичане, по-високи разходи за електроенергия. Освен това, за разлика от производителите от Съюза, китайските производители работят въз основа на поръчки, имат по-ниски разходи за склад и продават цялата си продукция в партиди без сортиране и в съчетание с ценови отстъпки. Също така разходите за декал за глазурна декорация са почти двойно по-големи в Съюза. От друга страна, някои страни посочиха ефективността на производствените методи на Съюза, например при по-големите серии.
(178)
Разследването установи наличието на трансфер на технологии в тази област в световен мащаб. Не бе установена връзка между специфичен начин на производство и успешна дейност. Не бе доказано и че изборът на специфичен начин на производство влияе дотолкова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.8. Пазари на стоки втора употреба
(179)
Според невключен в извадката вносител домакинствата са свили потреблението си през последните десетилетия и се освобождават от ненужните им предмети на битпазари, през интернет търгове или чрез други форми на пазари на стоки втора употреба. Според тази страна, употребяваните съдове и прибори за сервиране и за кухня задоволяват значителна част от настоящото търсене и са в пряка конкуренция с новата продукция. Невключеният в извадката вносител представи допълнителна документация за търгуваните в интернет цени на няколко продуктови линии на известни немски производители на порцелан.
(180)
Не бе намерено обаче достатъчно основание да се екстраполират обемите и цените в една немскоезична интернет платформа на много специфични продуктови линии от три германски фирми върху други държави от Съюза или други продуктови гами. Следователно бе невъзможно да се определи количествено този пазар и разследването не можа да потвърди, че пазарът на стоки втора употреба е достатъчно значителен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.9. Икономическата криза
(181)
Според CCCLA, предполагаемата вреда е причинена от въздействието, което имат финансовата криза, икономическата рецесия и кризата на държавния дълг върху бюджета на потребителите. Жалбоподателите се предполага, че реализират печалби на оперативно равнище и следователно според CCCLA установените загуби трябва да се отдадат на финансовите спекулации (като загубите от акции или от държавни облигации), а неоперативните разходи - на финансовата криза.
(182)
Икономическата криза може да обясни свиването на потреблението през части от разглеждания период. Същевременно следва да се отбележи, че в условията на спад на потреблението през разглеждания период и в ситуация на нарастващо потребление в периода между 2009 г. и РП, характеристиките на дъмпинговия внос на ниски цени се различават от тези на промишлеността на Съюза.
(183)
Разследването ясно показва, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не бе в състояние да се възстанови, да постигне отново значителен обем при продажбите и загуби значителен пазарен дял през разглеждания период, докато китайският дъмпингов внос завзе по-голям пазарен дял.
(184)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост през РП.
3.10. Други фактори
(185)
Според една асоциация са налице други фактори, които биха прекъснали причинно-следствената връзка. Тази заинтересована страна се позова на конкуренцията в рамките на Съюза (въз основа на това, че цените в Съюза се различават значително) и на валидните в Съюза изисквания за здраве и безопасност, които стават все по-строги и по този начин оскъпяват производствените разходи. Наред с това бяха посочени и други фактори, като имитацията на продукти от страна на някои китайски производители и наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС, за които се смята, че затрудняват износа на производителите от Съюза.
(186)
Що се отнася до аргумента за конкуренцията в рамките на Съюза, разследването не установи каквато и да било връзка между вредата, местоположението на производителите от Съюза и цените в тази държава членка. Що се отнася до аргумента за съюзните изисквания за здраве и безопасност следва да се отбележи, че те са приложими за произведените в съюза и за вносните продукти, т.е. оказват въздействие върху цените на всички оператори. Предвид факта, че не бе представена информация в подкрепа на аргумента за имитацията на продукти, не бе възможно да се анализира твърдението за подобно въздействие. Аргументът за наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС не бе счетен за основателен: подобни бариери биха могли да възпрепятстват производителите от Съюза да се възползват от възможностите си за износ, но това не е свързано с намаляването на продажбите на пазара на Съюза, т.е. на пазара, на който е понесена вредата.
(187)
CCCLA посочи други фактори, а именно недостига на квалифицирана работна ръка на пазара на Съюза и самопричинената вреда от вноса на разглеждания продукт от страна на някои производители на Съюза. Същевременно въз основа на наличната информация бе направено заключението, че като цяло цялата промишленост на Съюза е била в лошо състояние и разнообразяването на бизнес моделите не е причинило вреда на промишлеността на Съюза и следва по-скоро да се тълкува като начин да се компенсират намалените продажби на пазара на Съюза. Що се отнася до недостига на квалифицирана работна ръка в сектора на керамичните съдове и прибори за сервиране и за кухня в Съюза, нито една от заинтересованите страни в Съюза не потвърди това да я засяга.
(188)
Един вносител прикани институциите да анализират въздействието на други видове съдове и прибори за сервиране или за кухня, например изработените от пластмаса, алуминий, меламин и стъкло. Никаква информация обаче не бе представена в подкрепа на това твърдение. Разследването не можа да установи никакви факти по този въпрос.
(189)
Някои страни обвързват понесената от промишлеността на Съюза вреда с нейното състояние преди разглеждания период. В тази връзка, според някои вносители влошаването на състоянието на промишлеността на в Съюза е започнало още в периода 1975-2002 г. Анализът на Комисията обаче не бе възможно да се простре толкова назад в миналото, като една от причините е и липсата на надеждни данни за този период. Това важи и за друго едно събитие, натъпило много преди разглеждания период: държавното субсидиране на германската порцеланова промишленост, което, според невключен в извадката вносител, доказва, че промишлеността на Съюза не е повишила своята ефективност (9).
(190)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причнно-следствената връзка
(191)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(192)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на оценка на интересите на различните заинтересовани страни, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(193)
Промишлеността на Съюза се състои от повече от 200 производители, със заводи, разположени в различни държави членки на Съюза, в който през РП повече от 25 000 души са били пряко заети в производството и продажбата на сходния продукт.
(194)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава по време на периода на разследване. По-специално, някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например производство, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, разкриха низходяща тенденция през разглеждания период. МСП са пострадали най-силно: през разглеждания период те отбелязват загуби от 2010 г. насам. Според оценките, ако не се предприемат мерки, вече положените усилия в сектора ще бъдат недостатъчни за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, което би могло допълнително да се влоши.
(195)
Констатациите на настоящото разследване не се омаловажават от факта, че някои производители от Съюза се справят по-добре от други или от състоянието на промишлеността на Съюза преди разглеждания период.
(196)
Налагането на мерки се очаква да възстанови реалните и справедливи условия за търговия на пазара на Съюза. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху неговото икономическо състояние и рентабилност.
(197)
Според някои вносители, ако бъдат наложени мерки, разглежданият продукт ще бъде заменен от други видове продукти (различни от произведените в Съюза съдове и прибори за сервиране и за кухня), като платове (например за стоки, предназначени за подаръци) или пластмасови съдове и прибори за сервиране, от което ще се възползват сектори, които не са свързани с керамиката. Разследването обаче не можа да потвърди, че тази замяна ще бъде значителна.
(198)
Поради това бе заключено, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на произведени в Китай керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(199)
Както бе посочено в съображение 4 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители бе използвана представителна извадка.
(200)
Като цяло, по време на РП, включените в извадката вносители са се снабдявали най-вече от съответната държава и са осигурявали заетост на около 350 души при вноса и продажбата на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Обект на дейността им са били различни видове продукти - подаръци от порцелан, марков фаянс и обикновени съдове и прибори за хранене в домакинствата. Всички те съдействаха в различна степен. Например двамата най-големи вносители в извадката, които са и големи разпространители на дребно, не предоставиха изчерпателни данни за своята рентабилност и маржове между цените на закупуване и препродажба на несвързани купувачи и един от тях дори отказа достъп до своята счетоводна документация. Тези страни предоставиха само трансферни покупни цени и/или трансферни продажни цени. Поради това, въпреки че бе поискана многократно, не бе получена значима информация, която да позволи изчисляване на представителен брутен и нетен марж на вносителите на разглеждания продукт общо за извадката.
(201)
Аналогично, данните, предоставени от включените в извадката двама вносители/търговци на дребно, поради своята недостатъчност в много отношения, не позволи оценка на брутния и нетния марж на печалбата на търговците на дребно за разглеждания продукт. Следователно въз основа на информацията от вносителите в извадката не бе възможно да се определи дали веригата на доставки в ЕС може да поеме предложеното антидъмпингово мито и съответно въздействието на едно такова мито върху цената на дребно и оттам - върху потребителите.
(202)
Същевременно, на първо място, що се отнася до вносителите, по-голямата част от тези, които отговориха на съдържащите се в извадката въпроси към вносителите, заявиха брутен марж между покупна цена и цена на препродажба между 50 % и 200 %. Проверените данни за включените в извадката чисти вносители потвърждават, че тези брутни маржове са представителни. Второ, въз основа на обществено достъпни данни може да се предположи, че веригата на доставки в ЕС (т.е. вносители и последващи канали) е напълно в състояние да поеме антидъмпингово мито с предложената ставка, без да се застрашава жизнеспособността на съответните икономически оператори. Според една неотдавнашна публикация (10), една китайска керамична чаша, закупена от дистрибутори от ЕС на цена на дребно 0,70 USD, се продава в ЕС за 3,50 USD - с увеличение от над 150 % за дистрибутора/търговеца на дребно. В този сценарий така предложените антидъмпингови мита биха довели при по-голямата част от вноса до надценка от 0,16 EUR (и до 0,36 EUR за производителите, неоказали съдействие) за веригата на доставки на ЕС, която би имала като цяло брутен марж от 2,08 EUR за този конкретен продукт. Освен това проведеното от CBI през 2009 г. проучване на пазара „Тhe tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009“ (Пазарът на съдове и прибори за сервиране, кухня и други изделия за домакинството в ЕС, ноември 2009 г.), посочено в съображение 112 по-горе, се докладва за съотношения между стойност CIF на границата на ЕС и потребителските цени, вариращи между 2,6 и 5,3 (11). И накрая, включените в извадката вносители/търговци на дребно никъде не посочват, че биха изключили от вноса или продажбите си съдовете и приборите за сервиране или за кухня, ако бъдат наложени антидъмпингови мита.
(203)
Предвид гореизложеното и при липса на всякаква друга надеждна информация, получена до момента в рамките на настоящото разследване, временно се приема, че дистрибуторската верига като цяло, включително вносителите, е вероятно способна да поеме увеличението на цените CIF, на предлаганите нива, без никакъв особен проблем и не е вероятно това да доведе до увеличение на цените за потребителите. Независимо от това заинтересованите страни отново се приканват изрично да представят допълнителни, пълни и проверими данни по този въпрос, които ще позволят допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки и, съответно, върху потребителите през следващия етап на настоящата процедура.
(204)
Изявления относно интереса на Съюза бяха получени от повече от 20 невключени в извадката вносители, основно малки предприятия, една асоциация за европейска и международна търговия, шведско сдружение на вносителите и на търговците на дребно, холандска асоциация на вносителите от Далечния изток и от асоциация и мрежа на вносители със седалище в Германия. Обща загриженост на вносителите е, че мерките ще доведат до увеличение на цените на вноса и до (частично) свиване на дейността им, което като цяло ще им се отрази отрицателно inter alia по отношение на маржовете и рентабилността. Тези аргументи не могат да бъдат приети въз основа на заключенията в следващото съображение и в съображение 202.
(205)
Няколко вносители заявиха, че ще бъдат загубени повече работни места при вносителите, ако бъдат наложени мерки, отколкото ще бъдат запазени при производителите от Съюза. Това обаче противоречи на други представители на вносителите, които твърдят, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци) или че биха се снабдявали повече в рамките на Съюза.
(206)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху вносителите, които ще понесат значителни разходи за администрация и пренасочване на снабдяването, ако се наложи да потърсят алтернативи на вноса от Китай. Според една асоциация за европейска и международна търговия подобна смяна е трудна, тъй като вносителите са инвестирали много в своите доставчици. Същевременно това изглежда не създава загриженост у някои вносители, които предпочитат възможността да преминат към други снабдители. Освен това фактът, че предлаганите продукти и потреблението в Съюза следват модните тенденции показва, че разходите за разработване на нови продукти (от нови доставчици) са присъщи на сектора.
(207)
Няколко невключени в извадката вносители заявиха, че заводите в Съюза не желаят да произвеждат артикули с чужда марка. Това обаче бе опровергано от резултатите на разследването по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза (които показаха, че те са произвеждали артикули, които носят марката на трети страни), от доводите, представени от друг вносител и от факта, че няколко вносители, които разпространяват продукти под своя собствена марка се снабдяват с част от асортимента си в рамките на Съюза.
(208)
Един невключен в извадката вносител изрази нежелание да споделя идеи за производство, дизайн на артикули и свои разработки с някои конкурентни европейски производители на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Разследването обаче не потвърди това като обща загриженост сред вносителите. Следва да се отбележи, че въпросният вносител е имал правни спорове с някои германски производители и че част от асортимента му е в пряка конкуренция с този на производителите от Съюза.
(209)
Някои вносители заявиха, че не могат да се снабдяват от производители в Съюза поради по-високите им цени, липсата на капацитет за занаятчийски изделия, невъзможност да предложат малки серии, липсата на гъвкавост, липсата на необходимата организация адекватно да задоволят нуждите на големите търговци на дребно, които предлагат много продукти и/или отсъствието на някои производствени процеси, качество, видове украса или форми. Според цитираните страни проблемите са наистина значими по отношение на занаятчийските и промоционалните артикули (напр. грънчарските изделия), някои маркови продукти, които се продават с лиценз, производството на някои професионални артикули със запазена марка и на някои специални артикули за гарнитури и кетъринг (напр. порцеланови изделия с голям обем). Някои вносители заявиха, че нямат алтернатива, освен вноса от Китай. Разследването обаче установи, че повечето известни вносители се снабдяват с керамични съдове и прибори за сервиране и/или за кухня от няколко източници, включително от производители в Съюза, в широка гама от асортимент и качество. Освен това производителите от Съюза предлагат голямо разнообразие от продукти и притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(210)
В заключение налагането на мерки може действително да се отрази отрицателно на финансовото състояние на някои вносители. Като цяло обаче не се очаква това отрицателно въздействие да отслаби общото финансово състояние на вносителите. Като цяло се очаква, че те са в състояние да поемат (отчасти) увеличението на цените и/или да отразят (отчасти) това увеличение върху цените за клиенти (т.е. търговци на едро, дистрибутори, търговци на дребно), още повече, че митата ще засегнат основният източник на пазара. За вносителите, които заявиха интерес, и които са същевременно и търговци на дребно, разследването показа, че разглежданият продукт представлява малка част от тяхната цялостна търговска дейност. Информацията, представена от тези страни не позволи адекватно количествено определяне до каква степен те са способни да поемат увеличение на покупната цена при предложените за ставката нива, но, както е обяснено в съображения 202-203, информацията, събрана досега не предполага, че те няма да бъдат в състояние да го сторят.
(211)
Поради това се приема временното заключение, че налагането на мерки на предложените нива няма значителен отрицателен ефект върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на други икономически отрасли
(212)
Според няколко вносители налагането на каквито и да било мерки вероятно ще окаже отрицателно влияние върху бизнес партньорите на вносителите - от предприятията за глазиране и декориране до търговците на едро, дистрибуторите или търговците на дребно. В тази връзка те твърдят, че налагането на мерки може да доведе до загубата на повече работни места в техните „предприятия-спътници“, например при дизайнерите или при логистиката, от броя на запазените/създадените работни места в промишлеността на Съюза. Някои вносители твърдят също, че секторът на артикулите за подаръци, рекламната индустрия, отраслите на хотелиерството и ресторантьорството, колективния кетъринг и търговските потребители като цяло също ще бъдат пряко засегнати от дефицит на продукти. Това би довело бързо до засилване на ценовата конкуренция при големите търговци на нискотарифни стоки. Институциите, които обикновено срещат бюджетни трудности, като например заведенията за грижи, също ще бъдат засегнати. Освен това, някои страни изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки биха довели до недостиг на материали за артистични и творчески дейности, например в ателиета на художници на порцелан или в занаятчийски работилници.
(213)
Всички тези твърдения не бяха счетени за основателни. От една страна твърденията на тези вносители изглежда противоречат на други техни твърдения, в които посочват, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци), като по този начин разчитат във всички случаи на своите обичайни бизнес партньори, посочени по-горе. Освен това може да се очаква, че „предприятията-спътници“ за промишлеността на Съюза ще извлекат полза от налагането на мерките. От друга страна, разследването не стигна до заключението, че ще има дефицит на продукти, ако вносът от Китай се конкурира на недъмпингови цени. Очаква се така изготвените мерки да осигурят равнопоставеност за всички доставчици на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, а не да ограничат прекомерно вноса от въпросната държава. Що се отнася до изтъкнатото засилване на ценовата конкуренция, това също може да се разглежда като положително въздействие например от институциите, които обикновено срещат трудности със своите бюджети, като например заведенията за грижи.
(214)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху секторите за продажби на едро и дребно в Швеция. Тя прогнозира намаление от 2-3 % в заетостта (повече при младите хора) и от 20 % във вноса. Тази прогноза обаче изглежда завишена. В това отношение следва да се отбележи, че нито един от вносителите, които са едновременно с това и търговци на дребно и които представиха позиции в контекста на разследването, не посочиха, че продуктът ще бъде цялостно изключен от асортимента им, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита. Направените от един от тях прогнози за заетостта, в случай на налагане на мерки, принципно съвпадат с тези при неналагането на мерки.
(215)
CCCLA се позова на датско проучване, според което всяко евро, спечелено от производителите от Съюза благодарение на защитата на търговията, коства на дружествата потребители в Съюза понякога над 60 пъти повече. Това твърдение обаче е твърде общо, не е конкретно свързано с настоящото разследване и няма доказателства, че в настоящия случай това ще бъдат действителните последствия.
(216)
Един доставчик на рекламни дейности за търговци на дребно на големите търговци на дребно в целия свят заяви, че за дейността му са му необходими големи количества за кракосрочни рекламни дейности, продължаващи по няколко месеца. Според тази страна, която се снабдява с около две трети от продуктите си от Азия, най-вече Китай, значителното мито ще елиминира възможността ѝ да продава на рекламни цени в бъдеще. Трябва да се признае, че антидъмпинговите мита може да имат отрицателно въздействие върху този вид стопанска дейност. Целта на митата обаче не е да изключат китайските стоки от пазара. Освен това през последните три години производителите от Съюза покриха 33 % от търсенето, което тази страна нарече „променливо“.
(217)
На този предварителен етап следователно се прави заключението, че ползите, които могат да бъдат постигнати чрез предотвратяване на вреда за остатъка от това разследване, чрез налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт, не могат да бъдат релативирани от потенциалното им отрицателно въздействие върху някои други сектори на икономиката.
5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(218)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили доводи.
(219)
Въпреки това, с оглед на публично достъпните данни, както бе споменато в съображение 202 по-горе, се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат от веригата за доставки и следователно няма да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(220)
Според CCCLA и няколко страни, представляващи интересите на вносителите и търговците на дребно, ако се наложат антидъмпингови мита, най-много ще пострадат потребителите от ЕС. В Съюза потребителите с ниски доходи представляват най-голям дял на потребителите и ще бъдат изправени пред по-ограничен избор и по-високи цени, без да има допълнителна стойност, и това се случва в момент на нестабилна икономика на ЕС. Твърди се, че този продукт има психологически пределни цени, над които потребителите не купуват. Някои видове от въпросния продукт ще изчезнат от пазара или ще бъдат заменен от други материали, като пластмаси, меламин, метал или дърво. Като цяло тези варианти са по-нещадящи околната среда продукти. Също така бе заявено, че изборът ще бъде ограничен, тъй като разглежданият внос, който задоволява над 60 % от търсенето, ще е отстранен от пазара на Съюза, а липсата на предлагане ще насърчи покачването на цените. В същия дух някои страни изтъкнаха, че потребители пазаруват наблизо в района, където живеят, но производителите от Съюза не са в състояние или не желаят да доставят нискобюджетни продукти в местни магазини. Фактът, че германските производители могат да предлагат по-големи стандартни обеми на по-изгодна цена, не удовлетворява пазара на Съюза, който има нужда от разнообразие в съответствие с променящите се моди и тенденции. В някои доводи се изтъква, че ако китайският внос все пак остане на пазара на Съюза, това вероятно ще е в значително по-малки обеми и на значително по-високи цени, а именно поради по-високите заплати в Китай и допълнителните мита. Също така бе заявено, че ако продуктът не е достъпен, младото поколение няма да познава този продукт.
(221)
По отношение на твърденията, свързани с по-ограничения избор, следва да се отбележи, че разследването установи, че промишлеността на Съюза предлага широка гама продукти, които са насочени към различни пазарни сегменти и канали за разпространение. Очаква се мерките да помогнат на промишлеността на Съюза да използва пълния си потенциал и допълнително да обогати пазара с продуктите си. Освен това, нито един от вносителите, които в същото време са търговци на дребно, не посочи, че може да обмисли пълно изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(222)
По отношение на твърденията за по-високи цени разследването има за цел създаването на равнопоставени условия на конкуренция, а не изключването на китайски стоки от пазара на Съюза. Обективно не могат да бъдат установени пределни цени, над които потребителите няма да купуват този вид продукт. Освен това, тъй като вносителите често са обвързани от ценови листи за най-малко една година, като цяло не се очаква те да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си в краткосрочен план. И което е още по-важно, предвид равнището на мерките и значителната разлика между цената на вноса и цената на препродажба, е малко вероятно ползвателите и потребителите да заплащат значително по-високи цени - митото се изчислява въз основа на вносната цена CIF, а цените на дребно са многократно по-високи от цената на вноса. Поради това митото най-вероятно ще се поеме от веригата на доставка - от вносителя до крайния потребител. Дори да има някакви увеличения на цените, те ще са малки и няма да оказват влияние върху избора на потребителите. Не се очаква антидъмпинговите мерки да доведат до това, младото поколение да не купува керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. В допълнение на това следва да се отбележи, че при разследването се установи, че промишлеността на Съюза може да предлага конкурентни цени.
(223)
Също така не се стигна до заключение, че мерките ще окажат значително въздействие върху материалите, използвани за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Видът на материала не винаги е основната движеща сила при избора, например на керамично изделие за подарък. Ясно е, че взаимозаменяемостта на материалите не винаги е възможна: например законодателството на Съюза относно материали, предназначени за контакт с храни, налага определени изисквания към материалите, които ще бъдат в контакт с храни. Следва да се отбележи също така, че един утвърден вносител, който също е търговец на дребно, също смята, че хората ще продължат да се хранят от керамични чинии, вместо от чинии от други видове материали - и неговите планове за разширяване отчитат това.
(224)
Твърденията относно трудности при предлагането не могат да бъдат приети, тъй като, от една страна, фактът на създаване на равнопоставени условия на конкуренция при справедливи цени не води до пълното отстраняване на вноса от Китай. Напротив, всички световни играчи се очаква да се възползват от по-справедливата търговска ситуация. От друга страна беше установено, че фактът, че понастоящем промишлеността на Съюза е в състояние да задоволява една трета от общото потребление на Съюза, не поставя под въпрос факта, че вносът от Китай следва да се пуска на пазара на ЕС на недъмпингови цени. Както експортните резултати на промишлеността на Съюза, така и и фактът, че тя не работеше с пълния си капацитет през разглеждания период, показва, че производителите на Съюза наистина могат да продават повече на пазара на Съюза, в случай че дъмпинговият внос е отстранен. И на последно място, но не и по важност, Китай не е единственият източник на внос в Съюза.
(225)
Както едно датско изследване, посочено от CCCLA, така и едно шведско научно изследване, посочено от шведското сдружение, показват, че антидъмпинговите мерки по принцип струват скъпо на потребителите. При все това, тези отчети са твърде общи, не са конкретно свързани с настоящото разследване и няма доказателства, че въздействието наистина ще е такова.
(226)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително въздействие върху домакинствата.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(227)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китай.
(228)
Това заключение не се релативира от съображенията, представени от няколко страни, а именно, че антидъмпинговите мита като цяло са компромис с усилията за разпространение на някои ценности на Съюза в държави, които не са членки на Съюза, като например подобряване на социалните стандарти на доставчиците, премахване на детския труд или програми за околната среда и общи програми за развитие. Тези въпроси не не противоречат на целта да се постигне открита и справедлива търговия чрез защита на производството на Съюза от нарушаването на международната търговия, като например дъмпинга, като се прилага инструмент за търговска защита в съответствие със законодателството на ЕС и правилата на СТО.
(229)
Незвисимо от гореизложеното настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(230)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(231)
С цел определяне на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(232)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 135, марж на печалба в размер на 6 % от оборота би могъл временно да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза може да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(233)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез приспадане на действителната печалба от цената франко завода и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6 % към цената на производствените разходи на промишлеността на Съюза.
(234)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(235)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(236)
Въз основа на изложеното по-горе са установени антидъмпинговите митнически ставки, в конкретния случай, на нивата на дъмпинговите маржове.
(237)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за производство или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(239)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащи производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(240)
Една страна поиска мерките, ако има такива, да бъдат наложени под формата на минимална цена. Страната заяви, че адвалорните мита ще засегнат най-вече потребителите, които купуват висококачествени продукти или внесени продукти с високо тегло. Въпреки това разследването показа, че друга форма мерки няма да бъде по-подходяща с оглед на гамата продукти, които попадат в обхвата на продукта.
(241)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временна митническа ставка
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd и Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Всички други съдействащи производители износители
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Всички други дружества
58,8 %
109,3 %
58,8 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(242)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедура, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 (кодове по TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от Китайската народна република
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Дружествата, посочени в приложение I
26,6 %
B354
Всички други дружества
58,8 %
B999
3. Временните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 на настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1072/2012
(2012. gada 14. novembris),
ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija 2012. gada 16. februārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (turpmāk “procedūras sākšanas paziņojums”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “attiecīgā valsts”, “Ķīna” vai “ĶTR”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2012. gada 3. janvārī tika iesniegta sūdzība to ES ražotāju (turpmāk “sūdzības iesniedzēji”) vārdā, kuri nodrošina vairāk nekā 30 % no kopējā Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējiem, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem, piegādātājiem un attiecīgajām zināmajām apvienībām, kā arī ĶTR pārstāvjiem. Komisija informēja arī ražotājus Krievijas Federācijā, kura procedūras sākšanas paziņojumā bija norādīta kā iespējamā analogā valsts. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(4)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju skaitu, procedūras sākšanas paziņojumā ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim tikai aicināti pieteikties Komisijā un iesniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu. Šī informācija atbilstīgi pamatregulas 17. pantam sniegtu Komisijai iespēju pieņemt lēmumu par to, vai ir jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veidot atlasi.
(5)
Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, procedūras sākšanas paziņojumā tika norādīts, ka Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Minētā priekšatlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākšanas posmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, to lielums un ģeogrāfiskā atrašanās vieta Savienībā, kā arī ražojumu segments. Atlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji, kuri aptver visus svarīgākos ražojumu tipus un atrodas piecās dalībvalstīs, un divi no tiem bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Šī provizoriskā atlase nodrošināja vairāk nekā 15 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Tomēr viens no provizoriski atlasītajiem ražotājiem nevēlējās būt daļa no atlases, un vairākas ieinteresētās personas iesniedza paziņojumus, ka nav ņemta vērā dalībvalsts ar lielu ražošanas apjomu un ka tā būtu jāiekļauj reprezentatīvajā atlasē. Ņemot vērā minēto, Komisija mainīja savu provizorisko atlasi, un galīgajā atlasē bija iekļauti septiņi Savienības ražotāji, kuri aptver visus svarīgākos ražojumu veidus un atrodas sešās dalībvalstīs, turklāt divi no tiem ir MVU. Šī atlase nodrošināja vairāk nekā 20 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma.
(6)
Aptuveni 400 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas ĶTR, kuras nodrošina vairāk nekā 60 % no kopējā eksporta apjoma, sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija izveidoja provizorisku atlasi, kurā iekļāva piecus ražotājus eksportētājus ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību, un aicināja visus Komisijai zināmos ražotājus eksportētājus komentēt ierosināto atlasi. Divi iekļaušanai atlasē priekšatlasītie ražotāji eksportētāji precizēja atlases veikšanai sniegto informāciju, un šo precizējumu rezultātā to eksporta apjoms nebija pietiekams, lai tos iekļautu atlasē. Tad Komisija sagatavoja galīgo atlasi, kurā iekļāva pēc atjauninātās informācijas saņemšanas noteiktos piecus lielākos uzņēmumus eksporta apjoma ziņā. Atlasītie uzņēmumi nodrošina gandrīz 20 % no visu to ražotāju eksportētāju eksporta apjoma uz Savienību, kuri sadarbojās.
(7)
Iekļaušanai galīgajā atlasē tika atlasīti šādi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi,
c)
CHL International Ltd un tā saistītie uzņēmumi,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited un tā saistītie uzņēmumi (turpmāk tekstā “Niceton”) un
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Viens uzņēmums apstrīdēja atlasē iekļauto uzņēmumi izvēli un apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj atlasē. Šā uzņēmuma pārstāvji norādīja, ka tā iekļaušana atlasē neradītu pārmērīgi lielu atlasīto uzņēmumu skaitu vai kavējumus izmeklēšanas gaitā, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmums ir salīdzinoši neliels eksportētājs. Šā uzņēmuma pārstāvji arī apgalvoja, ka uzņēmums pieder ārvalstu īpašniekiem un ka atlase bez šā uzņēmuma iekļaušanas nebūtu uzskatāma par reprezentatīvu.
(9)
Komisija atgādina, ka atlasē iekļautos uzņēmumus izvēlējās, pamatojoties uz lielākajiem apjomiem atbilstīgi pamatregulas 17. panta 1. punktam, ņemot vērā tādu ražotāju skaitu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Ņemot vērā apstākli, ka uzņēmums ir salīdzinoši neliels eksportētājs, tā iekļaušana nesniegtu nekādu pievienoto vērtību atlases reprezentativitātei attiecībā uz eksporta apjomu. Turklāt ir arī norādīts, ka uzņēmums savu ierosinājumu iesniedza ļoti vēlu, proti, četrus mēnešus pēc tam, kad visi ražotāji eksportētāji tika informēti par galīgo atlasi, kā arī pēc atlasīto uzņēmumu darba telpu pārbaudes apmeklējumiem. Tāpēc prasība par iekļaušanu atlasē tika noraidīta.
(10)
Noteiktajā termiņā uz atlases jautājumiem atbildēja sešdesmit nesaistīti importētāji, piedāvājot sadarbību procedūras ietvaros. No šiem uzņēmumiem atlases izveidošanai tika atlasīti pieci. Šie pieci nesaistītie importētāji tika izvēlēti, pamatojoties uz importa un Savienībā veiktās tālākpārdošanas apjomu un vērtību, to ģeogrāfisko atrašanās vietu, uzņēmējdarbības modeli un ražojumu segmentu. Atlasītie uzņēmumi nodrošināja Savienībā lielākos importa un tālākpārdošanas reprezentatīvos apjomus un vērtības, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar atlases sagatavošanas posmā ziņotajiem rādītājiem, tie nodrošināja aptuveni 6 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma izmeklēšanas periodā (IP).
(11)
Lai ražotāji eksportētāji pēc pašu vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) vai individuālu režīmu (IR), Komisija ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri to pieprasīja, un ĶTR varas iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas.
(12)
Vienpadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji vai to grupas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pieprasīja TER vai IR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Trīs no šiem prasības iesniedzējiem tika iekļauti atlasē, bet pārējie astoņi tajā netika iekļauti. Viens ražotājs eksportētājs, kurš netika iekļauts atlasē, vēlāk atsauca savu TER prasību, atstājot spēkā prasību par IR piemērošanu. Pārējie divi atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un četri citi uzņēmumi, kas netika iekļauti atlasē, pieprasīja tikai IR piemērošanu.
(13)
Komisija nosūtīja anketas pieciem atlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un gandrīz 300 citiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas to bija pieprasījuši. Turklāt anketas tika nosūtītas septiņiem atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieciem atlasē iekļautajiem importētājiem, četrām mazumtirgotāju un izplatītāju apvienībām, kā arī individuāliem mazumtirgotājiem un izplatītājiem, kuri to pieprasīja. Turklāt anketas tika nosūtītas ražotājiem eksportētājiem Indijā, Turcijā, Brazīlijā, Taizemē un Krievijā, jo tās tika uzskatītas par kandidātvalstīm piemērotas analogās valsts atlasē.
(14)
Tika saņemtas atbildes no trīspadsmit ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un no trim ražotājiem iespējamās analogajās valstīs (Brazīlijā, Taizemē un Krievijā). Turklāt atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no septiņiem atlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un pieciem atlasē iekļautiem importētājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no viena mazumtirgotāja, viena izplatītāja un divām mazumtirgotāju un izplatītāju apvienībām.
(15)
Turklāt Komisija saņēma piezīmes no vairāk nekā 20 importētājiem, kuri nav saistīti ar ražotāju eksportētāju, vairākiem mazumtirgotājiem, mārketinga programmu nodrošinātāja un Ķīnas Vieglās rūpniecības ražojumu un amatniecības palātas (CCCLA).
(16)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a) ražotāji Savienībā
(17)
Septiņu atlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.
(18)
Atlasē iekļautie Savienības ražotāji un citi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, pamatojoties uz pamatregulas 19. pantu, lūdza neizpaust viņu identitāti. Šie ražotāji apgalvoja, ka to identitātes izpaušana varētu radīt būtiskas negatīvas ietekmes risku.
(19)
Vairāki Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, Savienībā veic piegādes klientiem, kuri arī importē ražojumus no Ķīnas, tādējādi gūstot tiešu labumu no šāda importa. Tādēļ šie sūdzības iesniedzēji uzskatīja, ka viņi atrodas delikātā situācijā, jo daži to klienti varētu būt neapmierināti, ka viņi ir iesnieguši vai atbalsta sūdzību par dempingu, kas, iespējams, nodara kaitējumu. Minēto iemeslu dēļ viņi uzskatīja, ka pastāv pretdarbības risks no vairāku to klientu puses. Turklāt atsevišķi Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, arī veic preču eksportu uz Ķīnu. Šo uzņēmumu pārstāvji apgalvoja, ka sūdzības iesniegšana par dempingu, kas, iespējams, nodara kaitējumu, vai tās atbalstīšana varētu radīt apdraudējumu viņu uzņēmējdarbībai Ķīnā. Prasību izpildīja, jo tā bija pietiekami pamatota.
(20)
Dažu ražotāju eksportētāju pārstāvji, CCCLA un vairāki nesaistīti importētāji apgalvoja, ka tie pienācīgi nevar īstenot savas tiesības uz aizstāvību, jo netiek izpausta sūdzības iesniedzēju un sūdzību atbalstītāju identitāte. Viņi apgalvoja, ka šādos apstākļos personām tika liegta iespēja komentēt stāvokli, būtisku kaitējumu, to, vai ražotājus varētu izslēgt no Savienības ražošanas nozares atbilstīgi pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam, un/vai atlases reprezentativitāti. Tomēr ir norādīts, ka Komisija nodrošināja iespēju pārbaudīt un risināt šos jautājumus, ļaujot ieinteresētajām personām izskatīt pieejamos dokumentus, piemēram, saraksti ar ieinteresētajām personām, iesniedzot piezīmes par stāvokli un izveidoto atlasi, kā arī pieprasot pienācīgi pamatotas piezīmes no pārējām personām. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
b) ĶTR ražotāji eksportētāji
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (turpmāk tekstā “Hunan Hualian”);
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (turpmāk tekstā “Guangxi Sanhuan”);
-
CHL International Ltd un CHL Porcelain Industries Ltd (turpmāk tekstā “CHL”);
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited un saistīts tirgotājs Honkongā, Niceton International Limited (turpmāk tekstā “Niceton”);
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd;
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd;
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd;
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd;
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd;
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd and Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (turpmāk tekstā “Grand Collection”);
-
Tienshan (Handan) Ceramics Company Limited;
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited;
c) Savienības importētāji
-
Symbol srl, Treviso, Itālija;
-
Metro AG, Diseldorfa, Vācija;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Vācija;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austrija;
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Šveice;
d) ražotājs eksportētājs analogā valstī
(21)
Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, pieprasīja neizpaust tā identitāti, jo tā identitātes izpaušana varētu radīt būtisku negatīvu ietekmi uz tā uzņēmējdarbību. Prasību uzskatīja par pamatotu un pieņēma.
3. Izmeklēšanas periods
(22)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods ir no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” vai “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk tekstā “attiecīgais periods”).
(23)
Sūdzības iesniedzēji uzstāja, ka kaitējuma novērtēšanas periods būtu jāpagarina par vienu gadu un tam būtu jāsākas 2007. gadā, savukārt CCCLA apgalvoja, ka tas būtu jāsaīsina par vienu gadu un tam būtu jāsākas tikai 2009. gadā. Pirmā prasība netika izpildīta, jo dokumentā nebija sniegts nekāds pamatojums tam, ka attiecīgais piecu gadu ilgais periods labāk atspoguļotu tendences, kā norādīja sūdzības iesniedzēji. Attiecībā uz otro prasību CCCLA vispārīgi norādīja uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) judikatūru, kas būtu paredzējusi, ka PTO locekļi nevar izvēlēties bāzi, kas nodrošina tikai galīgo rādītāju salīdzināšanu, un ka gadījumā, ja bāzes gada maiņa var viegli novērst kaitējuma konstatēšanu, PTO loceklim varētu rasties grūtības saistībā ar būtiska kaitējuma konstatēšanu. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgā perioda saīsināšanas rezultātā šajā gadījumā tiktu paredzēts nepamatoti īss analīzes periods, kas, ņemot vērā ekonomikas krīzes ietekmi uz atsevišķiem rādītājiem, varētu būt sniedzis neobjektīvu priekšstatu par kaitējuma tendencēm. Tāpēc abas prasības tika provizoriski noraidītas.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(24)
Attiecīgais ražojums ir keramikas galda piederumi un virtuves piederumi, kuri pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90 un kuru izcelsmes vieta ir Ķīnas Tautas Republika (turpmāk tekstā “attiecīgais ražojums”). Tas var būt izgatavots no porcelāna, vienkāršas keramikas, māla vai plānas keramikas vai citiem materiāliem. Galvenie izejmateriāli ietver tādus minerālus kā kaolīns, laukšpats un kvarcs, un izmantoto izejmateriālu salikums nosaka izgatavotā keramikas galaražojuma veidu.
(25)
Tiek pārdoti daudzveidīgi un laika gaitā pilnveidoti keramikas galda piederumi un virtuves piederumi. Tiem ir plašs lietojums, piemēram, mājsaimniecībās, viesnīcās, restorānos un aprūpes iestādēs.
1.1. Izslēgšanas prasības
(26)
Izmeklēšanas laikā tika iesniegtas un analizētas vairākas prasības par konkrētu ražojumu izslēgšanu no ražojumu klāsta. Šo prasību analīze ir apkopota turpmāk.
1.1.1. (Augstas kvalitātes) kaula porcelāns
(27)
CCCLA savās piezīmēs norādīja, ka (augstas kvalitātes) kaula porcelāns būtu jāizslēdz no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tiek apgalvots, ka fizisko īpašību, ražošanas procesu, izmantojuma un patērētāju uztveres atšķirību dēļ (augstas kvalitātes) kaula porcelāns būtiski atšķiras no citiem galda piederumu un virtuves piederumu veidiem. Tas ir izgatavots no liellopu kaulu pulvera, un ir pamanāms tā izteiktais baltums un gaismas caurlaidīgums. Kaula porcelānam raksturīga ļoti augsta mehāniskā stiprība un izturība, un tas tiek ražots ar daudz plānākiem šķērsgriezumiem un izmantojot sarežģītu un dārgu ražošanas procesu, ko Savienības ražotāji parasti neizmanto. Tikai daži Savienības ražotāji izgatavo (augstas kvalitātes) kaula porcelānu.
(28)
Saistībā ar šiem apgalvojumiem izmeklēšanā, pirmkārt, tika atklāts, ka nav vispārpieņemtas kaula porcelāna definīcijas. (Augstas kvalitātes) kaula porcelāns ir tikai viens mīkstā porcelāna veids, un liela daļa tā izgatavošanā izmantoto izejmateriālu ir identiski citu keramikas ražojumu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem. CCCLA piezīmēs par dažādu sastāvdaļu kombināciju un proporcijām nonāca pretrunās pati ar sevi. Otrkārt, izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka (augstas kvalitātes) kaula porcelāna izgatavošanā ir jāizmanto daudz sarežģītāks ražošanas process. Treškārt, (augstas kvalitātes) kaula porcelāna izstrādājumu kā galda piederumu izmantojums visur - gan Ķīnā, gan Savienībā - ir identisks. Arī cietība un izturība nav tikai (augstas kvalitātes) kaula porcelāna īpatnības. Piemēram, arī restorāniem un ēdināšanas iestādēm paredzētie keramikas galda piederumi ir īpaši cieti un izturīgi. Visbeidzot, (augstas kvalitātes) kaula porcelānu ražo vairāki Savienības ražotāji, un tas konkurē ar Ķīnas izcelsmes (augstas kvalitātes) kaula porcelāna importu. Tāpēc prasība izslēgt (augstas kvalitātes) kaula porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.
1.1.2. Keramikas (virtuves) naži
(29)
Divi ražotāji eksportētāji, CCCLA un dažādi importētāji norādīja, ka keramikas (virtuves) naži būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Šo prasību pamato ar apgalvojumu par to, ka, ņemot vērā to īpatnības, šos nažus un citus keramikas galda piederumus un virtuves piederumus nevar uzskatīt par vienu un to pašu preci. Keramikas (virtuves) nažu asmeņos parasti izmanto keramikas materiālu, ko ražo no cirkonija oksīda un ko neizmanto “tradicionālo” galda piederumu, piemēram, krūžu un šķīvju, ražošanā. To savstarpējās aizvietojamības līmenis ar galvenajām izmeklēšanā aplūkotajām ražojumu kategorijām būtu ierobežots.
(30)
Izmeklēšanā atklāja, ka keramikas (virtuves) nažiem ir tādas pašas fiziskās īpašības (forma un cietība), rūpnieciskais dizains un izmantošanas mērķis (griešana) kā metāla (virtuves) nažiem. Tādējādi tie atšķiras no pārējiem procedūrā aplūkotajiem ražojumiem, jo pārējie izstrādājumi to specifiskā dizaina un fizisko īpašību dēļ ir galvenokārt paredzēti pārtikas uzglabāšanai.
(31)
Turklāt tika apgalvots, ka Savienībā šo keramikas (virtuves) nažu ražošanai vajadzīgā tehnoloģija nav sastopama, tāpēc izmeklēšanas turpināšana saistībā ar keramikas (virtuves) nažiem nozīmētu Savienības un PTO tiesību aktu pārkāpumu. Sūdzības iesniedzēji atzina, ka saskaņā ar viņu rīcībā esošo informāciju Savienībā šāda ražošana nenotiek.
(32)
Tika arī norādīts, ka keramikas (virtuves) naži tiek pārdoti tikai ekskluzīvās vietās, savukārt izplatīšanas kanāli (virtuves rīku izplatītāji) un pārstāvniecības apvienība (galda piederumu ražotāju apvienība) arī var būt dažādi. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka šie jautājumi ir pielīdzināmi atšķirīgai patērētāju uztverei, salīdzinot ar citiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem.
(33)
Tika arī norādīts, ka pasākumi saistībā ar keramikas nažiem neatjaunotu taisnīgus tirgus apstākļus galda piederumu jomā, bet drīzāk kaitētu (keramikas (virtuves) nažu) galapatērētājiem. Dažas personas norādīja, ka, tā kā keramikas (virtuves) naži Savienībā netiek ražoti, būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei šajā jomā nav iespējams. Komisija iekļāva šo apgalvojumu analīzi secinājumos par to, vai keramikas (virtuves) naži un citi keramikas galda piederumu veidi tiek uzskatīti par vienu ražojumu.
(34)
Pamatojoties uz (30) apsvērumā minētajiem faktoriem, izmeklēšanā tika provizoriski secināts, ka keramikas (virtuves) naži būtiski atšķiras no citiem keramikas galda piederumu veidiem to fizisko īpašību, ražošanas procesu un galalietojuma atšķirību dēļ. Tāpēc prasība izslēgt tos no šajā izmeklēšanā aplūkotā ražojumu klāsta ir provizoriski pieņemta.
1.1.3. Ķīniešu/orientāla izskata izstrādājumi
(35)
Divi importētāji apgalvoja, ka ķīniešu/orientāla izskata galda piederumi un virtuves piederumi būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Tika apgalvots, ka galvenais izslēgšanas iemesls bija apstāklis, ka šādi izstrādājumi Savienībā netiek ražoti, ka šādu preču pieprasījumu Savienībā vienmēr ir apmierinājis imports un ka šāds imports nerada nekādu negatīvu ietekmi nevienai Savienības ražošanas nozares pārziņā esošai tirgus daļai.
(36)
Izmeklēšanā tika secināts, ka nav ne vispārēji pieņemtas un objektīvas šīs kategorijas definīcijas, ne specifisku iezīmju, kas to identificētu. Turklāt Savienības ražotāji var izgatavot arī šāda stila izstrādājumus. Turklāt ķīniešu/orientāla izskata galda piederumiem un virtuves piederumiem nav unikāla vai atšķirīga izmantojuma. Visbeidzot izmeklēšanā tika norādīts, ka daudzos āziešu restorānos tiek izmantoti rietumnieciska stila galda piederumiem un ka attiecīgos ražojumus bez grūtībām iespējams aizstāt. Tāpēc prasība izslēgt ķīniešu/orientāla izskata izstrādājumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.
1.1.4. Izturīgais porcelāns
(37)
No vienas puses, tika apgalvots, ka izturīgais porcelāns būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta tā unikālo fizisko īpašību un ražošanas procesa dēļ. Izturīgo porcelānu raksturo augstāka noturība un stiprība, tā izejmateriālu sastāvā ir 6-10 % alumīnija oksīda pulvera un izejmateriālu (kaolīna) izgatavošanas process ir unikāls. Izturīgā porcelāna izgatavošanai ir vajadzīgi kvalificēti darbinieki, un tā kvalitāte, kā arī cena ir augstāka salīdzinājumā ar tradicionālajiem galda piederumiem. Turklāt Savienībā šāds porcelāns netiek ražots.
(38)
No otras puses, importētājs iesniedza informāciju, ka izturīgais porcelāns, ko bieži izmanto viesnīcās, veido būtisku kopējā Ķīnas keramikas ražojumu daļu, tāpēc, to ignorējot, tiktu iegūti maldinoši izmeklēšanas rezultāti.
(39)
Izmeklēšanā tika secināts, ka nav ne vispārēji pieņemtas un objektīvas šīs izturīgā porcelāna definīcijas, ne neapstrīdamu iezīmju, kas to identificētu. Turklāt Savienības ražotāji var izgatavot arī šādu galda piederumu veidu, un starp Savienībā ražotiem izstrādājumiem un Ķīnas ražojumiem pastāv tieša konkurence. Turklāt izturīgajam porcelānam nav unikāla vai atšķirīga izmantojuma. Tāpēc prasība izslēgt izturīgo porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.
1.1.5. Ar rokām izgatavots porcelāns
(40)
Zviedrijas apvienība, kura pārstāv attiecīgos Zviedrijas importētājus, iesniedza atsauksmes, atbalstot ar rokām izgatavota porcelāna izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tā norādīja uz ilgo šā amata vēsturi Ķīnā, šā izstrādājuma lēto cenu un patērētāju atšķirīgo izpratni par Ķīnas ar rokām izgatavotajiem izstrādājumiem un Savienībā rūpnieciski ražotājiem izstrādājumiem.
(41)
Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka, no vienas puses, nav vispārēji pieņemtas/objektīvas šīs kategorijas definīcijas un ka, no otras puses, vairāki Savienības ražotāji veic ar rokām izgatavota porcelāna ražošanu. Izmeklēšana nekonstatēja fiziskās īpašības, kas būtiski atšķirtos no citu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu īpašībām, vai atšķirīgu patērētāju uztveri salīdzinājumā ar Savienībā ar rokām izgatavotu porcelānu. Tāpēc prasība izslēgt ar rokām izgatavotu porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.
1.1.6. Ar roku apgleznoti galda piederumi
(42)
Vairāki importētāji iesniedza atsauksmes, atbalstot ar roku apgleznotu galda piederumu izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Izvirzītie argumenti bija saistīti ar faktu, ka ar roku apgleznoti galda piederumi ir paredzēti īpašai patērētāju grupai un ka tos iespējams izmantot mērķiem, kas atšķiras no tradicionālo galda piederumu izmantošanas nolūkiem (t. i., dekoratīviem mērķiem), ka Savienībā to ražošanas apjoms nav komerciāls, ka tas tiešā veidā nekonkurē ar citiem virtuves/galda piederumiem un nav ar tiem savstarpēji aizvietojams, atšķirīgu patērētāju uztveri, tā luksusa raksturu un lielāku trauslumu, kā arī īpašo ražošanas procesu, kurš ir darbietilpīgāks un kurā piedalās augsti kvalificēti darbinieki.
(43)
Izmeklēšana apliecināja, ka līdz brīdim, kad tiek veikta apgleznošana ar roku, ražojums ir pilnīgi identisks galda piederumiem, kuri nav apgleznoti ar roku. Izmeklēšanā arī tika secināts, ka fakts, ka ražošanas procesā tiek ieguldīts lielāks roku darbs, nenozīmē, ka galaprodukts uzskatāms par citu ražojumu. Vairumam galalietotāju ir grūti vai neiespējami atšķirt ar roku apgleznotu porcelānu no porcelāna, kas nav apgleznots ar roku. Izmeklēšana arī apliecināja, ka ar roku apgleznotiem galda piederumiem un citiem galda piederumu veidiem parasti ir vienāds galalietojums un ka ar roku apgleznoti galda piederumi ne vienmēr ir trauslāki. Tika arī konstatēts, ka vairāki Savienības ražotāji izgatavo ar roku apgleznotu porcelānu un ka starp Savienībā ražotiem un importētiem izstrādājumiem pastāv tieša konkurence. Tāpēc prasība izslēgt ar roku apgleznotos galda piederumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.
1.1.7. Figurāli, zemglazūras, ar roku apgleznoti galda piederumi
(44)
Importētājs iesniedza atsauksmes, atbalstot figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Izvirzītais arguments bija saistīts ar faktu, ka figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu izgatavošanā tiek izmantots atšķirīgs ražošanas process, tiem ir citāds lietojums (tos izmanto pārtikai un dzērieniem, savukārt tiek apgalvots, ka ražojumus ar virsglazūras gleznojumu šādam mērķiem parasti nevar izmantot), kvalitāte un fiziskās īpašības, proti, tie ir nekaitīgi, tos var mazgāt trauku mazgājamā mašīnā un lietot mikroviļņu krāsnī. Persona arī norādīja, ka neviens Savienības ražotājs nespēj un nevēlas ražot figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus komerciālos daudzumos un ka gadījumā, ja figurāli, zemglazūras, ar roku apgleznoti galda piederumi tiktu izslēgti no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta, neradīsies tiesību aktu pārkāpšanas risks. Šī persona arī apgalvoja, ka patērētāji šos ražojumus uztver atšķirīgi, ņemot vērā faktu, ka tie tiek uzskatīti par kolekcionāru/dzīvesstila preci (vairāk par zīmola preci) un netiek pārdoti komplektos.
(45)
Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka, no vienas puses, nav vispārēji pieņemtas/objektīvas šīs kategorijas definīcijas un ka, no otras puses, vairāki Savienības ražotāji var izgatavot šo ražojumu. Turklāt tika norādīts, ka starp Savienībā ražotiem un importētiem izstrādājumiem pastāv tieša konkurence. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražojuma fiziskās īpašības ir pilnīgi identiskas galda piederumiem, kuri nav apgleznoti ar roku, un ka vidējais patērētājs neatšķir figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus no citiem dekoratīvo galda piederumu veidiem. Izmeklēšanā arī tika secināts, ka fakts, ka ražošanā ir vairāk iesaistīts kvalificēts darbaspēks, nenozīmē, ka galaprodukts uzskatāms par citu ražojumu, un ka zemglazūras, ar roku apgleznotiem galda piederumiem būtībā ir tāds pats galalietojums kā citiem keramikas galda piederumu veidiem. Tāpēc prasība izslēgt zemglazūras, ar roku apgleznotos galda piederumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.
1.1.8. Ārpus ES ražotie galda piederumi
(46)
Vairāku importētāju piezīmēs ir norādīts, ka izmeklēšanā būtu jāaplūko tikai tie tirgi, kurus pašlaik apkalpo Savienības ražotāji, kas iesnieguši sūdzības. Pretējā gadījumā maksājumi kaitētu vairākiem “specializētajiem” importētājiem, kuri nespēj iepirkt Savienības ražotāju preces. Tika arī norādīts, ka Savienības ražotāji, kuri izmanto zīmolus, neražo preces citiem uzņēmumiem un ka Savienības ražotāji neveic nelielus pasūtījumus un nestrādā ar lējumiem, kas vajadzīgi saistībā ar atsevišķām formām. Savienības ražotāji arī nav elastīgi un nepiedāvā dāvanu izstrādājumus.
(47)
Šis apgalvojums ir provizoriski noraidīts, jo tas ir pārāk plašs un nekonkrēts un šādai izslēgšanai nav objektīva pamatojuma. Turklāt Savienības ražotājiem ir plašs ražojumu klāsts, un tie regulāri piedāvā jaunus ražojumus, tādējādi kolekcijas un ražojumu klāsti pastāvīgi mainās. Savienības ražošanas nozares ražojumu veidus un kvalitātes līmeņus regulāri nodrošina arī eksportētāji. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka atsevišķi Savienības ražotāji izgatavo preces, izmantojot citu ieinteresēto personu zīmolus. Tika arī secināts, ka starp Savienībā ražotajiem un no Ķīnas importētajiem ražojumiem pastāv tieša konkurence, tos var viegli aizstāt un tiem ir vienāds galalietojums, to izgatavošanā izmanto līdzīgus ražošanas procesus un patērētāji šos ražojumus uztver līdzīgi. Elastības jautājums ir aplūkots sadaļā par Savienības interesēm.
1.1.9. Keramikas trauki
(48)
Importētājs ar ražošanas jaudu Ķīnā norādīja, ka keramikas izstrādājumu imports, ko galvenokārt veido virtuves piederumi, būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Saskaņā ar šīs ieinteresētās puses sniegto informāciju Savienībā tiek ražots tikai neliels daudzums keramikas izstrādājumu un pastāv liela varbūtība, ka sūdzību iesniedzēji iekļāva keramikas traukus, lai novērstu tiesību aktu apiešanu. Importētājs arī apgalvoja, ka cenas, ko tas nosaka par importētajiem ražojumiem, ir daudz augstākas nekā citu Savienības ražotāju cenas un ka šis imports nerada nekādu cenu samazināšanos vai kaitējumu.
(49)
Tomēr izmeklēšana ir apliecinājusi, ka Savienībā ražoto keramikas trauku apjoms ir ievērojams. Tika arī secināts, ka starp Savienībā ražotajiem un no Ķīnas importētajiem keramikas traukiem pastāv tieša konkurence, tos var viegli aizstāt, tiem ir vienāds galalietojums, to izgatavošanā izmanto līdzīgus ražošanas procesus, patērētāji šos ražojumus uztver līdzīgi un tiem ir vienādas fiziskās īpašības. Ar cenu saistītie apgalvojumi ir aplūkoti (240) apsvērumā. Tāpēc prasība izslēgt keramikas traukus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.
(50)
Turklāt ieinteresētā persona norādīja, ka glazētie keramikas trauki un/vai ar emalju klātie ražojumi, vai krāsainie un/vai vairāku toņu glazētie keramikas trauki un/vai ar emalju klātie ražojumi būtu jāizslēdz no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tomēr šajā procedūras posmā nebija iespējams iegūt secinājumu par šo jautājumu.
1.1.10. Pārējās prasības
(51)
Importētājs apgalvoja, ka izmeklēšanā iekļauto ražojumu klāsts ir pārāk plašs, lai nodrošinātu ražojumu veidu pienācīgu salīdzinājumu. Importētājs ar ražošanas interesēm Ķīnā pauda līdzīgu viedokli. Šajā saistībā dažas ieinteresētās personas atsaucās uz priekšmetiem, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija.
(52)
Šajā saistībā ir ņemts vērā, ka attiecīgie kritēriji, kas piemēroti, lai noteiktu, vai ražojumu, par kuru notiek izmeklēšana, var vai nevar uzskatīt par vienu ražojumu, t. i., tā galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, ir sīki izklāstītas turpmākajā tekstā. Tādējādi ražojumi, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija, nav iekļauti. Turklāt, lai gan dažādiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem patiešām var būt zināmas atšķirīgas īpašības, izmeklēšana apliecināja, ka, izņemot keramikas nažus, to pamatīpašības ir identiskas. Turklāt fakts, ka attiecīgā ražojuma ražošanas procesos var būt zināmas atšķirības, nav kritērijs, kas attaisnotu konstatējumu, ka tie ir divi vai vairāki atšķirīgi ražojumi. Visbeidzot izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgā ražojuma dažādie veidi kopumā tika pārdoti, izmantojot vienus un tos pašus pārdošanas kanālus. Kaut gan daži specializēti veikali, iespējams, koncentrējas uz dažiem specifiskiem veidiem, vairākums izplatītāju (mazumtirgotāji, universālveikali, lielveikali) pārdod visdažādākos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus, lai pircējiem piedāvātu plašu ražojumu klāstu. Tādēļ apgalvojumi, ka izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsts ir pārāk plašs, tika provizoriski noraidīti.
(53)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no aptverto ražojumu klāsta izslēgtu konkrētas keramikas garšvielu dzirnaviņas. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams iegūt secinājumus par šā ražojuma īpatnībām, tāpēc prasība tika provizoriski noraidīta.
1.2. Secinājumi par attiecīgo ražojumu
(54)
Izmeklēšanā konstatēja, ka visiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem neatkarīgi no to parametru un stila atšķirībām ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, t. i., tie ir keramikas izstrādājumi, kas galvenokārt paredzēti, lai atrastos kontaktā ar ēdienu, tos pamatā lieto vieniem un tiem pašiem nolūkiem un tos var uzskatīt par viena un tā paša ražojuma dažādiem veidiem.
(55)
Ņemot vērā to, ka tiem ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, visi dažādie stili un veidi tieši konkurē un ir lielā mērā savstarpēji aizvietojami. To skaidri ilustrē fakts, ka starp šiem ražojumiem nepastāv skaidrs dalījums, t. i., starp dažādiem ražojumu veidiem ir vērojama visai liela pārklāšanās un konkurence, un standarta pircējs reti nošķir, piemēram, porcelāna izstrādājumus un ražojumus, kas nav izgatavoti no porcelānā.
(56)
Tomēr, kā iepriekš skaidrots (29)-(34) apsvērumā, tika uzskatīts, ka ir pamatoti sašaurināt ražojumu klāsta definīciju, uz kuras pamata ir sākta šī izmeklēšana, izslēdzot keramikas nažus. Tāpēc attiecīgais ražojums provizoriski tiek definēts kā Ķīnas Tautas Republikas keramikas galda piederumi un virtuves piederumi (izņemot keramikas nažus), kas pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90.
(57)
Tādējādi šīs procedūras nolūkā un saskaņā ar konsekvento Savienības praksi uzskata, ka visi iepriekš minētie ražojumu veidi, izņemot keramikas nažus, uzskatāmi par vienu ražojumu.
2. Līdzīgais ražojums
(58)
Izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražošanas nozares ražotajiem un Savienībā pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem, ĶTR iekšējā tirgū ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un no ĶTR Savienībā importētajiem, kā arī Brazīlijā, kas tiek uzskatīta par analogo valsti, ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds galvenais galalietojums.
2.1. Apgalvojumi
(59)
Izmeklēšanas gaitā vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē izgatavotie un Savienības tirgū pārdotie keramikas galda piederumi un virtuves piederumi nav līdzīgi attiecīgajam ražojumam. Viņi apgalvoja, ka uz to īpaši norāda atšķirības starp ražojumiem īpašību, kvalitātes, patērētāju priekšstatu, pārdošanas kanālu un tirgus segmentu ziņā. Turklāt tika apgalvots, ka patērētāji Savienībā attiecīgo ražojumu parasti uzskata par lētāku un šis ražojums negūst labumu no zīmola uzcenojuma.
(60)
Šajā saistībā izmeklēšanā tika atklāti pretrunīgi importētāju apgalvojumi. Lai gan dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka salīdzinājumā ar Savienībā izgatavotajiem ražojumiem attiecīgā ražojuma kvalitāte parasti ir sliktāka un tas ietilpst citā cenu kategorijā, citas ieinteresētās personas norādīja, ka attiecīgajā valstī ražotie zīmolu keramikas galda piederumi un virtuves piederumi tiek importēti no Ķīnas par augstākām cenām.
(61)
No vienas puses, viens atlasē neiekļauts importētājs iesniedza informāciju, ka Vācijas ražotāji īpaši uzsver Vācijā ražoto preču kvalitāti. Ieinteresētā persona norādīja, ka dažu Vācijas zīmolu nodrošināto galda piederumu kvalitāte ir ievērojami labāka ražošanas metodes dēļ, bet citi importētāji pauda, ka tie iepērk preces no Ķīnas to labās kvalitātes, lējumu iespēju un kvalificēto darbinieku dēļ. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā tiek ražoti gan zemas, gan augstas kvalitātes keramikas galda piederumi un virtuves piederumi un tos pārdod ar to pašu izplatīšanas kanālu starpniecību kā attiecīgo produktu, t. i., ar neatkarīgu mazumtirgotāju, nespecializētu lielveikalu, universālveikalu utt. starpniecību. Tāpēc šie ražojumi konkurē vienā tirgū.
(62)
Turklāt keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ne vienmēr ir norādīta to izcelsmes valsts. Tāpēc patērētājam bieži vien ir ļoti grūti atšķirt attiecīgajā valstī ražotos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus no Savienībā izgatavotajiem ražojumiem.
2.2. Secinājumi
(63)
Minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka, lai arī, iespējams, pastāv atsevišķas nebūtiskas atšķirības, attiecīgajā valstī ražotajiem un no tās eksportētajiem, Brazīlijā ražotajiem un Brazīlijas tirgū pārdotajiem, kā arī Savienībā ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fiziskās pamatīpašības un galvenais galalietojums, tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē tos uzskata par līdzīgiem.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(64)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem,
-
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,
-
bankrota procedūru un īpašumu reglamentējošie tiesību akti garantē stabilitāti un juridisku noteiktību, un
-
valūtas konvertāciju veic saskaņā ar tirgus likmēm.
(65)
Kā iepriekš norādīts (12) apsvērumā, vienpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas no ĶTR pieprasīja piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) un noteiktajā termiņā iesniedza TER pieprasījuma veidlapu. Tomēr viens ražotājs eksportētājs vēlāk atsauca prasību par TER piemērošanu.
(66)
Eiropas Savienības Tiesa savā spriedumā lietā C-249/10 P - Brosmann un citi/Padome - nolēma, ka pamatregulas 17. pantā paredzēto atlases metodi nevar piemērot, lai lemtu par tādu individuālā tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījumu atbilstību, kas veikti saskaņā ar šīs regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Tiesa noteica, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu ražotājiem, kuri sadarbojas, bet nav iekļauti atlasē, ir tiesības uz to, lai viņu tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījums tiktu izskatīts neatkarīgi no tā, vai šiem uzņēmumiem ir vai nav aprēķināma individuālā dempinga starpība. (3) Ņemot vērā šo spriedumu, tika pieņemts lēmums izskatīt ne tikai trīs atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu prasības piemērot TER, bet arī septiņu atlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu prasības. Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās.
(67)
Komisijas ieviestā un konsekventā prakse ir izvērtēt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER nosacījumiem. Tāpēc gadījumos, kad attiecīgā produkta ražošanā vai tirdzniecībā tieši vai netieši ir iesaistīts meitasuzņēmums vai jebkurš cits ar pieteikuma iesniedzēju saistīts uzņēmums ĶTR, TER atbilstības pārbaude tiek veikta katram uzņēmumam atsevišķi, kā arī uzņēmumu grupai kopumā.
(68)
Attiecīgi tika pārbaudītas prasības par TER piešķiršanu, ko iesniedza desmit ražotāji eksportētāji, kuru sastāvā ir sešpadsmit juridiskās personas.
(69)
Tika konstatēts, ka neviens no desmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās, neatbilst kritērijiem, lai saņemtu TER. TER izmeklēšana īpaši atklāja, ka nevienam no ražotājiem eksportētājiem ne atsevišķi, ne kā grupai nav viena skaidri saprotama grāmatvedības pamatdokumentu kopuma, kuru ir pārbaudījis neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas Komisijai nespēj apliecināt, ka nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Turklāt trīs no desmit uzņēmumiem nevarēja apliecināt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un ka izmaksas atspoguļo tirgus vērtības.
(70)
Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā vienā no minētajiem uzņēmumiem tika konstatēts, ka tā pārstāvji TER pieprasījuma veidlapā ir snieguši maldinošu un nepietiekamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz saistīto uzņēmumu. Tā kopējā sadarbība bija ļoti nepietiekama, tāpēc uzņēmums tika informēts, ka, iespējams, tiks piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts, un tas tika aicināts iesniegt savus komentārus. Saņemtie komentāri apstiprināja, ka sadarbība netika nodibināta, jo īpaši ar saistīto uzņēmumu. Tāpēc provizoriski tika nolemts, ka šo uzņēmumu vairs nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojas, un ka pagaidu vai galīgi konstatējumi tiks sagatavoti atbilstīgi pamatregulas 18. pantam.
(71)
Komisija oficiāli paziņoja konstatējumus par TER attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem, ĶTR varas iestādēm un sūdzības iesniedzējam. Tiem arī tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tam būtu īpaši iemesli.
(72)
Vairāki uzņēmumi apgalvoja, ka Komisija nav atbildējusi uz to TER pieprasījumu trīs mēnešu laikā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Tādējādi izmeklēšanā pieļauts procesuāls pārkāpums, un Komisijai saskaņā ar spriedumu Brosmann lietā (4) izmeklēšana būtu jāpārtrauc.
(73)
Komisija atzīst, ka saistībā ar to, ka Ķīnā uz vietas tika izskatīts un pārbaudīts liels skaits TER piešķiršanas prasību, šajā konkrētajā gadījumā nebija iespējams lēmumus par TER pieprasījumiem pieņemt paredzētajā periodā. Tomēr tiek atgādināts, ka Vispārējā tiesa nesen pieņēma spriedumu, ka lēmuma par TER pieņemšana, neiekļaujoties pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, pati par sevi nav pietiekams faktors, lai tā dēļ atceltu regulu, ar kuru nosaka antidempinga pasākumus. (5) Tāpēc šī prasība ir noraidīta.
(74)
Turklāt seši uzņēmumi apstrīd Komisijas novērtējumu, ka tiem nav skaidri saprotamas grāmatvedības pamatuzskaites, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents. Komisija rūpīgi izskatīja šīs prasības un secināja, ka sniegtie paskaidrojumi nav pietiekami, lai apstrīdētu vispārējos secinājumus, kas sagatavoti pēc pārbaudēm, kuras tika veiktas uz vietas. Konkrētāk, dažos gadījumos jaunā sniegtā informācija bija pretrunā iepriekš sniegtajām ziņām, savukārt dažos citos gadījumos uzņēmumi iesniedza jaunus apstiprinošus pierādījumus, kas nebija sniegti vai darīti pieejami uz vietas veiktajās pārbaudēs.
(75)
Pieci uzņēmumi arī apstrīd Komisijas secinājumus par to, ka tie nevarēja apliecināt, ka nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Tomēr saņemtie komentāri nav pietiekami, lai spētu mainīt Komisijas secinājumus pēc pārbaudes apmeklējumiem. Proti, uzņēmumi nesniedza nekādus pierādījumus, kas spētu apstrīdēt Komisijas sākotnējos secinājumus, ka no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, ir mantoti nozīmīgi izkropļojumi, piemēram, attiecībā uz aktīviem un zemes izmantošanas tiesībām.
(76)
Visbeidzot divi uzņēmumi apstrīd konstatējumus, ka tie nevarēja apliecināt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. Konkrētāk, no viena uzņēmuma saņemtie komentāri nebija pietiekami, lai apstrīdētu Komisijas konstatējumu, ka valsts iejaucās tā iepirkumu politikā, savukārt otrs uzņēmums iesniedza jaunu un pretrunīgu informāciju par izejmateriālu iegādi.
(77)
No minētā izriet, ka neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu konstatējumus saistībā ar lēmumu par TER.
(78)
Ņemot vērā iepriekš minēto, neviens no desmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās un kas bija pieprasījušas TER, nevarēja pierādīt, ka tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
2. Individuālais režīms (IR)
(79)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai ir kopuzņēmumi, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei;
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(80)
Trīs atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un septiņi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti atlasē un kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī IR piešķiršanu gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. Turklāt divi atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un četri citi ražotāji eksportētāji, kas netika iekļauti atlasē, pieprasīja tikai IR piemērošanu. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu tika izskatītas tikai atzlasē iekļauto uzņēmumu IR prasības.
(81)
Ņemot vērā faktu, ka visas TER prasības ir provizoriski noraidītas, un pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir provizoriski konstatēts, ka visi atlasē iekļautie uzņēmumi, kas ir pieprasījuši IR, atbilst IR piešķiršanas kritērijiem.
3. Atsevišķa pārbaude
(82)
Septiņi atlasē neiekļauti ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi.
(83)
Šajā procedūras posmā Komisija nav pieņēmusi nevienu lēmumu saistībā ar pieprasījumiem veikt atsevišķas pārbaudes, un šie lēmumi tiks pieņemti pienācīgā laikā.
4. Normālā vērtība
4.1. Analogās valsts izvēle
(84)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(85)
Procedūras sākšanas paziņojumā Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analogo valsti izmantot Krievijas Federāciju, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes.
(86)
Komisija saņēma vairākas piezīmes, kurās bija norādīts, ka Krievija nav piemērota analogā valsts. Konkrētāk, saņemtā informācija liecināja, ka Krievija ir augstākās kvalitātes porcelāna tirgus, kura specializācija ir ar ornamentiem greznots porcelāns, kā ražošanā tiek izmantoti dārgi materiāli, savukārt attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms iekšzemē salīdzinājumā ar iekšzemes patēriņu ir salīdzinoši neliels. Turklāt Krievijas tirgus tiek aizsargāts ar beztarifa barjerām, piemēram, GHOST sertifikācijas sistēmām. Tāpēc tika secināts, ka Krievija nav piemērota analogā valsts.
(87)
Komisija attiecīgi pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citu valsti, un nosūtīja anketu zināmiem ražotājiem vairākās valstīs, tostarp Taizemē, Indijā, Malaizijā, Turcijā, Brazīlijā, Ukrainā, Indonēzijā, Ēģiptē, Kolumbijā, Dienvidkorejā, Bangladešā un Argentīnā, un pēc šo vēstuļu nosūtīšanas ražotāji no Indijas, Turcijas, Brazīlijas un Krievijas apliecināja savu gatavību sadarboties ar Komisiju. Tomēr tikai trīs ražotāji no Brazīlijas, Taizemes un Krievijas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Brazīlijā ir konkurētspējīgs keramikas galda piederumu un virtuves piederumu iekšzemes tirgus ar vairākiem ražotājiem un salīdzinoši zemu muitas nodokli. Turklāt tika analizēti dati, ko iesniedza Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, un tika secināts, ka tie uzskatāmi par uzticamu informāciju, uz kuru varētu pamatot normālo vērtību.
(88)
Ņemot vērā iepriekš minēto un visu šajā procedūras posmā pieejamo informāciju, Brazīlija ir provizoriski izraudzīta kā piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
4.2. Normālās vērtības noteikšana
(89)
Ņemot vērā faktu, ka visi TER pieprasījumi tika noraidīti, normālā vērtība attiecībā uz visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja sniegto informāciju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam.
(90)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Brazīlijā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko Brazīlijas līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis Brazīlijas iekšējā tirgū, bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību.
(91)
Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas IP laikā.
(92)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bijuši rentabli.
(93)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kuri IP veikti iekšzemes tirgū.
(94)
Normālo vērtību nerentablajiem ražojuma veidiem noteica, izmantojot Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas, kam tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas norma par rentablajiem Brazīlijas ražotāja ražojuma veidiem.
5. Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts IR
(95)
Tā kā visi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji, kuriem piešķirts IR, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.
6. Salīdzinājums
(96)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās atlasē iekļauto eksportētāju EXW cenas ar analogā ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību.
(97)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Vajadzības gadījumā tika veikti pielāgojumi saistībā ar tirdzniecības līmeni, fizisko īpašību atšķirībām un citiem faktoriem, kuri ietekmē cenu salīdzināmību, jo īpaši “zīmolradi”.
(98)
Pirmkārt, pārbaudīja, vai korekcijas attiecībā uz tirdzniecības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu bija pamatotas. Šajā saistībā tika konstatēts, ka Ķīnas eksports būtībā tika veikts vairumtirdzniecības līmenī, savukārt pārdevumi analogajā valstī tika veikti arī mazumtirdzniecības līmenī. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka abos tirgos cenu līmeni ietekmēja dažādas izplatīšanas ķēdes, tādējādi iespaidojot cenu godīgu salīdzināmību starp eksporta cenu un normālo vērtību. Turklāt izmeklēšana arī apliecināja, ka vairums Ķīnas eksporta pārdevumu tika veikti lielos apjomos, savukārt vairums iekšzemes pārdevumu analogajā valstī tika veikti mazākos apjomos, kā rezultātā vienā un tajā pašā abu attiecīgo tirgu tirdzniecības līmenī radās cenu atšķirības. Attiecīgi, lai veiktu eksporta cenas un normālās vērtības godīgu salīdzinājumu, normālā vērtība tika pielāgota, pamatojoties uz cenu atšķirībām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī analogajā valstī un attiecīgā gadījumā cenu atšķirībām, kas tika konstatētas attiecībā uz pārdotajiem apjomiem katrā tirdzniecības līmenī.
(99)
Otrkārt, pārbaudīja, vai korekcija saistībā ar fizisko īpašību atšķirībām atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam bija pamatota. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji kvalificē savus ražojumus piecās atšķirīgās kategorijās, proti, no A līdz E kategorijai, un to vidū pastāv ievērojamas cenu atšķirības. Tomēr lielāko daļu uz Savienību eksportēto ražojumu veido A, B vai C kategorijas preces vai to kombinācija. Tomēr šī grupēšana kategorijās nav vispārēja vai pamatota ar kādiem kopējiem nozares mēroga standartiem. To īsteno katrs uzņēmums atsevišķi, radot cenu diferencēšanas iespēju. No otras puses, analogās valsts ražotājs Brazīlijas iekšējā tirgū pārdod tikai A kategorijas ražojumu ekvivalentu, tāpēc tika konstatēta ietekme uz cenu salīdzināmību. Attiecīgi tika koriģēta eksporta cena, paaugstinot to līdz Ķīnas A kategorijas līmenim, lai tā būtu salīdzināma ar analogā ražotāja Brazīlijas tirgū pārdoto ražojumu.
(100)
Treškārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Brazīlijas ražotājs Brazīlijas tirgū pārdod tikai zīmolu ražojumus, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod nevis zīmolu ražojumus, bet tā dēvētos “privātā zīmola” produktus vai standarta keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Zīmola ražojumus patērētāji parasti uztver kā ražojumus, kuri nozīmē zināmu prestižu, garantētu kvalitāti un dizainu, tāpēc to tirgus cenas ir augstākas, bet standarta (privāto zīmolu) ražojumi parasti tiek pārdoti par ievērojami zemākām cenām, lai gan to fiziskās un tehniskās īpašības ir identiskas ar zīmola ražojumiem. Lai gan zīmola ražojuma papildu vērtību parasti nav iespējams precīzi izteikt skaitliskā formā, jo tā ir atkarīga no daudziem atšķirīgiem faktoriem, piemēram, patērētāju priekšstatiem, zīmola atpazīstamības un citiem skaitliski neizsakāmiem faktoriem, Brazīlijas ražotājs šajā konkrētajā gadījumā ir apstiprinājis, ka tā keramikas ražojumus, kuriem ir piešķirts zīmols, Brazīlijas tirgū iespējams pārdot par ievērojami augstākām cenām nekā citus standarta ražojumus bez zīmola. Attiecīgi saskaņā ar pamatdirektīvas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tika veikta normālās vērtības papildu korekcija.
(101)
Vajadzības gadījumā precīzi un pamatoti ar pierādījumiem tika izdarītas korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām.
7. Dempinga starpības
(102)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts IR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogās valsts vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu samaksas.
(103)
Atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējo svērto rādītāju aprēķināja arī attiecībā uz atlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Tādējādi provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, atlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir 26,6 % pirms nodokļu samaksa.
(104)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vai nezināmiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par kuru paziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un līdzvērtīgus Eurostat statistikas datus.
(105)
Tika uzskatīts, ka šīs izmeklēšanas ietvaros sadrumstalotas nozares situācijā sadarbība no ĶTR puses bija aktīva, jo ražotāji eksportētāji, kuri pieteicās, nodrošina vairāk nekā 60 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību. Tāpēc tika noteikta visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem piemērojama valsts mēroga dempinga starpība, izmantojot lielāko dempinga starpību vidējo svērto rādītāju, kas noteikts attiecībā uz atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju reprezentatīvajiem ražojumu veidiem un apjomiem. Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 58,8 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
(106)
Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas ir šādas:
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd un Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Atlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās
26,6 %
Valsts mēroga dempinga starpība
58,8 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare
(107)
Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un piezīmes attiecībā uz ražotājiem, kuri nepieteicās šajā izmeklēšanā. Kopējo līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā aplēsa, ekstrapolējot Eiropas un valstu apvienību sniegto informāciju, kas tika pārbaudīta salīdzinājumā ar atsevišķu ražotāju sniegto informāciju, kā arī pētniecības un statistikas avotiem.
(108)
IP laikā līdzīgu ražojumu Savienībā ražoja vairāk nekā 200 Savienības ražotāju. Pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto, tika aplēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP laikā ir bijis aptuveni 240 200 tonnu. Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Savienības ražošanas nozare bija iedalīta divos segmentos: MVU un lielāki uzņēmumi. MVU šajā periodā veidoja 42 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma. Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, bet tā koncentrējas Čehijas Republikā, Francijas Republikā (Francijā), Vācijā, Itālijā, Polijas Republikā (Polijā), Portugāles Republikā (Portugālē), Spānijas Karalistē (Spānijā) un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē (Apvienotajā Karalistē).
2. Patēriņš Savienībā
(109)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importu saistībā ar izmeklējamo ražojumu un piezīmēm attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū.
(110)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:
1. tabula
Apjoms (tonnas)
2008
2009
2010
IP
Patēriņš Savienībā
826 896
687 609
750 830
726 614
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
91
88
(111)
Attiecīgajā periodā keramikas galda piederumu un virtuves piederumu patēriņš Savienībā kopumā samazinājās par 12 %. Būtiskākais patēriņa kritums par 17 % notika laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam.
(112)
Šis vispārējais patēriņa kritums attiecīgajā periodā ir jāaplūko saistībā ar atlabšanu pēc 2009. gada ekonomikas krīzes. Keramikas galda piederumu un virtuves piederumu tirgum ir labas izredzes. (6)
3. Imports no attiecīgās valsts
3.1. Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa
(113)
Pamatojoties uz Eurostat datiem, attiecīgā ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas attīstījās atbilstīgi turpmāk sniegtajai informācijai.
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms (tonnas)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
96
91
Tirgus daļa
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Vidējā importa cena (EUR/tonna)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
116
118
(114)
Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, un IP laikā tas bija 485 814 tonnu. Tomēr procentuālā izteiksmē būtu jānorāda, ka importa apjoms no Ķīnas samazinājās mazāk nekā vispārējais ES patēriņš. Analizējot Ķīnas importa tirgus daļu visa attiecīgā perioda perspektīvā, jāsecina, ka tā palielinājās no 64,8 % 2008. gadā līdz 66,9 % IP.
(115)
Attiecīgajā periodā importa cena palielinājās par 17,7 % - no EUR 1 274 par tonnu līdz EUR 1 499 par tonnu. Šī ir vidējā attiecīgā ražojuma importa cena par tonnu, tāpēc tendenci varētu ietekmēt pārmaiņas ražojumu sortimentā.
3.2. Cenu samazinājums
(116)
Cenas samazinājuma nolūkos atlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW līmenim, t. i., neiekļaujot tajās kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot no tām atlaides un rabatus, salīdzināja ar attiecīgajām sadarbībā iesaistīto ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, t. i., cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Zemāku kategoriju ražojumu cenas tika koriģētas atbilstīgi A kategorijas cenām, jo tika secināts, ka zemāku kategoriju ražojumi no patērētāju viedokļa konkurē ar A kategorijas ražojumiem, kā secināts arī (61) apsvērumā. Savienības ražošanas cenas arī tika koriģētas atbilstīgi atšķirībām starp tirdzniecības līmeņiem un nolūkā vajadzības gadījumā neitralizēt ar zīmolradi saistīto cenas elementu.
(117)
Šis salīdzinājums atklāja, ka IP laikā attiecīgos par dempinga cenām importētos ĶTR izcelsmes ražojumus Savienībā pārdeva par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, - izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 26,3 %-47,6 % zemākas.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
4.1. Vispārīgi
(118)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(119)
Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja, pamatojoties uz ražošanu Savienības līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Eiropas un valstu apvienības, salīdzinot to ar ražotāju sniegto informāciju un pieejamo oficiālo statistiku.
(120)
Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdevumu cenu, naudas plūsmas, ieguldījumu, peļņas no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica atlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja.
(121)
Saistībā ar atsevišķiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdevumu cenu, rentabilitāti, peļņu no ieguldījumiem un ražošanas izmaksām) atlasīto uzņēmumu rezultāti konkrētajā segmentā tika svērti atbilstoši konkrētā segmenta proporcionālajai daļai kopējā Savienības ražošanas apjomā (izmantojot katra segmenta ražošanas apjomu īpatsvaru kopējā keramikas galda piederumu nozarē - 42 % MVU, 58 % uzņēmumiem, kuri nav MVU). Tādējādi tika nodrošināts, ka lielo uzņēmumu rezultāti nesagrozīja kaitējuma analīzi un, cik vien iespējams, tika pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā nodrošina lielu Savienības ražošanas daļu.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(122)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attīstījās atbilstīgi tupmāk sniegtajai informācijai.
3. tabula
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (tonnas)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indekss (2008. gads = 100)
100
82
84
85
Ražošanas jauda (tonnas)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indekss (2008. gads = 100)
100
97
88
87
Jaudas izmantojums
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
95
98
(123)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %. Kopumā samazinājums ir lielāks nekā Savienības patēriņa kritums tajā pašā periodā. Ražošana 2010. gadā nepiedzīvoja tādu pašu izaugsmi kā patēriņš.
(124)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 13 %. Tomēr ražošanas nozares jaudas izmantošanas rādītājs attiecīgajā periodā samazinājās - kopumā par 2 %, sasniedzot 74,1 %.
4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(125)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem bija lielāks (par 8 % lielāks) nekā patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā. Ir norādīts, ka laikā no 2009. līdz 2010. gadam pārdošanas apjoms turpināja kristies, savukārt patēriņš Savienībā palielinājās par 8 %.
4. tabula
Apjoms (tonnas)
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms Savienībā
190 332
156 798
152 609
152 095
Indekss (2008. gads = 100)
100
82
80
80
(126)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % jeb par 2,1 procentpunktu.
5. tabula
2008
2009
2010
IP
Tirgus daļa Savienībā
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Nodarbinātība un produktivitāte
(127)
Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis pazeminājās, sarūkot par 21 %. Šī tendence ir identiska ievirzei saistībā ar pārdošanas apjoma samazināšanos Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem.
6. tabula
2008
2009
2010
IP
Nodarbināto skaits
31 559
26 146
24 993
25 093
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
79
79
(128)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 8 %. Tas daļēji skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares centieniem reaģēt uz spiedienu, ko radījis par dempinga cenām veiktais imports no Ķīnas.
7. tabula
2008
2009
2010
IP
Ražīgums (tonnas uz darbinieku)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Dempinga starpības lielums
(129)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā apjomu un cenas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.3.1. Krājumi
(130)
Savienības ražošanas nozares krājumi attiecīgā perioda noslēgumā samazinājās par 14 %. Izmeklēšana konstatēja, ka šādā nozarē, kura būtībā darbojas pēc pasūtījuma, tas nav izšķirošs rādītājs.
8. tabula
2008
2009
2010
IP
Krājumi (tonnās)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Pārdevumu cenas
(131)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %.
9. tabula
2008
2009
2010
IP
Vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem ES (EUR/tonna)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indekss (2008. gads = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un algas
(132)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un algas attīstījās šādi:
10. tabula
2008
2009
2010
IP
Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas apgrozījuma)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Naudas plūsma (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indekss (2008. gads = 100)
100
59
88
114
Neto ieguldījumi (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indekss (2008. gads = 100)
100
69
79
71
INI (peļņa % no ieguldījumu neto bilances vērtības)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
77
- 267
29
Gada darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam
20 436
20 526
21 619
20 832
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
106
102
(133)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā kritās par 0,7 procentpunktiem. Zemākais rentabilitātes līmenis tika sasniegts 2010. gadā, kad laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam kritums sasniedza 4,1 procentpunktu.
(134)
Būtu jāuzsver, ka jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozare atradās nestabilā situācijā, kuras cēlonis bija milzīgu lētu importa preču apjomu ieplūšana Savienības tirgū no Ķīnas, kas ievērojami palielinājās 2002.-2004. gadā, pēc šādam importam piemērojamas kvotas atcelšanas 2005. gadā pārņemot ievērojamu tirgus daļu. Tas ir izraisījis plašu nozares pārstrukturizāciju, kas attiecīgā perioda sākumā bija noslēguma posmā.
(135)
Tāpēc, ņemot vērā šo notikumu attīstību pirms attiecīgā perioda, peļņu, kas tika gūta attiecīgā perioda sākumā, nevar uzskatīt par normālu peļņu. Tā kā saistībā ar šo jautājumu nav saņemta neviena piezīme, tiek uzskatīts, ka par pamatotu kritēriju provizoriski iespējams izmantot normālo peļņu, kas gūta no cita plaši lietota un būtiska patēriņa produkta, par kuru ir veikta antidempinga izmeklēšana, proti, ādas apaviem. Šis peļņas līmenis ir 6 %. (7) Tādējādi ir skaidrs, ka kopumā Savienības ražošanas nozare attiecīgā perioda laikā nespēja sasniegt peļņas līmeni, kas attiecībā uz šo ražojumu būtu uzskatāms par pieņemamu.
(136)
Kopumā Savienības ražošanas nozares naudas plūsma attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Tomēr šis pieaugums ir attiecināms uz vairākiem lieliem un stabiliem uzņēmumiem, nevis MVU. Neto ieguldījumu līmenis pazeminājās par 33 %. Tomēr būtu jānorāda, ka līdz attiecīgā perioda beigām ieguldījumi MVU jomā gandrīz sasniedza nulles līmeni. Tikai divi uzņēmumi, kuri nav MVU, attiecīgā perioda laikā spēja veikt vairākus būtiskus ieguldījumus. No ieguldījumiem gūto ienākumu kritums visā attiecīgā perioda laikā bija lielāks nekā rentabilitātes samazināšanās.
(137)
No 2008. gada līdz IP vidējā darba alga uz vienu darbinieku palielinājās par 2 %. Šī darbaspēka izmaksu palielināšanās ir ievērojami mazāka par vispārējo darbaspēka izmaksu attīstību Savienībā attiecīgajā periodā, kas ļauj secināt, ka Savienības ražošanas nozares pārstāvji centās saglabāt pēc iespējas zemākas algas.
4.3.4. Ražošanas izmaksas
(138)
Ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā kritās par 10 %.
11. tabula
2008
2009
2010
IP
Ražošanas izmaksas (EUR/tonna)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
98
90
5. Secinājums par kaitējumu
(139)
Izmeklēšana konstatēja, ka tādi kaitējuma rādītāji kā ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies.
(140)
Turklāt attiecīgajā periodā pasliktinājās tādi ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem.
(141)
Kopumā nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā ne tikai nesasniedza apmierinošu peļņas līmeni, bet arī pasliktinājās. Pastāvīgā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu samazināšanās nozīmēja, ka kādā brīdī ražošanas nozare bija gandrīz nespējīga gūt peļņu.
(142)
Lai gan Savienības ražīgums attiecīgajā periodā uzlabojās, tas galvenokārt bija skaidrojams ar tās būtiskajiem centieniem konkurēt ar īpaši intensīvo par dempinga cenām veikto importu no Ķīnas.
(143)
Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(144)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Ķīnas ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(145)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības patēriņš attiecīgajā laikposmā samazinājās par 12 %. Tajā pašā laikā, kamēr par dempinga cenām veiktā importa apjoms no Ķīnas samazinājās aptuveni par 9 %, tā tirgus daļa pieauga. Turklāt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 20 %, un tirgus daļa saruka no 23 % 2008. gadā līdz 20,9 % IP.
(146)
Laikā no 2009. gada līdz IP beigām Savienības patēriņš palielinājās, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka pretstatā apjoma pieaugumam par dempinga cenām veiktajam Ķīnas importam, kura tirgus daļa šajā periodā ievērojami palielinājās.
(147)
Attiecīgajā periodā par dempinga cenām veiktā Ķīnas importa cenas palielinājās. Pat tad, ja attiecīgajā periodā vidējā Ķīnas importa cena palielinājās par 18 %, šīs cenas visu laiku palika ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, jo īpaši IP, tādējādi turpinot radīt spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Attiecīgi Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu samazināšanos Savienības tirgū un tās rentabilitātes kritumu var skaidrot ar cenu samazināšanos, ko Savienības tirgū izraisīja par dempinga cenām veiktais imports no Ķīnas. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu un nodarbinātības līmeņa pazemināšanās apliecina centienus, ko nozares pārstāvji īstenoja, lai reaģētu uz šo importu.
(148)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas importa par dempinga cenām klātbūtne un importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļas pieaugums ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošie faktori, kas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un to konkrēti atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis un gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.
3. Citu faktoru ietekme
(149)
Citi cēloņsakarības saistībā izskatītie faktori ir šādi: pieprasījuma attīstība Savienības tirgū un tā segmentācija, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, izmeklējamā ražojuma imports no citām valstīm, pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū, ražošanas metožu atšķirības un lietotu preču tirgus. Tika analizēti arī citi faktori.
3.1. Imports no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti
(150)
Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir atspoguļots turpmākajā tabulā. Tendences attiecībā uz apjomiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.
12. tabula
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (tonnas)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indekss (2008. gads = 100)
100
81
81
88
Tirgus daļa
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Vidējā importa cena (EUR/tonna)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
109
106
Importa apjoms no Turcijas (tonnas)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indekss (2008. gads = 100)
100
90
89
110
Tirgus daļa
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Vidējā importa cena (EUR/tonna)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
107
102
(151)
Importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, bet šī importa tirgus daļa saglabājās visai nemainīga.
(152)
Jānorāda, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP tas bija par 68 %).
(153)
CCCLA novēroja, ka, ja Turcijas importa cenas salīdzinājumā ar Ķīnas importa cenām būtu tikai par 20 % augstākas, importa apjoms no Turcijas laikā no 2010. gada līdz 2011. gadam būtu palielinājies par 8 %.
(154)
Saistībā ar šo apgalvojumu tiek norādīts, ka, salīdzinot situāciju attiecīgā perioda sākumā un beigās, Turcijas importa apjoms palielinājās par 10 % jeb 1,1 procentpunktu un ka Turcijas importa vidējās cenas saglabājās ievērojami augstākas (no 37 % līdz 60 %) nekā Ķīnas importa cenas. Turklāt Turcijas importa tirgus daļa nekad nebija lielāka par 5,6 %. Tādējādi ir grūti secināt, ka būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir skaidrojams ar importu no Turcijas.
(155)
Minēto iemeslu dēļ secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju.
3.2. Tirgus segmenti
(156)
Vācijas importētāju apvienība un daži tās biedri iesniedza informāciju, ka, pamatojoties uz galapatērētāju cenām, ražojumu īpašībām un tirdzniecības kanāliem, izmeklējamais keramikas ražojumu tirgus ir jāiedala vismaz šādos trīs segmentos: augstākās kvalitātes ražojumi (augsta kvalitāte, augstas cenas), vidējas/zemas kvalitātes ražojumi (vidēja/zema kvalitāte, vidējas/zemas cenas) un īpaši ražojumi (piemēram, dekoratīvi priekšmeti, suvenīri, keramikas katli un viesnīcām paredzēti porcelāna izstrādājumi). Tiek apgalvots, ka lielākā daļa Savienības ražojumu tiek pārdoti augstākās kvalitātes un/vai īpašo ražojumu tirgos, savukārt no Ķīnas importētie ražojumi galvenokārt ietilpst zemas cenas tirgus segmentā. Savienības ražošanas nozares mērķa tirgus galvenokārt ir modes preču veikali, nevis standarta patērētāju iepirkšanās vietas. Tādējādi Ķīnas importa preces tiešā veidā nekonkurē ar Savienības ražojumiem.
(157)
Tomēr izmeklēšanā šie apgalvojumi netika apstiprināti. Pirmkārt, ir norādīts, ka līdzīgo ražojumu grupā neietilpst atsevišķi izstrādājumi, kurus ir minējušas šīs ieinteresētās personas, piemēram, priekšmeti, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija (skatīt (51) un (52) apsvērumu). Otrkārt, izmeklēšana apliecināja, ka pašlaik Savienības ražojumi, tāpat kā Ķīnas imports, nonāk visos tirgos. Būtiska Ķīnas importa daļa ietilptu tā sauktajos augstākās kvalitātes vai īpašo ražojumu segmentos. Apvienotās Karalistes importētājs apgalvoja, ka tas no Ķīnas importē augstākās kvalitātes ražojumus, savukārt ES uzņēmumu grupa ar ražošanas interesēm Ķīnā arī atsaucās uz ļoti augstajām cenām, ko tā Savienības tirgū noteica saviem Ķīnas izcelsmes keramikas ražojumiem.
(158)
Visbeidzot ir sniegta atsauce uz iepriekš minēto B.1.2. sadaļu, kurā ir secināts, ka visi attiecīgā produkta veidi un līdzīgais produkts ir uzskatāmi par vienu ražojumu. Tādējādi būtu jāveic analīze attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma līmenī. Tāpēc nebija iespējams ņemt vērā apgalvojumus par atsevišķiem segmentiem.
3.3. Patēriņš un pieprasījums
(159)
Eiropas importētāju un mazumtirgotāju apvienība un CCCLA norādīja uz pieprasījuma samazināšanos Savienībā. Viens atlasē neiekļauts importētājs norādīja, ka ir krasi samazinājies porcelāna pieprasījums, jo īpaši saistībā ar atvasināto un speciālo preču klāstu, kā arī privātajā sektorā, un ka pārējais pieprasījums ir ļoti daudzveidīgs. Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka mainīgo modes tendenču dēļ patērētāji mūsdienās vēlas iegādāties lētus keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Vairumtirgotāji uzskata, ka augstas kvalitātes dārgu ražojumu tirgus sarūk un nākamo gadu laikā turpinās sarukt.
(160)
Saskaņā ar iepriekš minētās Eiropas importētāju un mazumtirgotāju apvienības viedokli pieprasījuma samazināšanās izskaidrotu Savienības ražotāju pārdošanas un ražošanas apjoma kritumu attiecīgajā periodā.
(161)
CCCLA norādīja, ka sūdzība apliecināja ievērojamas patēriņa līmeņa svārstības Savienībā attiecīgajā periodā atbilstīgi vispārējiem makroekonomiskajiem apstākļiem. Saskaņā ar CCCLA sniegto informāciju kaitējuma faktori attiecīgajā periodā attīstījās paralēli pieprasījuma svārstībām Savienības un citos tirgos un gan Savienības ražotāju pārdevumu, gan Ķīnas importa apjoms liecināja par pārmaiņām pieprasījuma jomā.
(162)
Vācijas importētāju apvienība un daži tās biedri iesniedza informāciju par to, ka Ķīnas importa rādītāji pēc Savienības paplašināšanās 2004. gadā un pēc šim ražojumam piemēroto importa kvotu atcelšanas 2005. gada 1. janvārī norāda uz milzīgu pieprasījumu pēc lētākiem galda piederumiem Savienības tirgū laikā no 2002. gada līdz 2005. gadam, kam sekoja kritums laikā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Tiek apgalvots, ka Savienības ražotāji nevēlējās un/vai nespēja apmierināt šādu pieprasījumu.
(163)
Saistībā ar šiem apgalvojumiem, pirmkārt, tiek sniegta atsauce uz B.1.2. sadaļu, kurā secināts, ka visi attiecīgā produkta veidi un līdzīgais produkts ir uzskatāmi par vienu ražojumu. Tāpēc apgalvojumi par konkrētiem klāstiem nav pamatoti, un analīze būtu jāveic attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma līmenī.
(164)
Otrkārt, apgalvojums, ka kaitējuma faktori attīstījās paralēli pieprasījuma svārstībām citos eksporta tirgos, ir pretrunā faktam, ka atlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji attiecīgajā periodā uzlabojās.
(165)
Treškārt, kā secināts D.2. sadaļā, patēriņš attiecīgajā periodā ir samazinājies. Nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka Savienības ražotāji nevēlējās un/vai nespēja apmierināt milzīgo pieprasījumu Savienībā pēc lētākiem galda piederumiem. Izmeklēšanā gluži pretēji tika secināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražotāji apmierināja pieprasījumu pēc dažādiem preču veidiem, tostarp lētākiem galda piederumiem. Pat tad, ja attiecīgajā periodā Savienībā bija vērojamas patēriņa līmeņa svārstības, kas, iespējams, kādā posmā veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, kopumā nevar uzskatīt, ka tās ir radījušas kādu ietekmi, piemēram, novērsušas cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un šai ražošanas nozarei radīto kaitējumu IP laikā.
(166)
Tādēļ prasības tika noraidītas.
3.4. Savienības ražošanas nozares eksports
(167)
Saskaņā ar Eurostat (eksporta apjoms) un atlasē iekļauto Savienības ražotāju (vidējā eksporta cena) sniegto informāciju Savienības ražošanas nozares veiktais eksports attiecīgajā periodā attīstījās šādi:
13. tabula
2008
2009
2010
IP
Eksporta apjoms (tonnas)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indekss (2008. gads = 100)
100
81
91
97
Vidējā eksporta cena (EUR/tonna)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
110
100
(168)
Sūdzībā CCCLA minēja novērojumu, ka laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam Savienības ražotāju veiktā eksporta apjoms ievērojami palielinājās. Šī ieinteresētā persona norādīja, ka, pasliktinoties Savienības ražotāju eksporta rādītājiem, notika negatīva kaitējuma faktoru attīstība. Tāpēc kaitējumu radīja nelabvēlīga ES ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma attīstība.
(169)
Šajā saistībā vispirms būtu jānorāda, ka kaitējuma analīze ir vērsta uz Savienības ražošanas nozares situāciju Savienības tirgū. Tāpēc eksporta rezultātu pārmaiņas, ja tādas ir, nekādā veidā neietekmē lielāko daļu iepriekš analizēto rādītāju, piemēram, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un cenas. Otrkārt, Savienības ražošanas nozares eksportu iespējams interpretēt kā sarūkošā pārdošanas apjoma kompensēšanas veidu Savienības tirgū, t. i., kaitējuma gadījumos. Treškārt, kā redzams iepriekšējā tabulā, kopējais eksporta apjoms no Savienības samazinājās par 3 %. Visbeidzot pārdošanas eksporta cenas atlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, attiecīgajā periodā bija stabilas.
(170)
Tāpēc prasība tika noraidīta, un tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti neradīja būtisku kaitējumu.
3.5. Importa kvotu atcelšana
(171)
Līdz 2005. gada 1. janvārim dalībvalstīs, kuras tajā laikā bija Savienības locekles, Ķīnas izcelsmes ražojumiem, uz kuriem attiecas (56) apsvērumā minētie CN kodi, tika piemērotas kvantitatīvas kvotas, kuras kopā sasniedza 84 473 tonnas 2000. gadā un tika pakāpeniski palielinātas līdz 147 744 tonnām 2004. gadā. Pieejamie statistikas dati liecina, ka 2004. gadā attiecīgā produkta importa apjoms 27 valstīs, kuras tagad ir dalībvalstis, sasniedza 173 809 tonnas. Gadu vēlāk, pēc kvotu atcelšanas, importa apjoms sasniedza 530 294 tonnas. Kopš tā laika Ķīnas importa apjoms nav bijis mazāks par 449 000 tonnu gadā.
(172)
Attiecībā uz importa kvotu nozīmi saistībā ar attiecīgajā periodā novēroto kaitējumu vispirms būtu jānorāda, ka, ņemot vērā faktu, ka kvotas tika pakāpeniski palielinātas un atceltas 3 gadus pirms attiecīgā perioda sākuma un 6 gadus pirms izmeklēšanas perioda sākuma, Savienības tirgū kopš 2002. gada jau ir notikusi plaša pārstrukturizācija, lai ņemtu vērā šīs tirgus apstākļu pārmaiņas. To apstiprina arī sūdzību iesniedzēju sniegtā informācija par Eiropas keramikas galda piederumu ražotāju darbības pārtraukšanas un maksātnespējas gadījumiem. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozare attiecīgā perioda sākumā ir pārveidota par sašaurinātu nozari ar labiem darbības rezultātiem.
(173)
Attiecīgi varētu apgalvot, ka attiecīgā produkta importa kvotu atcelšana 2005. gadā, iespējams, negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli pirms attiecīgā perioda sākuma. Tomēr pat tad, ja tas atbilst patiesībai, kaitējuma cēlonis izmeklēšanas periodā ir bijis imports par dempinga cenām. Tāpēc importa kvotas atcelšana 2005. gadā neatceļ cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un ražošanas nozarei radīto kaitējumu attiecīgajā periodā un izmeklēšanas periodā.
3.6. Pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū
(174)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu ir radījušas pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū, un tika norādīts, ka šī antidempinga procedūra tika sākta, lai atgūtu zaudējumus, ko ir radījuši sodi par nelikumīgiem karteļiem. CCCLA norādīja, ka Savienības tirgū īstenotu aizliegtu vienošanos prakšu rezultātā gan sūdzībā sniegtie, gan izmeklēšanā iegūtie kaitējuma dati (proti, pārdošanas cenas, pārdošanas apjomi, tirgus daļa un peļņa) varētu būt neuzticami, ņemot vērā apstākli, ka tie neatspoguļo normālas tirgus darbības situāciju.
(175)
No otras puses, ir norādīts, ka 2010. gadā Komisija piemēroja sodu septiņpadsmit uzņēmumiem sanitāro iekārtu jomā par cenu noteikšanas karteli, kas darbojās laikā no 1992. gada līdz 2004. gadam, ietekmējot sešas dalībvalstis, proti, Vāciju, Austriju, Itāliju, Franciju, Beļģijas Karalisti (Beļģiju) un Nīderlandes Karalisti (Nīderlandi) (8). Šī prakse tika īstenota pirms attiecīgā perioda sākuma, un tā attiecās uz citiem ražojumiem. Turklāt vienīgais attiecīgais uzņēmums, kas attiecīgajā periodā darbojās arī keramikas galda piederumu un virtuves piederumu jomā, iesniedza prasību Eiropas Savienības Vispārējā tiesā par šā soda atcelšanu. Šīs prasības izskatīšana vēl nav pabeigta. No otras puses, Vācijas varas iestādes 2011. gada februārī sāka izmeklēšanu par aizliegtu vienošanos attiecībā uz vairākiem Vācijas galda piederumu ražotājiem. Vācijas varas iestādes vēl nav publicējušas izmeklēšanas rezultātus, tāpēc secinājumi par šo jautājumu nav iespējami. Turklāt šī izmeklēšana attiecas tikai uz vienu dalībvalsti, bet Savienības ražošanas nozare ir visai plaša. Tādēļ prasības tika noraidītas.
(176)
Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu sniegto atsauci uz faktu, ka daži ražotāji Savienībā veica pārmaiņas savā darbībā un kļuva arī par Ķīnas izcelsmes ražojumu tirgotājiem, šo uzņēmējdarbības iespēju nav iespējams klasificēt kā pret konkurenci vērstu praksi.
3.7. Ražošanas metodes
(177)
Saskaņā ar vairāku ieinteresēto personu sniegto informāciju Savienības ražotāju pieņemtie lēmumi attiecībā uz ražošanas metodēm nepārprotami veicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šīs ieinteresētās personas uzsver, ka Savienības ražošanas metodes ir daudz neefektīvākas par Ķīnā izmantotām ražošanas metodēm - Savienības ražošanas metodes ir pilnīgi automatizētas, un tas nosaka augstas pārstatīšanas izmaksas īsu ciklu gadījumā, dārgu veidņu izgatavošanu, lielākas izmaksas par izejmateriāliem un augstākas enerģijas izmaksas divkāršas apdedzināšanas procesa dēļ. Turklāt atšķirībā no Savienības ražotājiem Ķīnas ražotāji strādā pēc pasūtījuma, saskaras ar mazākām uzglabāšanas izmaksām un pārdod to kopējo ražojumu apjomu komplektos, nedalot to kategorijās un piemērojot cenu atlaides. Arī maksa par dekolu pārnesi glazējumā iestrādāta dekorējuma izveidei Savienībā ir gandrīz divkārša. No otras puses, vairākas ieinteresētās personas norādīja uz Savienības ražošanas metožu efektivitāti, piemēram, saistībā ar garākiem cikliem.
(178)
Izmeklēšana apliecināja, ka visā pasaulē notiek tehnoloģiju pārnese. Izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt saikni starp konkrētu ražošanas metodi un panākumiem uzņēmējdarbībā. Nebija iespējams arī konstatēt, ka konkrētas ražošanas metodes izvēle ir bijusi pietiekami būtiska, lai radītu ietekmi, piemēram, pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.8. Lietotu preču tirgi
(179)
Saskaņā ar atlasē neiekļauta importētāja sniegto informāciju pēdējo desmitgažu laikā mājsaimniecības ir kļuvušas mazākas un tās atbrīvojas no liekajiem priekšmetiem, pārdodot tos krāmu tirgos, tīmekļa izsolēs vai citos lietoto preču tirgos. Šī ieinteresētā persona uzskata, ka lietoti galda piederumi un virtuves piederumi apmierina ievērojamu pašreizējā pieprasījuma daļu un tieši konkurē ar jaunajiem galda piederumiem un virtuves piederumiem. Atlasē neiekļautais importētājs iesniedza apstiprinošus dokumentus par vairāku plaši pazīstamu Vācijas porcelāna ražotāju preču līniju vērtību tīmekļa izsolēs.
(180)
Tomēr netika rasts pieņemams pamats, lai vācu valodā funkcionējošā platformā minētu trīs Vācijas uzņēmumu ļoti specifisku kolekciju apjomus un cenas ekstrapolētu uz citām Savienības valstīm vai citiem ražojumu klāstiem. Tāpēc šo tirgu nevarēja raksturot ar skaitliskiem rādītājiem, un izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt, ka tirdzniecības apjomi lietoto preču tirgū ir pietiekami būtiski, lai radītu ietekmi, piemēram, pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.9. Ekonomikas krīze
(181)
Saskaņā ar CCCLA sniegto informāciju iespējamo kaitējumu ir radījusi finanšu krīzes, ekonomikas lejupslīdes un valsts parāda krīzes ietekme uz patērētāju budžetu. Tā kā sūdzības iesniedzēji darbības līmenī, domājams, ir rentabli, CCCLA uzskata, ka ziņotie zaudējumi ir attiecināmi uz finanšu spekulācijām (piemēram, zaudējumi pašu kapitāla vai valstu obligāciju jomā) un ar finanšu krīzi saistītajiem izdevumiem, kas nav pamatdarbības izdevumi.
(182)
Patēriņa samazināšanos attiecīgā perioda posmos iespējams skaidrot ar ekonomikas krīzi. Tomēr vērts pievērst uzmanību apstāklim, ka sarūkoša patēriņa situācijā attiecīgajā periodā un pieaugoša patēriņa situācijā laikā no 2009. gada līdz IP rezultāti attiecībā uz lētām, par dempinga cenām importētām precēm kontrastē ar Savienības ražošanas nozares rādītājiem.
(183)
Tomēr izmeklēšana skaidri parāda, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi. Pat vispārējās ekonomikas atlabšanas laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atlabt un atgūt ievērojamus pārdošanas apjomus, attiecīgajā periodā zaudējot būtisku tirgus daļu, savukārt Ķīnas imports par dempinga cenām ieguva lielāku tirgus daļu.
(184)
Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze, iespējams, veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, tomēr kopumā nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un ražošanas nozarei IP laikā nodarīto kaitējumu.
3.10. Citi faktori
(185)
Apvienības pārstāvji norādīja uz citiem faktoriem, kuri, viņuprāt, pārtrauca cēloņsakarību. Šī ieinteresētā persona atsaucās uz Savienības iekšējo konkurenci (pamatojoties uz faktu, ka Savienībā pastāv būtiskas cenu atšķirības) un uz Savienības drošības un veselības prasībām, kas kļūst stingrākas, tādējādi radot ražošanas izmaksu pieaugumu. Citu minēto faktoru vidū ir atsevišķu Ķīnas ražotāju īstenota viltošana un beztarifa barjeru pastāvēšana vairākos tirgos ārpus ES, kas kavē Savienības ražotāju eksportu.
(186)
Attiecībā uz argumentiem par Savienības iekšējo konkurenci izmeklēšana neapliecināja nekādu saikni starp kaitējumu, Savienības ražotāju atrašanās vietu un cenām šajā dalībvalstī. Attiecībā uz Savienības drošības un veselības prasībām ir norādīts, ka tās ir piemērojamas Savienībā ražotiem un importētiem ražojumiem, tādējādi ietekmējot visu uzņēmumu noteiktās cenas. Ņemot vērā faktu, ka netika iesniegta nekāda informācija, kas apliecinātu apgalvojuma par viltošanu pamatotību, tā ietekmes analīze nebija iespējama. Prasību saistībā ar beztarifu barjeru pastāvēšanu vairākos tirgos ārpus ES nevarēja ņemt vērā. Šādas barjeras varētu atturēt Savienības ražotājus no to eksporta iespēju izmantošanas, tomēr tas nekādā veidā neietekmē pārdošanas apjomu sarukšanu Savienības tirgū, t. i., kaitējuma gadījumos.
(187)
CCCLA norādīja uz citiem faktoriem, proti, kvalificēta darbaspēka trūkumu Savienības tirgū un pašu izraisītu kaitējumu, pamatojoties uz faktu, ka atsevišķi Savienības ražotāji importē attiecīgo ražojumu. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir secināts, ka kopumā visas Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija slikts, un fakts, ka ir izplatījušies vairāki uzņēmējdarbības modeļi, Savienības ražošanas nozarei neradīja nekādu kaitējumu un drīzāk būtu skaidrojams kā sarūkošo pārdošanas apjomu kompensēšanas veids Savienības tirgū. Attiecībā uz kvalificēta darbaspēka trūkumu Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē neviena ieinteresētā puse, kas darbojas Savienībā, nesūdzējās par šā faktora ietekmi.
(188)
Importētājs aicināja iestādes analizēt ietekmi, ko rada citi galda piederumu un virtuves piederumu veidi, piemēram, piederumi, kas izgatavoti no plastmasas, alumīnija, melamīna un stikla. Tomēr netika iesniegta nekāda informācija, kas apliecinātu prasības pamatotību. Izmeklēšanā nebija iespējams iegūt nekādus secinājumus par šo jautājumu.
(189)
Dažas ieinteresētās personas saista Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu ar Savienības ražošanas nozares situāciju pirms attiecīgā perioda. Šajā saistībā vairāki importētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanās sākās jau laikposmā no 1975. gada līdz 2002. gadam. Tomēr Komisija savā analīzē nespēja aplūkot tik attālu laikposmu, cita starpā tāpēc, ka par šo periodu trūkst uzticamu datu. Šāda situācija tika konstatēta arī saistībā ar citu pasākumu, kas tika īstenots ilgi pirms attiecīgā perioda sākuma, proti, valsts palīdzību, kas tika sniegta Vācijas porcelāna nozarei un kas, kā apgalvoja atlasē neiekļauts importētājs, pierāda, ka Savienības ražošanas nozares efektivitāte nav palielinājusies (9).
(190)
Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(191)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitnieciskās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(192)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no provizoriskā secinājuma par kaitniecisko dempingu pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(193)
Savienības ražošanas nozari veido vairāk nekā 200 ražotāju, kuriem ir rūpnīcas dažādās Savienības dalībvalstīs un kuri IP tieši nodarbina vairāk nekā 25 000 cilvēku, kas ir iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā.
(194)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei IP laikā ir radījis būtisku kaitējumu. Proti, attiecīgajā periodā pasliktinājušies ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbības rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošana, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem. Lielākais kaitējums tika nodarīts MVU. Attiecīgajā periodā MVU piedzīvoja zaudējumus kopš 2010. gada. Tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi netiks noteikti, nozarē jau īstenotie centieni nebūs pietiekami, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares finansiālās situācijas uzlabošanos, un tā varētu turpināt pasliktināties.
(195)
Fakts, ka atsevišķi Savienības ražotāji ir sekmīgāki nekā citi, vai Savienības ražošanas nozares situācija pirms attiecīgā perioda neliek apšaubīt šīs izmeklēšanas konstatējumus.
(196)
Paredzams, ka pasākumu noteikšana Savienības tirgū atjaunos efektīvus un godīgus tirdzniecības apstākļus. Tas savukārt radītu papildu pozitīvu ietekmi attiecībā uz tirgus ekonomisko situāciju un rentabilitāti.
(197)
Daži importētāji apgalvoja, ka, ja pasākumi tiks noteikti, attiecīgais ražojums tiks aizstāts ar citiem ražojuma veidiem (nevis Savienībā ražotiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem), piemēram, tekstilizstrādājumiem (piemēram, dāvanām paredzētiem izstrādājumiem) vai plastmasas galda piederumiem, tādējādi sniedzot labumu nozarēm, kas nav saistītas ar keramikas izstrādājumiem. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka šāda aizstāšana būtu būtiska.
(198)
Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pagaidu pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Nesaistītu importētāju intereses
(199)
Kā norādīts (4). apsvērumā, ņemot vērā acīmredzami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika piemērots atlases princips.
(200)
Kopumā atlasē iekļautie importētāji IP saņēma piegādes galvenokārt no attiecīgās valsts un keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importēšanā un tālākpārdošanā nodarbināja aptuveni 350 cilvēku. Šie uzņēmumi aktīvi darbojās saistībā ar dažādiem ražojumu veidiem - no dāvanām paredzētiem porcelāna priekšmetiem un zīmolu keramikas traukiem līdz vienkāršiem mājsaimniecībām paredzētiem galda piederumiem. To sadarbības līmenis bija dažāds. Piemēram, divi lielākie atlasē iekļautie importētāji, kuri aktīvi darbojas arī mazumtirdzniecības jomā, nesniedza pilnīgu informāciju par rentabilitāti un atšķirību starp iegādes un tālākpārdošanas cenām nesaistītiem klientiem, un viens no tiem pat liedza piekļuvi saviem dokumentiem. Šīs ieinteresētās personas sniedza informāciju tikai par pārveduma iegādes cenām un/vai pārveduma pārdošanas cenām. Tādējādi, lai gan tika vairākkārt pieprasīts, netika saņemta pienācīga informācija, kas sniegtu iespēju novērtēt reprezentatīvo importētāju ar attiecīgo ražojumu saistīto bruto un neto starpību attiecībā uz visu atlasi kopumā.
(201)
Līdzīgā kārtā divu atlasē iekļauto importētāju/mazumtirgotāju sniegtie dati, kas daudzējādā ziņā nebija pietiekami, nesniedza iespēju novērtēt attiecīgā ražojuma mazumtirgotāju peļņas bruto un neto starpību. Tādējādi, pamatojoties uz atlasē iekļauto importētāju sadarbību, nebija iespējams noteikt ES piegādes ķēdes spēju absorbēt ierosināto antidempinga maksājumu un attiecīgi - šāda maksājuma ietekmi uz mazumtirdzniecības cenu un tādējādi patērētājiem.
(202)
Tomēr, pirmkārt, attiecībā uz importētājiem jānorāda, ka pārliecinošs to importētāju vairākums, kuri atbildēja uz importētāju atlases jautājumiem, ziņoja par bruto starpību starp iegādes un tālākpārdošanas cenu, kas svārstās no 50 % līdz 200 %. To atlasē iekļauto ieinteresēto personu sniegtie pārbaudītie dati, kuras nodarbojas tikai ar importu, apstiprina, ka šādas bruto starpības ir reprezentatīvas. Otrkārt, publiski pieejamie dokumenti liecina, ka piegādes ķēde Savienībā (t. i., importētāji un turpmākie kanāli) bez grūtībām spētu absorbēt antidempinga maksājumus ierosinātajā līmenī, neapdraudot attiecīgo ekonomikas dalībnieku dzīvotspēju. Saskaņā ar jaunāko publikāciju (10) Ķīnā ražota keramikas krūze, kuru ES izplatītāji iegādājas par USD 0,70 ES mazumtirdzniecībā tiktu pārdota par USD 3,50, piemērojot vairāk nekā 150 % lielu uzcenojumu izplatītāja/mazumtirgotāja interesēs. Šādā gadījumā ierosinātie antidempinga maksājumi attiecībā uz lielāko daļu importa nozīmētu papildu maksu EUR 0,16 apmērā (un EUR 0,36 apmērā ražotājiem, kuri nesadarbojas) ES piegādes ķēdes ietvaros, kurā kopumā saistībā ar šo konkrēto ražojumu pastāvētu bruto starpība EUR 2,08 apmērā. Turklāt 2009. gada CBI tirgus pētījumā par “galda piederumiem, virtuves piederumiem un citiem mājsaimniecības tirgiem”, kas ir minēts (112) apsvērumā, ir norādīts, ka CIF cenas līdz Savienības robežai un patērētāju cenu rādītāji svārstās starp 2,6 un 5,3 (11). Visbeidzot atlasē iekļautie importētāji/mazumtirgotāji nav norādījuši, ka antidempinga maksājumu noteikšanas gadījumā tie izslēgs keramikas galda piederumus un virtuves piederumus no to īstenotā importa vai pārdošanas.
(203)
Ņemot vērā minēto, kā arī faktu, ka šīs izmeklēšanas ietvaros līdz šim nav iegūta cita uzticama informācija, tiek provizoriski pieņemts, ka izplatīšanas ķēde kopumā, tostarp importētāji, domājams, spēs absorbēt CIF cenu kāpumu ierosinātajos līmeņos, nesaskaroties ar būtiskām problēmām, un ka patērētāji, domājams, neizjutīs cenu kāpumu. Tomēr ieinteresētās personas vēlreiz tiek skaidri aicinātas par šo jautājumu iesniegt papildu, izsmeļošu un pārbaudāmu informāciju, kas ļautu turpināt analizēt pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdi un galu galā - šīs procedūras nākamajā posmā - uz patērētājiem.
(204)
Piezīmes par Savienības interesēm tika saņemtas no vairāk nekā 20 atlasē neiekļautiem importētājiem, galvenokārt mazajiem uzņēmumiem, Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības, Zviedrijas importētāju un mazumtirgotāju apvienības, Nīderlandes importētāju no Tālajiem Austrumiem apvienības un Vācijas importētāju apvienības un tīkla. Importētāji pauda kopīgas bažas par to, ka pasākumi ietvertu importa cenu kāpumu, (daļēju) to uzņēmējdarbības sašaurināšanos un tādējādi kopumā tos ietekmētu negatīvi, cita starpā saistībā ar starpībām un rentabilitāti. Pamatojoties uz secinājumiem, kas ir sniegti nākamajā apsvērumā un (202) apsvērumā, šos argumentus nav iespējams ņemt vērā.
(205)
Vairāki importētāji norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā importētāju uzņēmumos likvidēto darbavietu skaits būtu lielāks nekā Savienības ražotāju uzņēmumos saglabāto darbavietu skaits. Tomēr pretrunā šim apgalvojumam ir citu importētāju atsauksmes, kurās ir norādīts, ka viņi varētu aizstāt keramikas preces ar ražojumiem, kas nav izgatavoti no keramikas (piemēram, dāvanām paredzētiem tekstilizstrādājumiem), vai ka viņi būtu gatavi iegādāties lielāku preču daudzumu Savienībā.
(206)
Zviedrijas apvienības pārstāvji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiem nāktos rast alternatīvas Ķīnas importam, pasākumi radītu negatīvu ekonomisko ietekmi uz importētājiem saistībā ar ievērojamām resursu sadales un pārvaldes izmaksām. Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības pārstāvji norādīja, ka piegādātāju maiņa ir sarežģīta, jo importētāji jau ir veikuši lielus ar piegādātājiem saistītus ieguldījumus. Tomēr šķiet, ka daži importētāji, kuri dod priekšroku iespējai mainīt piegādes avotus, to neuzskata par svarīgāko problēmu. Turklāt fakts, ka piedāvātie ražojumi un Savienības patēriņš mainās saskaņā ar modes tendencēm, liecina, ka izmaksu rašanās saistībā ar jaunu ražojumu izstrādi (ko nodrošina jauni piegādātāji) ir raksturīga šīs nozares iezīme.
(207)
Vairāki atlasē neiekļauti importētāji apgalvoja, ka Savienības ražotnes nav ieinteresētas ražot citu zīmolu produktus. Tomēr izmeklēšanas rezultāti saistībā ar atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem (atklājot, ka tie ražo zīmolu preces trešām pusēm), cita importētāja iesniegtās atsauksmes un fakts, ka vairāki importētāji, kuri izplata sava zīmola ražojumus, daļu no sava preču klāsta iepērk Savienībā, bija pretrunā šim apgalvojumam.
(208)
Viens atlasē neiekļauts importētājs norādīja, ka tas nevēlas informāciju par ražošanas idejām, ražojuma noformējumu un norisēm uzņēmuma ietvaros darīt pieejamu vairākiem konkurējošiem Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem. Tomēr izmeklēšana neapliecināja, ka šīs bažas importētāju vidū būtu plaši izplatītas. Būtu jānorāda, ka attiecīgajam importētājam bija juridiski strīdi ar vairākiem Vācijas ražotājiem un ka daļa tā kolekcijas tiešā veidā konkurē ar Savienības ražotāju precēm.
(209)
Vairāki importētāji apgalvoja, ka viņi nevar iegādāties preces no Savienības ražotājiem, jo to cenas ir augstākas, tie nevar ražot amatniecības izstrādājumus, nespēj piedāvāt īsus ražošanas ciklus, elastību un atbilstošu organizāciju, lai pienācīgi nodrošinātu lielo mazumtirgotāju vajadzības, kuri piedāvā daudzus ražojumus, un/vai tāpēc, ka tie nenodrošina vairākus ražošanas procesus, kvalitātes līmeņus, greznojumu veidus vai formas. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka problēmas bija īpaši svarīgas saistībā ar amatniecības izstrādājumiem un precēm, kas paredzēti reklāmas nolūkiem (piemēram, keramikas izstrādājumiem), konkrētiem zīmolu ražojumiem, kuru pārdošanai ir vajadzīga licence, atsevišķu reģistrētu funkcionālu modeļu un specializētu izstrādājumu vai ēdināšanas piederumu (piemēram, lielu porcelāna izstrādājumu) ražošanu. Daži importētāji apgalvoja, ka importam no Ķīnas nav alternatīvu. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka vairums importētāju, kuri pieteicās, iepērk dažādu klāstu un atšķirīgas kvalitātes keramikas galda piederumus un/vai virtuves piederumus no vairākiem avotiem, tostarp Savienības ražotājiem. Turklāt Savienības ražotāji piedāvā daudzveidīgu ražojumu klāstu, un to ražošanas jauda sniedz iespēju Savienības tirgū pārdot lielākus preču apjomus.
(210)
Kopumā var secināt, ka pasākumu ieviešana var patiešām negatīvi ietekmēt dažu importētāju finanšu stāvokli. Tomēr kopumā nav gaidāms, ka šai negatīvajai ietekmei būs ievērojama finanšu ietekme uz importētāju vispārējo stāvokli. Kopumā gaidāms, ka tie spēj (daļēji) absorbēt cenu kāpumus un/vai (daļēji) pārnest maksājumu uz saviem klientiem (t. i., vairumtirgotājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem), jo vairāk tāpēc, ka maksājumi ietekmē galveno avotu tirgū. Saistībā ar importētājiem, kuri pieteicās un kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji, izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgais ražojums veido tikai nelielu to kopējās uzņēmējdarbības daļu. Šo ieinteresēto personu iesniegtā informācija nesniedza iespēju pienācīgi kvantitatīvi izteikt to, cik lielā mērā tās spētu absorbēt ierosināto maksājumu līmeņu radīto iegādes cenu kāpumu, bet, kā norādīts (202)-(203) apsvērumā, līdz šim apkopotā informācija neliecina, ka šāda absorbēšana būtu neiespējama.
(211)
Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai ierosinātajos līmeņos nav būtiskas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma nesaistīto importētāju situāciju.
4. Citu ekonomikas nozaru intereses
(212)
Vairāki importētāji apgalvoja, ka jebkuru pasākumu noteikšana, domājams, negatīvi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbības partnerus, sākot ar glazējuma un dekorējuma uzņēmumiem, līdz vairumtirgotājiem, izplatītājiem vai mazumtirgotājiem. Saistībā ar to viņi apgalvoja, ka pasākumu noteikšanas rezultātā, piemēram, dizaineru un materiāltehniskās apgādes jomā nodarbināto skaits, kuri zaudēs darbu to “satelītu uzņēmumos”, iespējams, būs lielāks par Savienības ražošanas nozarē saglabāto/radīto darbavietu skaitu. Daži importētāji arī apgalvoja, ka ražojumu trūkums tieši ietekmēs dāvanu preču nozari, reklāmas nozari, viesnīcu un ēdināšanas nozares, grupu ēdināšanu un komerciālos patērētājus kopumā. Tas īsā periodā radītu cenu konkurences palielināšanos lielu nocenoto preču veikalu līmenī. Ciestu arī iestādes, kuru budžeta līdzekļi parasti ir nepietiekami, piemēram, aprūpes iestādes. Turklāt dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumi nozīmētu izejmateriālu trūkumu mākslinieciskam un radošam darbam, ko veic, piemēram, porcelāna apgleznotāji vai amatnieku darbnīcas.
(213)
Ir konstatēts, ka visi šie apgalvojumi ir nepamatoti. No vienas puses, šo importētāju paziņojumi šķiet pretrunā tiem viņu iesniegumos iekļautajiem punktiem, kuros viņi norāda, ka varētu aizstāt keramikas preces ar ražojumiem, kas nav izgatavoti no keramikas (piemēram, dāvanām paredzētiem tekstilizstrādājumiem), tādējādi jebkurā gadījumā paļaujoties uz to ierastajiem minētajiem uzņēmējdarbības partneriem. Turklāt paredzams, ka Savienības ražošanas nozares “satelīta uzņēmumi” gūs labumu no pasākumu noteikšanas. No otras puses, izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt, ka gadījumā, ja imports no Ķīnas netiktu veikts par dempinga cenām, rastos ražojumu nepietiekamība. Pasākumi ir izstrādāti ar mērķi radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu piegādātājiem, nevis nevajadzīgi ierobežot importu no attiecīgās valsts. Iestādes, kuru budžeta līdzekļi parasti ir nepietiekami, piemēram, aprūpes iestādes, minēto cenu konkurences palielināšanos varētu uzskatīt par pozitīvu ietekmi.
(214)
Zviedrijas apvienība apgalvoja, ka pasākumiem būtu negatīva ekonomiskā ietekme uz vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarēm Zviedrijā. Tā prognozēja nodarbinātības samazināšanos 2-3 % apmērā (kas vairāk skartu jauniešus) un importa sarukšanu par 20 %. Tomēr šķiet, ka minētā ietekme ir pārspīlēta. Šajā saistībā ir vērts pievērst uzmanību apstāklim, ka neviens no importētājiem, kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji un kuri izmeklēšanas ietvaros iesniedza atsauksmes, nenorādīja, ka gadījumā, ja tiks noteikti antidempinga pasākumi, viss ražojums tiks izslēgts no to ražojumu klāsta. Ar nodarbinātību saistītās prognozes pasākumu noteikšanas gadījumā, ko sniedza viens no šiem importētājiem, būtībā ir identiskas prognozēm gadījumā, ja pasākumi tiks noteikti.
(215)
CCCLA norādīja uz Dānijas pētījumu, kurā pausts, ka par katru euro, ko Savienības ražotāji iegūst, pateicoties tirdzniecības aizsardzībai, lietotāju uzņēmumiem Savienībā ir jāsamaksā vairāk nekā 60 reizes lielāka summa. Tomēr šis paziņojums ir ļoti vispārīgs, tas nav konkrēti saistīts ar šo izmeklēšanu, un nav pierādījumu, kas šajā izmeklēšanā apliecinātu, ka radītā ietekme patiešām būtu šāda.
(216)
Specializētu mazumtirgotāju reklāmas pasākumu nodrošinātājs, kas sadarbojas ar ietekmīgākajiem mazumtirgotājiem visā pasaulē, apgalvoja, ka tā uzņēmējdarbībā īsos periodos ir vajadzīgi lieli preču apjomi mazumtirdzniecības reklāmas kampaņām, kas ilgst dažus mēnešus. Šī ieinteresētā persona, kura aptuveni divas trešdaļas no precēm saņem no Āzijas, galvenokārt Ķīnas, norādīja, ka būtisks maksājums iznīcinātu tā spēju turpmāk pārdot preces ar atlaidēm. Ir jāatzīst, ka antidempinga maksājumi var negatīvi ietekmēt šādu uzņēmējdarbības veidu. Tomēr maksājumu mērķis nav izslēgt Ķīnā ražotās preces no tirgus. Turklāt pēdējo trīs gadu laikā Savienības ražotāji nodrošināja 33 % no pieprasījuma, kas daļēji tiek klasificēts kā nestabilais pieprasījums.
(217)
Tāpēc šajā provizoriskajā posmā secināja, ka priekšrocības, kas tiktu radītas, ja novērstu kaitējumu pārējām šajā izmeklēšanā iesaistītajām personām, nosakot pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam, būtu lielākas par to iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ekonomikas nozarēm.
5. Patērētāju (mājsaimniecību) intereses
(218)
Informāciju nesniedza neviena puse, kas tieši pārstāv galapatērētājus, piemēram, patērētāju apvienības.
(219)
Tomēr, ņemot vērā iepriekš (202) apsvērumā minēto publiski pieejamo informāciju, tiek provizoriski secināts, ka piegādes ķēde absorbēs pasākumus ierosinātājā maksājumu līmenī, mazumtirdzniecības līmenī patērētājiem neradot augstākas cenas.
(220)
Saskaņā ar informāciju, ko sniedza CCCLA un vairākas ieinteresētās personas, kuras pārstāv importētāju un mazumtirgotāju intereses, gadījumā, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, visvairāk cietīs ES patērētāji. Lielākā patērētāju daļa Savienībā ir patērētāji ar zemu ienākumu līmeni, un nestabilajā ES ekonomiskajā situācijā viņi saskarsies ar vēl ierobežotāku izvēli un augstākām cenām, nesaņemot nekādu papildu vērtību. Tiek apgalvots, ka attiecībā uz šo ražojumu pastāv psiholoģiskie cenu griesti un, ja cena ir augstāka, patērētāji ražojumu nepirks. Zināmi ražojumu veidi no tirgus pazudīs vai tiks aizstāti ar citiem materiāliem, piemēram, plastmasu, melamīnu, metālu vai koksni. Kopumā šīs iespējas nozīmēs ekoloģiski kaitīgākus ražojumu. Apgalvoja, ka tiks ierobežota arī izvēle, jo attiecīgais imports, kas nodrošina vairāk nekā 60 % pieprasījuma, tiks izskausts no Savienības tirgus, savukārt nepietiekamā nodrošinājuma dēļ kāps cenas. Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka patērētāji iepērkas savu māju tuvumā, bet Savienības ražotāji nevar un nevēlas nodrošināt lētus ražojumus vietējās tirdzniecības vietās. Fakts, ka Vācijas ražotāji var piedāvāt lielākus standarta apjomus par lētu cenu, neapmierinās pieprasījumu Savienības tirgū, kurā ir vajadzīga preču dažādība atbilstīgi mainīgajai modei un tendencēm. Dažās atsauksmēs ir uzsvērts, ka, ja Savienības tirgū turpinās ieplūst imports no Ķīnas, domājams, ka tā apjoms būs ievērojami mazāks un cenas - daudz augstākas papildu maksājumu un darba algu kāpuma dēļ Ķīnā. Tika arī apgalvots, ka, ja ražojums ir dārgs, tā izmantošana nekļūs par jauno paaudžu ieradumu.
(221)
Saistībā ar apgalvojumiem par ierobežotāku izvēli ir norādīts, ka izmeklēšana atklāja, ka Savienības ražošanas nozare piedāvā ļoti plašu ražojumu klāstu, kas ir paredzēti dažādiem tirgus segmentiem un izplatīšanas kanāliem. Ir paredzēts, ka pasākumi palīdzēs izmantot visu Savienības ražošanas nozares potenciālu un nodrošinās tirgū vēl plašāku šīs nozares ražojumu klāstu. Turklāt neviens no importētājiem, kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji, nenorādīja, ka gadījumā, ja tiks ieviesti antidempinga maksājumi, viņi varētu apsvērt ražojuma pilnīgu izņemšanu no sava ražojumu klāsta.
(222)
Saistībā ar apgalvojumiem par augstākām cenām izmeklēšanas mērķis ir radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus, nevis izslēgt Ķīnas preces no Savienības tirgus. Nebija iespējams objektīvi noteikt cenu griestus, kurus pārsniedzot patērētāji vairs nepirktu šādu ražojumu. Turklāt, ņemot vērā apstākli, ka importētājiem bieži vien vismaz gadu ir jāievēro saistoši cenu saraksti, kopumā nav gaidāms, ka viņi īsā laikā spētu pārnest cenu kāpumu uz saviem klientiem. Vēl svarīgāk ir tas, ka, ņemot vērā pasākumu līmeni un būtisko atšķirību starp importa cenu un tālākpārdošanas cenu, maz ticams, ka lietotāji un patērētāji maksās ievērojami augstākas cenas. Maksājums ir aprēķināts, pamatojoties uz CIF importa cenu, un mazumtirdzniecības cena vairākkārt pārsniedz importa cenu. Tādējādi maksājums, visticamāk, tiks absorbēts piegādes ķēdē, kas savieno importētāju un galapatērētāju. Ja kādas cenas paaugstināsies, kāpums būs neliels un neietekmēs patērētāju izvēli. Nav paredzams, ka antidempinga pasākumu dēļ jaunās paaudzes vairs neiegādāsies keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Turklāt ir norādīts, ka izmeklēšana konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare var piedāvāt konkurētspējīgas cenas.
(223)
Nebija iespējams secināt, ka pasākumi radītu būtisku ietekmi saistībā ar virtuves piederumu un galda piederumu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem. Izvēloties, piemēram, keramikas izstrādājumu, kas paredzēts dāvināšanai, materiāla veids ne vienmēr ir noteicošais faktors. Tomēr nav šaubu, ka materiālu savstarpējā aizvietojamība ne vienmēr ir iespējama. Piemēram, Savienības tiesību akti par pārtikas iepakojumu materiāliem paredz konkrētas prasības attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku. Ir vērts pievērst uzmanību arī tam, ka stabils importētājs, kurš ir arī mazumtirgotājs, uzskata, ka cilvēki turpinās izmantot keramikas šķīvjus, nevis šķīvjus, kas ir izgatavoti no citiem materiāliem, un atbilstīgi šai pārliecībai ir izstrādājis savus paplašināšanās plānus.
(224)
Apgalvojumi par apgādes problēmām nav pieņemami, jo, no vienas puses, fakts par līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanu ar godīgām cenām nav pielīdzināms pilnīgai importa apturēšanai no Ķīnas. Gluži pretēji, paredzams, ka ekonomikas dalībnieki visā pasaulē gūs labumu no taisnīgākas tirdzniecības situācijas. No otras puses, tika konstatēts, ka fakts, ka Savienības ražošanas nozare spēj nodrošināt vienu trešdaļu no kopējā Savienības patēriņa, nenozīmē, ka importam no Ķīnas Savienībā būtu jāieplūst par dempinga cenām. Gan Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, gan fakts, ka šī nozare attiecīgajā periodā nedarbojās ar pilnu jaudu, liecina par to, ka Savienības ražotāji Savienības tirgū patiešām būtu varējuši pārdot lielākus apjomus, ja tajā neieplūstu imports par dempinga cenām. Visbeidzot Ķīna nav vienīgais importa avots Savienības tirgū.
(225)
Gan CCCLA minētajā Dānijas pētījumā, gan Zviedrijā veiktā pētījumā, uz kuru atsaucās Zviedrijas apvienība, ir norādīts, ka antidempinga pasākumi kopumā patērētājiem izmaksā dārgi. Tomēr šie paziņojumi ir ļoti vispārīgi, tie nav konkrēti saistīti ar šo izmeklēšanu, un nav pierādījumu, kas šajā izmeklēšanā apliecinātu, ka radītā ietekme patiešām būtu šāda.
(226)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka noteiktie pasākumi kopumā būtiski neietekmētu patērētājus, piemēram, mājsaimniecības.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(227)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
(228)
Vairāku ieinteresēto pušu paustie apsvērumi, proti, ka antidempinga pasākumi kopumā ir kompromiss saistībā ar to centieniem nodrošināt vairāku Savienības vērtību nostiprināšanu valstīs, kuras neietilpst Savienībā, piemēram, uzlabojot piegādātāju sociālo standartus, īstenojot ar bērnu darbu, vides vai vispārējo attīstību saistītas programmas, neatceļ šā secinājuma pamatotību. Šie jautājumi nevar negatīvi ietekmēt mērķa sasniegšanu saistībā ar atvērtas un taisnīgas tirdzniecības nodrošināšanu, aizsargājot Savienības ražošanu pret starptautiskās tirdzniecības kropļojumiem, piemēram, dempingu, un piemērojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus atbilstīgi ES tiesību aktiem un PTO noteikumiem.
(229)
Neatkarīgi no iepriekš minētā šim provizoriskajam novērtējumam var būt nepieciešama turpmāka rūpīga analīze pēc ieinteresēto personu komentāru saņemšanas.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(230)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
(231)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(232)
Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga kaitnieciskā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā varētu pamatoti gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā. Kā skaidrots (135) apsvērumā, peļņas starpība 6 % apmērā no apgrozījuma provizoriski tiek uzskatīta par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitnieciska dempinga.
(233)
Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika noteikta, atrēķinot no EXW cenas faktisko peļņu un tādējādi aprēķinātajai Savienības ražošanas nozares rentablajai pārdošanas cenai pieskaitot iepriekš minēto peļņas starpību 6 % apmērā.
(234)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos un ko prasīja ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un Savienības tirgū pārdoto ražojumu cenu, kura nerada kaitējumu un kuru Savienības ražošanas nozare prasīja IP laikā. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(235)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(236)
Pamatojoties uz minēto, antidempinga maksājumu likmes šajā gadījumā ir noteiktas dempinga starpību līmenī.
(237)
Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(238)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (12), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām tām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm pārmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(239)
Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.
(240)
Ieinteresētā persona pieprasīja, lai pasākumi, ja tādi tiks īstenoti, tiktu piemēroti minimālās cenas veidā. Ieinteresēta persona norādīja, ka vērtībai atbilstoši nodokļi īpaši smagi skartu patērētājus, kuri iegādājas augstas kvalitātes un/vai smagus importētos ražojumus. Tomēr izmeklēšana konstatēja, ka neviens cits pasākumu veids nebūtu bijis piemērotāks, ņemot vērā izstrādājumu klāstu, kas ietilpst ražojumu jomā.
(241)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, konstatētā dempinga starpība, kaitējuma norma un pagaidu maksājuma likmes ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Provizoriskā maksājuma likme
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd un CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd un Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Visi pārējie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(242)
Labas pārvaldības nolūkā ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Saistībā ar šo regulu izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgus pasākumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem, izņemot keramikas nažus, kuri pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90 (Taric kodi 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 un 6912009010) un kuru izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika, tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums.
2. Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai par 1. punktā minēto ražojumu, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ar piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums
Taric papildu kods
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
26,6 %
B354
Visi pārējie uzņēmumi
58,8 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās pagaidu antidempinga maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 14. novembrī