РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 801/2013 НА КОМИСИЯТА
от 22 август 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008 по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим „в готовност“ и режим „изключен“, както и за изменение на Регламент (ЕО) № 642/2009 по отношение на изискванията за екопроектиране на телевизори
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
В член 16, параграф 2 от Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) се предвижда мярка за прилагане, като една от приоритетните мерки е намаляването на загубите в режим „в готовност“ за дадена продуктова група.
(2)
Консумацията на електроенергия на електрическо и електронно битово и офис оборудване в мрежови режим на готовност беше разгледана в техническото, екологично и икономическо проучване относно загубите в режим „в готовност“ и режим „изключен“, проведено през 2006/2007 г. С него се стигна до заключението, че възможността за свързване в мрежа се превръща в обща характеристика на битовото и офис оборудването. Регулаторният комитет за екопроектирането на продукти, консумиращи енергия, препоръча на 21 юни 2008 г. въпросът за мрежовия режим на готовност да се разгледа в отделна процедура, тъй като по това време липсваха данни.
(3)
Работният план за екопроектиране за периода 2009-2011 г. определи мрежовия режим на готовност като един от приоритетите. Съответно през периода 2010-2011 г. Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на мрежовия режим на готовност. Проучването беше планирано съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Според резултатите от проучването консумацията на енергия от продуктите от областта на електрическото и електронното битово и офис оборудване, продавани в Общността, свързана със състояния, водещи до мрежови режим на готовност, е възлизала на 54 TWh за 2010 г., което се равнява на 23 милиона тона емисии на CO2. Ако не бъдат взети конкретни мерки се предвижда потреблението да нарасне до 90 TWh през 2020 г. Беше направено заключението, че консумацията на електроенергия, свързана с мрежовия режим на готовност, може да бъде намалена значително. Настоящият регламент следва да повиши степента на пазарно разпространение на технологиите, осигуряващи повишена енергийна ефективност в мрежови режим на готовност, което ще доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от 36 TWh през 2020 г. и 49 TWh през 2025 г. в сравнение със сценария на обичайната практика.
(5)
По-специално с проучването се установи, че функцията за управление на консумацията, която превключва оборудването към състояние на мрежови режим на готовност, когато то не изпълнява основната функция, е от основно значение за осигуряването на потенциалните икономии. Приема се, че оборудването, задействано повторно от външен или вътрешен сигнал за задействане, може да бъде в активен режим за ограничен период от време, независимо от своята(ите) основна(и) функция(и), например за да се даде възможност за сервизно обслужване или за изтегляне на програмно осигуряване. Управлението на консумацията следва да гарантира, че след като завърши изпълнението на задачите, продуктът се връща в състояние на мрежови режим на готовност.
(6)
Заключението на предварителното проучване е, че в мрежови режим на готовност е нужно да се въведат различни изисквания според степента на достъпност по мрежа. За целта бяха идентифицирани ограничен брой уреди HiNA, сред които маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор и модем, чиято основна функция е обработката на мрежов трафик. Тъй като се очаква това оборудване да реагира на входящия трафик незабавно, състоянието на мрежови режим на готовност може да бъде еквивалентно на режим „неактивен“.
(7)
Като се има предвид, че функционалните възможности в условията на режим „в готовност“ и на мрежови режим на готовност са взаимосвързани и продуктовият обхват е същият, на 14 септември 2011 г. Консултативният форум по екопроектиране подкрепи становището, че изискванията за екопроектиране по отношение на мрежовия режим на готовност следва да бъдат формулирани в акт за изменение на съществуващия Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (3).
(8)
Изискванията за режимите „в готовност“ и „изключен“, както и за мрежовия режим на готовност следва да бъдат преразгледани заедно. Като се има предвид, че датата за преразглеждане, определена в Регламент (ЕО) № 1275/2008, предшества влизането в сила на първия етап на изискванията за мрежовия режим на готовност, датата за преразглеждане на регламента следва да бъде отложена с една година.
(9)
Като се има предвид, че телевизорите, които са предмет на мерки за прилагане на екопроектиране, специфични за продукта, бяха изключени от обхвата на Регламент (ЕО) № 1275/2008, изискванията за екопроектиране за мрежови режим на готовност при телевизорите са включени в Регламент (ЕО) № 642/2009 на Комисията (4). Според резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на мрежовия режим на готовност изискванията за екопроектиране за мрежовия режим на готовност на телевизорите ще осигурят прогнозни икономии от 10 TWh до 2020 г.
(10)
По отношение на кафеварките, в рамките на Консултативните форуми по екопроектиране (5) от 16 декември 2011 г. и 18 април 2012 г. бе подкрепено становището, че не трябва да бъде приемана мярка за прилагане, специфична за продукта, а изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъдат формулирани по-подробно за кафеварките.
(11)
С настоящия регламент се въвеждат спецификации за прилагане на изискванията за управление на консумацията на мощност на кафеварките по отношение на времето на закъснение по подразбиране, след което уредите превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“.
(12)
Въз основа на резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на битовите кафеварки, проведено във връзка с Директивата за екопроектирането, може да се заключи, че ограничаването на времето на закъснение, след което кафеварките превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“, ще доведе до допълнителни годишни икономии от над 2 TWh до 2020 г. Те не са взети предвид при допусканията за икономиите за Регламент (ЕО) № 1275/2008,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО № 1275/2008
Регламент (ЕО) № 1275/2008 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност във връзка с пускането на пазара на електрическо и електронно битово и офис оборудване.
Настоящият регламент не се отнася за електрическо и електронно битово и офис оборудване, което, за да може да работи по предназначение, се предлага на пазара заедно с външни електрозахранващи устройства за понижено напрежение.“
3)
В член 2 се добавят следните определения:
„10.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физическите компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
11.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което оборудването е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние, постъпил чрез мрежова връзка;
12.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, произведен извън оборудването и постъпващ по мрежа;
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се върху оборудването, чрез който то може да бъде задействано от разстояние;
14.
„логически мрежов порт“ означава мрежова технология, функционираща през физически мрежов порт;
15.
„физически мрежов порт“ означава физическата (апаратна) среда на мрежовия порт. Даден физически мрежов порт може да бъде използван от две или повече мрежови технологии;
16.
„достъпност по мрежа“ означава способността на оборудването да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
17.
„оборудване, свързвано към мрежа“ означава оборудване, което може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
18.
„оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване HiNA) означава оборудване, което изпълнява като основна(и) функция(и) само и изключително една или повече от следните функции: маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP), видеотелефон;
19.
„оборудване, свързвано към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване с функционални възможности HiNA) означава оборудване с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа или комбинация от тях, но не е оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа (оборудване HiNA);
20.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа на информацията от мрежовия слой (L3);
21.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
22.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти;
23.
„концентратор“ означава мрежово устройство, което съдържа множество портове и се използва за свързване на сегменти от локална мрежа;
24.
„модем“ означава устройство, чиято основна функция е да предава и приема цифрово модулирани аналогови сигнали по жична мрежа;
25.
„печатащо оборудване“ означава оборудване, което извежда върху хартия резултатите от подаваните електронни данни. Печатащото оборудване може да има допълнителни функции и може да се предлага на пазара като многофункционално устройство или многофункционално изделие;
26.
„голямоформатно печатащо оборудване“ означава печатащо оборудване, проектирано за печатане върху носители А2 и по-големи, включително оборудване, проектирано да работи с ролен носител с широчина най-малко 406 mm;
27.
„система за дистанционно присъствие“ означава специализирана система с висока разделителна способност за видеоконферентна връзка и за съвместна работа, която включва потребителски интерфейс, камера с висока разделителна способност, екран, озвучителна система и възможност за кодиране и декодиране на видео и звуков сигнал;
28.
„битова кафеварка“ означава уред с нетърговска цел за варене на кафе;
29.
„битова кафеварка за шварцкафе“ означава битова кафеварка, която за извлича кафето чрез просмукване;
30.
„нагревател“ означава елемент от кафеварка, който преобразува електроенергията в топлина за загряване на вода;
31.
„подгряване на каната“ означава функция за затопляне на кана, която се намира върху кафеварката;
32.
„цикъл на варене“ означава процес, който трябва да завърши, за да се приготви кафето;
33.
„самопочистване“ означава процес, който кафеварката извършва, за да почисти вътрешността си. Този процес може да бъде обикновено изплакване или процес на измиване с използване на специфични добавки;
34.
„премахване на накипа“ означава процес, който кафеварката извършва, за да премахне напълно или частично потенциален накип във вътрешността си;
35.
„настолен терминален клиент“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са неделима част от продукта. Основният модул на настолен терминален клиент трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. върху бюро), а не за преносимост. Настолните терминални клиенти могат да извеждат информация на външен или, когато е част от продукта, вътрешен екран;
36.
„работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за прорезен съединител, по-голям от × 4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) прорезен(ни) съединител(и) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече съединители PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
може да поддържа много процесори - два или повече централни процесори (трябва да поддържа физически отделни процесорни корпуси/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор);
37.
„преносима работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето преносими работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Преносимата работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация Г3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), Г4, Г5, Г6 или Г7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB;
38.
„малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се пуска на пазара с отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1;
39.
„компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали като настолни компютри, преносими компютри, настолни терминални клиенти, телефони с интернет протокол (IP) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или програми за управление на ОС и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет (включително буферирани модули на памети с двустранно разположение на изводите (DIMM) и конфигурации от вида „буфер върху платката“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или програма за управление на ОС.“
4)
Член 3 се заменя със следното:
„Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност са определени в приложение II.“
5)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент и представя резултатите от преразглеждането пред Консултативния форум не по-късно от 7 януари 2016 г. в светлината на техническия напредък. Преразглеждането ще бъде насочено по-специално към обхвата и изискванията за режима „в готовност/изключен“ и целесъобразността и нивото на изискванията за мрежовия режим на готовност във връзка с третия етап на изпълнение (2019 г.).
Преразглеждането може да е насочено inter alia към професионално оборудване и продукти, оборудвани с електродвигатели, управлявани с дистанционно управление.“
6)
Член 8 се заменя със следното:
„Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2010 г.
Точка 2 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2013 г.
Точка 3 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 4 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2017 г.
Точка 5 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2019 г.
Точка 6 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 7 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.“
7)
Приложение II се изменя, както следва:
а)
в точка 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
Управление на консумацията за всяко оборудване, различно от оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към:
-
режим „в готовност“, или
-
режим „изключен“, или
-
друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация на мощност в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“, когато оборудването е свързано към захранващата електрическа мрежа.
Функцията за управление на консумацията трябва да бъде активирана.“
б)
добавят се следните нови точки 3, 4, 5, 6 и 7:
3. Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Всяко оборудване, свързвано към мрежа, което може да бъде свързано с безжична мрежа, трябва да предлага възможност на потребителя да дезактивира връзката(ите) с безжичната мрежа. Това изискване не важи за продукти, които разчитат на една единствена мрежова връзка за използването си по предназначение и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към състояние на мрежови режим на готовност.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва оборудването автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „в готовност“ и/или „изключен“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на оборудването, свързвано към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички мрежови портове. В последния случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако някой от мрежовите портове бъде активиран.
Интервалът от време по подразбиране, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването автоматично в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, не трябва да надвишава 20 минути.
в)
Оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички мрежови портове са дезактивирани.
г)
Оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато всички мрежови портове са дезактивирани.
д)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква д), не се прилагат за:
i)
печатащо оборудване със захранване с номинална мощност, по-голяма от 750 W;
ii)
голямоформатно печатащо оборудване;
iii)
системи за дистанционно присъствие;
iv)
настолни терминални клиенти;
v)
работни станции;
vi)
преносими работни станции;
vii)
малки сървъри;
viii)
компютърни сървъри.
4. Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо „мрежови режим на готовност“:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква в), не се прилагат за:
i)
голямоформатно печатащо оборудване;
ii)
настолни терминални клиенти;
iii)
работни станции;
iv)
преносими работни станции;
v)
малки сървъри;
vi)
компютърни сървъри.
5. Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б) и точка 4, букви а), б) и в), за оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA, се прилага следната разпоредба:
Консумацията на оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.
6. Считано от 1 януари 2015 г.:
За кафеварки времето на закъснение, след което продуктът превключва автоматично в режимите и състоянията, посочени в приложение II, точка 2, буква г), е, както следва:
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в термоизолирана кана - не повече от пет минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в неизолирана кана - максимум 40 минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки, различни от кафеварките за шварцкафе, максимум 30 минути след завършване на последния цикъл на варене, максимум 30 минути след включването на нагревателя, максимум 60 минути след задействането на функцията за подгряване на каната, или максимум 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване, освен ако не се задейства сигнализация, изискваща намесата на потребителя, за да се предотврати евентуална повреда или злополука.
До горепосочената дата изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II, точка 2, буква г), не се прилагат.
7. Изисквания за продуктова информация
От 1 януари 2015 г. за оборудване, свързвано към мрежа, на видно място на свободнодостъпните интернет страници на производителите се осигурява следната информация:
а)
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, към който оборудването се превключва от функцията за управление на консумацията или подобна функция:
-
данните за консумацията на мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
интервалът от време, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва автоматично оборудването в режим „в готовност“ и/или „изключен“ и/или състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност;
б)
консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, ако всички жични мрежови портове са свързани и всички безжични мрежови портове са активирани;
в)
указания за това как да се активират и дезактивират безжичните мрежови портове.
Консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, посочена в буква б), и указанията, посочени в буква в), трябва да бъдат включени и в ръководството за потребителя.“
в)
Точка 3 се заменя с нова точка 8:
„8. Измервания
Консумацията на мощност, посочена в точка 1, букви а) и б), точка 2, букви а) и б), точка 3, буква д), точка 4, буква в) и точка 5, както и времената на закъснение, посочени в точка 6, се установяват чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
г)
Точка 4 се заменя с нова точка 9:
„9. Информация, която следва да бъде предоставяна от производителите
За целите на оценката на съответствието съгласно член 4 техническата документация трябва да съдържа следните елементи:
а)
за всеки от двата режим „в готовност“ и/или „изключен“:
-
консумираната мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
използваният метод за измерване,
-
описание на начина, по който работният режим на оборудването е бил избран или програмиран,
-
последователността от събития, която води до състоянието, при което оборудването сменя автоматично режимите,
-
всякакви забележки относно работата на оборудването, например информация за това как потребителят да превключи оборудването към състояние на мрежови режим на готовност,
-
ако е приложимо, времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в приложимия режим или състояние на ниска консумация;
б)
за оборудване, свързвано в мрежа:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде върху оборудването се намират тези портове; по-специално трябва да бъде обявено дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали оборудването е оборудване HiNA или оборудване с функционални възможности HiNA; когато не е предоставена информация, се счита, че това не е така;
и за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторното активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на оборудването в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция ще превключи оборудването, ако за активиране от разстояние се използва само този порт,
-
комуникационният протокол, използван от оборудването.
Ако не е предоставена информация, се счита, че оборудването не е оборудване, свързвано към мрежа, освен ако не осигурява функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал), концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP) или видеотелефон;
в)
изпитвателни параметри за измерване:
-
околна температура,
-
изпитвателно напрежение във V и честота в Hz,
-
коефициент на хармоници в захранващата електрическа мрежа,
-
информация и документация относно измервателната апаратура, постановката и схемите, използвани за електрическо изпитване;
г)
характеристиките на оборудването, които са от значение за оценката на съответствието с изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), в зависимост от случая, включително времето, необходимо за автоматично достигане до режим „в готовност“, „изключен“ или до друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“.
В частност, ако е необходимо, се осигурява техническа обосновка, когато изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), не са подходящи за предвидената употреба на оборудването. Необходимостта да се поддържат една или повече мрежови връзки или да се чака сигнал за задействане от разстояние не се счита за техническа обосновка за освобождаване от изискванията, определени в точка 2, буква г), в случай на оборудване, което не е определено от производителя като оборудване, свързвано към мрежа.“
8)
В приложение III се добавя следното:
„По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 2, буква г), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика, за да измерят консумацията след като функцията за управление на консумацията или подобна функция е превключила оборудването в приложимия режим или състояние.
По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 3, буква в) и точка 4, буква а), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за изискванията, определени в приложение II, точки 3 и 4, според случая.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство, както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има няколко вида мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако от даден вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно. Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В допълнение към гореизложените методики, държавите членки следва да използват надеждни, точни и възпроизводими измервателни методики, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително с методите, определени в документи, чиито референтни номера са публикувани за тази цел в Официален вестник на Европейския съюз.
9)
В приложение IV след последното изречение се добавя следното:
„Мрежови режим на готовност: 3 W за оборудване HiNA; 1 W или по-малко за оборудване, което не е HiNA.“
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 642/2009
Регламент (ЕО) № 642/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните определения:
„12.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физически компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се на телевизора, чрез който телевизорът може да бъде задействан от разстояние;
14.
„телевизор, свързван към мрежа“ означава телевизор, който може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
15.
„достъпност по мрежа“ означава способността на телевизора да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
16.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, който е произведен извън телевизора и постъпва по мрежа;
17.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което телевизорът е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние по мрежова връзка;
18.
„телевизор, свързван към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (телевизор с функционални възможности HiNA) означава телевизор с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал) или включително комбинация от тях;
19.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа информацията от мрежовия слой (L3);
20.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
21.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти.“
2)
Приложение I се изменя, както следва:
а)
Добавя се следната нова точка 3:
„3. КОНСУМАЦИЯ НА МОЩНОСТ В МРЕЖОВИ РЕЖИМ НА ГОТОВНОСТ
За телевизори, свързвани към мрежа, се прилагат следните изисквания:
1.
Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Ако телевизор, свързван към мрежа, може да се свързва към безжична мрежа, потребителят трябва да може да дезактивира връзката(ите) с безжичната(ите) мрежа(и). Това изискване не важи за продукти, които за използването си по предназначение разчитат на една единствена безжична връзка с мрежа и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на телевизори, свързвани към мрежа
Телевизорите, свързвани към мрежа, трябва да осигуряват функция със следните характеристики:
След не повече от 4 часа в режим „включен“, считано от последното взаимодействие с потребителя и/или смяна на канал, телевизорът трябва да превключи автоматично от режим „включен“ към състояние на мрежов режим на готовност или към друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация за състояния, осигуряващи мрежов режим на готовност.
Преди автоматичното превключване от режим „включен“ към изискваното състояние/режими, телевизорите трябва да извеждат предупредително съобщение. Тази функция трябва да е зададена по подразбиране.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва телевизора автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „изключен“ и/или „в готовност“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на телевизора, свързван към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички безжични мрежови портове. В такъв случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако който и да било от мрежовите портове бъде активиран.
в)
Телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани.
г)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
2.
Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
телевизор, свързван към мрежа, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2.2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
3.
Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а), б) и в), за телевизори, свързвани към мрежа, различни от оборудване HiNA или от телевизори с функционални възможности HiNA, се прилагат следните разпоредби:
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.“
б)
Точка 3 се преномерира на точка 4.
в)
Точка 4 се преномерира на точка 5.
г)
Точка 5 се преномерира на точка 6.
д)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след буква г) се добавя следната буква д):
„д)
за мрежови режим на готовност:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде на телевизора се намират тези портове; по-специално трябва да бъде отбелязано дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали телевизорът е класиран като телевизор с функционални възможности HiNA; ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е уред HiNA или телевизор с функционални възможности HiNA.“
е)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след новата буква д) се добавя следната буква е):
„е)
за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва телевизора в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторно активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на телевизора в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването, ако за дистанционно активиране се използва само този порт.
Ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е телевизор, свързван към мрежа.“
ж)
Точка 5.1, буква д) се преномерира на точка 6.1, буква ж).
з)
В точка 5.2 (нова точка 6.2) второто тире се заменя със следното:
‘-
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, данните за консумираната мощност във ватове, с точност до втория знак след десетичната запетая.“
3)
В приложение II точка 2 се заменя със следното:
„2. Измервания на консумацията на мощност в режим „в готовност/изключен“ и мрежови режим на готовност
Измерванията на консумацията на мощност, посочени в приложение I, части 2 и 3, трябва да удовлетворяват всяко едно от следните условия:
Консумацията на мощност, посочена в точка 2.1, букви а) и б), точка 2.2, букви а) и б), точка 3.1, буква г) и точка 3.2, буква в), се установява чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
4)
Приложение III се заменя със следното:
„ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПРОЦЕДУРА ЗА ПРОВЕРКА
A. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5
1)
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за спазване на изискванията, установени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5.
Органите на държавите членки изпитват един-единствен телевизионен приемник.
Следва да бъде проверено дали моделът съответства на посочените в приложение I изисквания, ако:
а)
полученият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
получените резултати за състоянията „изключен“/„в готовност“ не надвишават с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
резултатът за отношението на върховите яркости, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 1, буква а), б) или в), следва да бъдат изпитани три допълнителни устройства от същия модел.
2)
След като бъдат изпитани трите допълнителни устройства от същия модел, се счита, че моделът отговаря на изискванията, определени в приложение I, ако:
а)
усредненият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ на споменатите три устройства не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
усредненият резултат за състоянията „изключен“/„в готовност“ на споменатите три устройства, според конкретния случай, не надвишава с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
усредненият резултат за отношението на върховите яркости на споменатите три устройства, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 2, букви а), б) и в), се счита, че моделът не съответства на изискванията.
Б. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, част 3
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка на изпълнението на изискванията, определени в приложение I, част 3, точка 1, буква г) и точка 2, буква в), според случая. Те използват посочената по-долу приложима процедура, след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът е с един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение I, точка 2, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът има повече от един вид мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако за някой вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В. Проверка за съответствието
За целите на проверката на съответствието с изискванията органите на държавите членки прилагат процедурата, посочена в приложение II, както и надеждни, точни и възпроизводими методи за измерване, които вземат предвид общопризнатите методи за измерване, характерни за съвременното техническо равнище, включително методи, заложени в документи, чиито референтни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 август 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 801/2013
(2013. gada 22. augusts),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1275/2008 par ekodizaina prasībām attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 642/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām televizoriem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
pēc apspriešanās ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK (2) 16. panta 2. punktā paredzēts, ka ir jāievieš īstenošanas pasākums, un viena no prioritātēm ir samazināt zudumus gatavības režīmā ražojumu grupai.
(2)
Elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja ierīču elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā ir apskatīts 2006./2007. gada pētījumā par zudumiem gatavības un izslēgtā režīmā no tehniskā, vides un ekonomiskā viedokļa. Tajā secināts, ka par parastu mājsaimniecības un biroja ierīču parametru kļūs savienojamība tīklā. Enerģiju patērējošu ražojumu ekodizaina regulatīvā komiteja 2008. gada 21. jūnijā ieteica jautājumu par tīklierosas gatavības režīmu izskatīt atsevišķā procedūrā, jo tobrīd trūka gan datu, gan laika.
(3)
Ekodizaina darba plānā 2009.-2011. gadam tīklierosas gatavības režīms norādīts kā viena no prioritātēm. Tāpēc Komisija 2010./2011. gadā veica priekšizpēti, analizējot tīklierosas gatavības režīma tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām un pusēm no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.
(4)
Pētījumā lēsts, ka Kopienā tirgotu elektrisku un elektronisku mājsaimniecības un biroja ierīču energopatēriņš tīklierosas gatavības režīmā 2010. gadā bija 54 TWh, kas atbilst 23 milj. t CO2 emisiju. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā patēriņš sasniegs 90 TWh, ja netiks veikti īpaši pasākumi. Secināts, ka elektroenerģijas patēriņu tīklierosas gatavības režīmā var ievērojami samazināt. Paredzams, ka šī regula palielinās tirgus piesātinātību ar tehnoloģijām, kas uzlabo tīklierosas gatavības režīma energoefektivitāti, tādējādi 2020. gadā nodrošinot ikgadēju elektroenerģijas ietaupījumu aptuveni 36 TWh apmērā, bet 2025. gadā - 49 TWh apmērā salīdzinājumā ar neiejaukšanās scenāriju.
(5)
Konkrēti, pētījumā tika konstatēts, ka jaudas vadības funkcija, kas pārslēdz iekārtu tīklierosas gatavības stāvoklī, tajā laikā nenodrošinot pamatfunkcijas, ir būtiska, lai nodrošinātu iespējamos ietaupījumus. Tiek atzīts, ka iekārta, ko reaktivizē ārējs vai iekšējs trigeris, var būt aktīvā režīmā ierobežotu laiku neatkarīgi no tās pamatfunkcijas(-ām), piemēram, lai būtu iespējama apkalpošana vai programmatūras lejupielāde. Jaudas vadībai būtu jānodrošina, ka pēc uzdevumu izpildes ražojums atgriežas tīklierosas gatavībā.
(6)
Priekšizpētē tika secināts, ka tīklierosas gatavībai ir vajadzīga prasību diferenciācija atkarībā no tīkla pieejamības pakāpes. Šim nolūkam tika noteikts ierobežots skaits HiNA ierīču, starp tām maršrutētājs, tīkla komutators, bezvadu tīkla piekļuves punkts, centrmezgls un modems, kuru galvenais uzdevums ir apstrādāt tīkla datplūsmu. Tā kā tiek paredzēts, ka šīs ierīces nekavējoties reaģēs uz ienākošo datplūsmu, tīklierosas gatavības stāvoklis var būt ekvivalents dīkstāves režīmam.
(7)
Tā kā gan gatavības režīma, gan tīklierosas gatavības režīma funkcijas ir savstarpēji saistītas un aptverto produktu klāsts ir tāds pats, Ekodizaina apspriežu forumā 2011. gada 14. septembrī tika atbalstīta nostāja, ka ekodizaina prasības tīklierosas gatavības režīmam ir jānosaka, grozot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1275/2008 (3).
(8)
Prasības gatavības režīmam, izslēgtam režīmam un tīklierosas gatavības režīmam būtu jāpārskata kopā. Tā kā Regulā (EK) Nr. 1275/2008 noteiktais pārskatīšanas datums ir agrāks par datumu, kad spēkā stājas pirmās prasības par tīklierosas gatavību, regulas pārskatīšanas datums būtu jāatliek uz vienu gadu.
(9)
Uz televizoriem attiecas īpašs ekodizaina prasību īstenošanas pasākums, tāpēc uz tiem neattiecināja Regulu (EK) Nr. 1275/2008, un ekodizaina prasības ar televīziju saistītam tīklierosas gatavības režīmam ir iekļautas Komisijas Regulā (EK) Nr. 642/2009 (4). Pētījumā par tīklierosas gatavības režīma tehniskajiem, vides un ekonomiskajiem aspektiem lēsts, ka, televizoru tīklierosas gatavības režīmam piemērojot ekodizaina prasības, līdz 2020. gadam varētu ietaupīt 10 TWh enerģijas.
(10)
Ekodizaina apspriežu forumos (5)2011. gada 16. decembrī un 2012. gada 18. aprīlī tika atbalstīta nostāja, ka attiecībā uz kafijas automātiem nevajadzētu pieņemt īpašu īstenošanas pasākumu, bet gan Regulā (EK) Nr. 1275/2008 izsmeļošāk izklāstīt prasības kafijas automātu gatavības režīmam.
(11)
Ar šo regulu tiek ieviestas specifikācijas, kā prasības par jaudas vadību piemērot kafijas automātiem attiecībā uz noklusējuma aizkaves laiku, pēc kura ierīce automātiski pārslēdzas gatavības/izslēgtā režīmā.
(12)
Saskaņā ar Ekodizaina direktīvu ir veikts pētījums par mājsaimniecības kafijas automātu tehniskajiem, vides un ekonomiskajiem aspektiem, no kura var secināt, ka, samazinot aizkaves laiku, pēc kura kafijas automāti automātiski pārslēdzas gatavības/izslēgtā režīmā, līdz 2020. gadam ik gadu varēs ietaupīt vēl 2 TWh enerģijas. Šie dati nav ņemti vērā Regulas (EK) Nr. 1275/2008 pieņēmumos par iespējamiem ietaupījumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1275/2008
Regulu (EK) Nr. 1275/2008 groza šādi:
1)
regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:
2)
regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
“1. pants
Priekšmets un darbības joma
Šajā regulā noteiktas ekodizaina prasības attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā un tīklierosas gatavības režīmā, lai laistu tirgū elektriskās un elektroniskās mājsaimniecības un biroja iekārtas.
Šī regula neattiecas uz elektriskajām un elektroniskajām mājsaimniecības un biroja iekārtām, kuras laiž tirgū ar zemsprieguma ārējo barošanas avotu to darbināšanai.”;
3)
regulas 2. pantam pievieno šādas definīcijas:
“10.
“Tīkls” ir komunikācijas infrastruktūra, kam piemīt saišu topoloģija, arhitektūra, ieskaitot fiziskos komponentus, organizatoriski principi, komunikācijas procedūras un formāti (protokoli).
11.
“Tīklierosas gatavības režīms” ir stāvoklis, kad iekārta spēj atsākt darboties, kad saņēmusi attālināti ierosinātu trigeri no tīkla savienojuma.
12.
“Attālināti ierosināts trigeris” ir signāls, ko saņem pa tīklu no avota ārpus iekārtas.
13.
“Tīkla pieslēgvieta” (jeb “tīkla ports”) ir tīkla savienojuma vadu vai bezvadu fiziskā saskarne, kura izvietota uz iekārtas un ar kuras palīdzību iekārtu var attālināti aktivizēt.
14.
“Tīkla loģiskā pieslēgvieta” ir tīkla tehnoloģija, kas darbojas fiziskā tīkla pieslēgvietā.
15.
“Tīkla fiziskā pieslēgvieta” ir tīkla pieslēgvietas fiziskais nesējs (aparatūra). Tīkla fiziskā pieslēgvieta var mitināt divas vai vairākas tīkla tehnoloģijas.
16.
“Tīkla pieejamība” ir iekārtas spēja atsākt darboties pēc tam, kad tīkla pieslēgvieta ir uztvērusi attālināti ierosinātu trigeri.
17.
“Tīklā savienojama iekārta” ir iekārta, kas var pieslēgties tīklam un kam ir viena vai vairākas tīkla pieslēgvietas”.
18.
“Tīklā savienojama iekārta ar augstu tīkla izmantojamību” (HiNA iekārta) ir iekārta, kam ir viena vai vairākas šādas pamatfunkcijas (bet ne citas): maršrutētājs, tīkla komutators, bezvadu tīkla piekļuves punkts, centrmezgls, VoIP telefons, videotelefons.
19.
“Tīklā savienojama iekārta ar augstas tīkla izmantojamība funkciju” (iekārta ar HiNA funkciju) ir iekārta, kam ir maršrutētāja, tīkla komutatora, bezvadu tīkla piekļuves punkta funkcijas vai to kombinācija, bet kas nav HiNA iekārta.
20.
“Maršrutētājs” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir izraudzīties datu pārraides optimālo maršrutu. Maršrutētāji pārsūta datu paketes no viena tīkla uz citu, balstoties uz tīkla slāņu informāciju (L3).
21.
“Tīkla komutators” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir kadru filtrēšana, pārsūtīšana un sadale, balstoties uz katra kadra mērķadresi. Visi komutatori darbojas vismaz datu posma slānī (L2).
22.
“Bezvadu tīkla piekļuves punkts” ir ierīce, kuras primārā funkcija ir nodrošināt IEEE 802.11 (Wi-Fi) savienojamību ar vairākiem klientiem.
23.
“Centrmezgls” ir tīkla ierīce ar vairākām pieslēgvietām, ko izmanto, lai savienotu lokālā tīkla segmentus.
24.
“Modems” ir ierīce, kuras primārā funkcija ir pārraidīt un uztvert digitāli modulētus analogos signālus vadu tīklā.
25.
“Drukas iekārta” ir iekārta, kas elektroniski ievadītus datus izvada uz papīra. Drukas iekārtai var būt papildu funkcijas, un to var tirgot kā daudzfunkcionālu ierīci vai ražojumu.
26.
“Lielformāta drukas iekārta” ir drukas iekārta, kas paredzēta drukāšanai uz A2 un lielāka formāta materiāla, tostarp iekārtas, kas paredzētas drukāšanai uz vienlaidu drukas materiāla, kura platums ir vismaz 406 mm.
27.
“Teleklātbūtnes sistēma” ir specializēta augstas izšķirtspējas videokonferenču un sadarbības sistēma, kas ietver lietotāja saskarni, augstas izšķirtspējas videokameru, displeju, skaņas sistēmu un apstrādes funkcijas video un audio kodēšanai un atkodēšanai.
28.
“Sadzīves kafijas automāts” ir nekomerciālai izmantošanai paredzēta kafijas pagatavošanas ierīce.
29.
“Sadzīves filtrētās kafijas automāti” ir sadzīves kafijas automāti, kur kafiju pagatavo ar perkolēšanas paņēmienu.
30.
“Sildelements” ir kafijas automāta detaļa, kas elektroenerģiju pārveido siltumā, lai uzsildītu ūdeni.
31.
“Krūžu sasildīšana” ir uz kafijas automāta novietotu krūžu sasildīšanas funkcija.
32.
“Pagatavošanas cikls” ir process, kas jāpabeidz, lai pagatavotu kafiju.
33.
“Paštīrīšana” ir process, ko kafijas automāts veic, lai iztīrītu tā iekšieni. Šis process var būt vienkārša skalošana vai mazgāšanas process, kurā izmanto īpašas piedevas.
34.
“Atkaļķošana” ir process, ko kafijas automāts veic, lai pilnīgi vai daļēji noņemtu katlakmeni, kas var būt sakrājies tā iekšpusē.
35.
“Vienkāršotais klienta galddators” ir dators, kas primārās funkcionalitātes nodrošināšanai izmanto savienojumu ar attālinātiem skaitļošanas resursiem (piemēram, ar datora serveri, attālinātu darbstaciju) un kam nav ražojumā integrēta rotācijas tipa datu nesēja. Vienkāršotā klienta galddatora galvenajam blokam jābūt paredzētam izmantošanai pastāvīgā atrašanās vietā (piemēram, uz rakstāmgalda), nevis pārvietošanai. Vienkāršotie klienta galddatori spēj izvadīt informāciju vai nu uz ārēja, vai iekšēja displeja, ja tāds ir ietverts ražojumā.
36.
“Darbstacija” ir jaudīgs vienam lietotājam paredzēts dators, ko galvenokārt izmanto grafikas lietojumiem, datorizētajai projektēšanai, programmatūras izstrādei, finanšu un zinātniskiem lietojumiem, kā arī citiem uzdevumiem, kuru izpildei vajadzīga augsta skaitļošanas jauda, un kam ir šādi parametri:
a)
tās vidējais starpatteiču laiks (MTBF) ir vismaz 15 000 stundas;
b)
tai ir kļūdu labošanas kods (ECC) un/vai buferatmiņa;
c)
tai ir trīs no šiem pieciem parametriem:
1)
tai ir papildu barošanas izvads jaudīgas grafikas kartes atbalstam (piemēram, (PCI)-E 6 kontakttapu 12 V papildu barošanas izvads);
2)
papildus grafikas kartes(-šu) kontaktligzdai(-ām) un/vai PCI-X atbalstam uz sistēmas mātesplates ir vismaz × 4 PCI-E kontaktligzda;
3)
tā neatbalsta vienveida atmiņas piekļuves (UMA) grafiku;
4)
tajā ir piecas PCI, PCI-E vai PCI-X spraugas vai vairāk;
5)
tā spēj nodrošināt daudzprocesoru atbalstu diviem vai vairāk centrālajiem procesoriem (jāatbalsta fiziski atsevišķi centrālie procesori/ligzdas, t. i., parametram nav atbilstības, ja ir nodrošināts atbalsts vienam daudzkodolu centrālajam procesoram).
37.
“Mobilā darbstacija” ir jaudīgs, vienam lietotājam paredzēts dators, ko galvenokārt izmanto grafikas lietojumiem, datorizētajai projektēšanai, programmatūras izstrādei, finanšu un zinātniskiem lietojumiem, kā arī citiem uzdevumiem, kuru izpildei vajadzīga augsta skaitļošanas jauda, izņemot spēļu spēlēšanu, un kas tieši paredzēts, lai tas būtu pārnesams un to varētu darbināt ilgāku laiku vai nu ar tiešu savienojumu ar maiņstrāvas barošanas avotu, vai bez tā. Mobilās darbstacijas izmanto integrētu displeju, un tās spēj darboties ar integrētu akumulatoru vai citu pārnesamu barošanas avotu. Lielākajai daļai mobilo darbstaciju ir ārējs barošanas avots, integrēta tastatūra un rādītājierīce.
Mobilajai darbstacijai ir šādi parametri:
a)
tās vidējais starpatteiču laiks (MTBF) ir vismaz 13 000 stundas;
b)
tai ir vismaz viena diskrētā grafikas karte (dGfx), kas atbilst G3 (ar FB datu platumu 128-bit), G4, G5, G6 vai G7 kategorijai;
c)
tā atbalsta triju vai vairāk iekšējās atmiņas ierīču ievietošanu;
d)
tā atbalsta sistēmas atmiņu vismaz 32 GB apmērā.
38.
“Mazserveris” ir datora veids, kurā parasti izmanto galddatora komponentus galddatora korpusā, bet kuru galvenokārt paredzēts lietot kā datu glabāšanas resursdatoru citiem datoriem un kurš ir paredzēts tādiem uzdevumiem kā tīkla infrastruktūras pakalpojumu nodrošināšana un datu/multivides failu mitināšana, un kuram ir šādi parametri:
a)
tam ir pjedestāla tipa, torņa tipa vai cita veida korpuss, kas līdzīgs galddatora korpusam un nodrošina, ka visi datu apstrādes, glabāšanas un tīkla saskarnes komponenti ir ievietoti vienā korpusā;
b)
tas paredzēts ekspluatācijai 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā;
c)
tas galvenokārt ir paredzēts ekspluatācijai vidē ar vairākiem lietotājiem, vienlaikus apkalpojot vairākus caur tīklu pieslēgtus klientdatorus;
d)
ja to laiž tirgū kopā ar operētājsistēmu, šai operētājsistēmai jābūt paredzētai mājas serverim vai mazjaudīga servera lietojumiem;
e)
to tirgū nelaiž ar diskrēto grafikas karti (dGfx), kas atbilst kādai no kategorijām, izņemot G1.
39.
“Datora serveris” ir skaitļošanas ierīce, kas sniedz pakalpojumus un pārvalda tīklā esošos resursus klientierīču, piemēram, galddatoru, piezīmjdatoru, vienkāršoto klienta galddatoru, interneta protokola (IP) tālruņu, vai citu datoru serveru vajadzībām. Datora serveri parasti laiž tirgū izmantošanai datu centros un birojos/uzņēmumos. Datora serverim galvenokārt piekļūst ar tīkla savienojumiem, nevis ar tiešām lietotāju ievadierīcēm, piemēram, tastatūru vai peli.
Datora serverim ir šādi parametri:
a)
tas ir paredzēts, lai atbalstītu datoru serveru operētājsistēmas (OS) un/vai hipervizorus, un tas ir paredzēts lietotāja uzstādītu uzņēmumu lietojumprogrammu palaišanai;
b)
tas atbalsta kļūdu labošanas kodu (ECC) un/vai buferatmiņu (tostarp gan divrindu buferatmiņas moduļus (DIMM), gan platē buferētas konfigurācijas);
c)
tas tiek laists tirgū ar vienu vai vairākiem maiņstrāvas-līdzstrāvas barošanas avotiem;
d)
visiem procesoriem ir piekļuve kopīgotai sistēmas atmiņai, un tie ir neatkarīgi redzami vienai OS vai hipervizoram.”;
4)
regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
“3. pants
Ekodizaina prasības
Ekodizaina prasības, kas attiecas uz elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā un tīklierosas gatavības režīmā, ir izklāstītas II pielikumā.”;
5)
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
Pārskatīšana
Komisija pārskata šo regulu un pārskatīšanas rezultātus iesniedz Apspriežu forumam ne vēlāk kā 2016. gada 7. janvārī, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Pārskatīšanā jo īpaši aplūkos prasības gatavības/izslēgtam režīmam un tā piemērošanas jomu un prasību piemērotību un līmeni tīklierosas gatavības režīmam attiecībā uz trešo īstenošanas posmu (2019).
Pārskatīšanā cita starpā varētu risināt jautājumu par profesionālo aprīkojumu un izstrādājumiem, kas aprīkoti ar elektromotoriem, kurus darbina ar tālvadību.”;
6)
regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
“8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
II pielikuma 1. punktu piemēro no 2010. gada 7. janvāra.
II pielikuma 2. punktu piemēro no 2013. gada 7. janvāra.
II pielikuma 3. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
II pielikuma 4. punktu piemēro no 2017. gada 1. janvāra.
II pielikuma 5. punktu piemēro no 2019. gada 1. janvāra.
II pielikuma 6. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
II pielikuma 7. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.”;
7)
regulas II pielikumu groza šādi:
a)
2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“d)
visu iekārtu jaudas vadība, izņemot tīklā savienojamas iekārtas
Iekārta nodrošina jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai. Ja iekārta nenodrošina galveno funkciju un ja cits(-i) elektroenerģiju patērējošs(-i) ražojums(-i) nav atkarīgs(-i) no tās funkcijām, tad jaudas vadības funkcija pēc īsākā iespējamā laika posma, kas atbilst iekārtas paredzētajai izmantošanai, automātiski pārslēdz ierīci:
-
gatavības režīmā vai
-
izslēgtā režīmā, vai
-
citā stāvoklī, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad iekārta ir pieslēgta elektrotīklam.
Jaudas vadības funkcija ir aktivizēta.”;
b)
pievieno šādu 3., 4., 5., 6. un 7. punktu:
3. No 2015. gada 1. janvāra:
a)
Iespēja deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us)
Ikviena tīklā savienojama iekārta, ko var savienot ar bezvadu tīklu, ir tāda, lai lietotājs varētu deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us). Šī prasība neattiecas uz ražojumiem, kam ir viens iekārtas paredzētajam izmantojumam nepieciešams bezvadu tīkla savienojums un nav vadu tīkla savienojuma.
b)
Tīklā savienojamu iekārtu jaudas vadība
Iekārta nodrošina jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai. Ja iekārta nenodrošina galveno funkciju un ja cits(-i) elektroenerģiju patērējošs(-i) ražojums(-i) nav atkarīgs(-i) no tās funkcijām, tad jaudas vadības funkcija pēc īsākā iespējamā laika posma, kas atbilst iekārtas paredzētajai izmantošanai, automātiski pārslēdz ierīci tīklierosas gatavības stāvoklī.
Tīklierosas gatavības režīmā jaudas vadības funkcija var iekārtu automātiski pārslēgt gatavības režīmā, izslēgtā režīmā vai citā stāvoklī, kur netiek pārsniegtas piemērojamās jaudas patēriņa prasības gatavības un/vai izslēgtam režīmam.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir pieejama visām tīklā savienojamas ierīces tīkla pieslēgvietām.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir aktivizēta, ja vien visas tīkla pieslēgvietas nav deaktivizētas. Ja visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas, jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija tiek aktivizēta, kad tiek aktivizēta kāda no tīkla pieslēgvietām.
Noklusējuma laika periods, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz iekārtu tīklierosas gatavības režīmā, nepārsniedz 20 minūtes.
c)
Tīklā savienojama iekārta ar vienu vai vairākiem gatavības režīmiem atbilst prasībām par šo (šiem) gatavības režīmu(-iem), kad visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
d)
Tīklā savienojama iekārta, kas nav HiNA iekārta, atbilst 2. punkta d) apakšpunkta prasībām, kad visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
e)
Elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā
HiNA iekārtas vai iekārtas ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 12,00 W.
Citas tīklā savienojamas iekārtas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 6,00 W.
Patēriņa limiti, kas norādīti e) apakšpunktā, neattiecas uz:
i)
drukas iekārtām, kurām pievadītā nominālā jauda ir lielāka par 750 W;
ii)
lielformāta drukas iekārtām;
iii)
teleklātbūtnes sistēmām;
iv)
vienkāršotajiem klienta galddatoriem;
v)
darbstacijām;
vi)
mobilajām darbstacijām;
vii)
mazserveriem;
viii)
datoru serveriem.
4. No 2017. gada 1. janvāra:
Papildus 3. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām piemēro šādus noteikumus:
a)
Tīklā savienojama iekārta, kam ir viens vai vairāki gatavības režīmi, atbilst šā (šo) gatavības režīma(-u) prasībām, kad visas vadu tīkla pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
b)
Tīklā savienojama iekārta, kas nav HiNA iekārta, atbilst 2. punkta d) apakšpunkta prasībām, kad visas vadu tīkla pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
c)
Elektroenerģijas patēriņš “tīklierosas gatavības” režīmā:
HiNA iekārtas vai iekārtas ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 8,00 W.
Citas tīklā savienojamas iekārtas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 3,00 W.
Patēriņa limiti, kas norādīti c) apakšpunktā, neattiecas uz:
i)
lielformāta drukas iekārtām;
ii)
vienkāršotajiem klienta galddatoriem;
iii)
darbstacijām;
iv)
mobilajām darbstacijām;
v)
mazserveriem;
vi)
datoru serveriem.
5. No 2019. gada 1. janvāra:
Papildus 3. punkta a) un b) apakšpunktā un 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajām prasībām tīklā savienojamām iekārtām, izņemot HiNA iekārtas un citas iekārtas ar HiNA funkcijām, piemēro šādu noteikumu:
Tīklā savienojamas iekārtas, kas nav HiNA iekārta vai iekārta ar HiNA funkciju, elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 2,00 W.
6. No 2015. gada 1. janvāra:
Kafijas automātiem aizkaves laiks, pēc kura ražojums automātiski pārslēdzas kādā no II pielikuma 2. punkta d) apakšpunkta režīmiem un stāvokļiem, ir šāds:
-
sadzīves filtrētās kafijas automātiem ar izolētu kafijas krūzi - ne vairāk kā piecas minūtes pēc pēdējā pagatavošanas cikla pabeigšanas vai 30 minūtes pēc atkaļķošanas vai paštīrīšanas procesa pabeigšanas,
-
sadzīves filtrētās kafijas automātiem ar neizolētu kafijas krūzi - ne vairāk kā 40 minūtes pēc pēdējā pagatavošanas cikla pabeigšanas vai 30 minūtes pēc atkaļķošanas vai paštīrīšanas procesa pabeigšanas,
-
sadzīves kafijas automātiem, kas nav filtrētās kafijas automāti, ne vairāk kā 30 minūtes pēc pēdējā pagatavošanas cikla vai ne vairāk kā 30 minūtes pēc sildelementa aktivizēšanas, vai ne vairāk kā 60 minūtes pēc krūžu sasildīšanas funkcijas aktivizēšanas, vai ne vairāk kā 30 minūtes pēc atkaļķošanas vai paštīrīšanas procesa pabeigšanas, ja vien nav iedarbojies brīdinājuma signāls, pēc kura lietotājam ir jāiejaucas, lai novērstu iespējamus bojājumus vai negadījumu.
Līdz minētajam datumam II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktā izklāstītās ekodizaina prasības nepiemēro.
7. Prasības par informāciju par ražojumiem
No 2015. gada 1. janvāra uz tīklā savienojamām iekārtām ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnē redzamā vietā norāda šādu informāciju:
a)
katram gatavības režīmam un/vai izslēgtam režīmam, un tīklierosas gatavības režīmam, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju:
-
elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz vienam ciparam aiz komata,
-
laika periods, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz iekārtu gatavības un/vai izslēgtā, un/vai tīklierosas gatavības režīmā;
b)
ražojuma elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavībā, ja visas vadu tīkla pieslēgvietas ir pievienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir aktivizētas;
c)
norādījumi par to, kā aktivizēt un deaktivizēt bezvadu tīkla pieslēgvietas.
Ražojuma elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavībā, kas minēts b) apakšpunktā, un norādījumi, kas minēti c) apakšpunktā, jāiekļauj arī lietošanas pamācībā.”;
c)
3. punktu aizstāj ar jaunu 8. punktu:
“8. Mērījumi
Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 2. punkta a) un b) apakšpunktā, 3. punkta e) apakšpunktā, 4. punkta c) apakšpunktā un 5. punktā, un 6. punktā minētos aizkaves laikus nosaka ar ticamu, precīzu un atveidojamu mērīšanas procedūru, kas ņem vērā vispāratzītos jaunākos sasniegumus.”;
d)
4. punktu aizstāj ar jaunu 9. punktu:
“9. Ražotāju sniegtā informācija
Atbilstības novērtējuma nolūkā saskaņā ar 4. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:
a)
par katru gatavības un/vai izslēgtu režīmu:
-
elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz vienam ciparam aiz komata,
-
izmantotā mērījumu metode,
-
apraksts par to, kā iekārtas režīms izvēlēts vai programmēts,
-
darbību secība, lai nonāktu līdz stāvoklim, kurā iekārta automātiski pārslēdz režīmus,
-
piezīmes par iekārtas darbību, piemēram, informācija par to, kā lietotājam pārslēgt ierīci tīklierosas gatavības stāvoklī,
-
vajadzības gadījumā - noklusējuma laiks, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēgusi iekārtu attiecīgajā mazjaudas režīmā vai stāvoklī;
b)
par tīklā savienojamām iekārtām:
-
tīkla pieslēgvietu skaits un tips, un - izņemot bezvadu tīkla pieslēgvietas - pieslēgvietu atrašanās vieta iekārtā; it īpaši norāda, ja viena un tā pati tīkla fiziskā pieslēgvieta ir piemērota diviem vai vairāk tīkla pieslēgvietu tipiem,
-
vai pirms piegādes ir deaktivizētas visas tīkla pieslēgvietas,
-
vai iekārta uzskatāma par HiNA iekārtu vai par iekārtu ar HiNA funkciju; ja informācija nav sniegta, uzskata, ka iekārta tāda nav,
un par katru tīkla pieslēgvietas tipu:
-
noklusējuma laiks, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz iekārtu tīklierosas gatavības režīmā,
-
trigeris, ko izmanto, lai reaktivizētu iekārtu,
-
(maksimālās) veiktspējas specifikācijas,
-
iekārtas (maksimālais) elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja attālinātai aktivizēšanai izmanto tikai šo pieslēgvietu,
-
komunikācijas protokols, kuru iekārta izmanto.
Ja informācija nav sniegta, uzskata, ka iekārta nav tīklā savienojama iekārta, izņemot tad, ja tai ir maršrutētāja, tīkla komutatora, bezvadu tīkla piekļuves punkta (kas nav terminālis), centrmezgla, modema, VoIP telefona, videotelefona funkcijas;
c)
testa parametri mērījumiem:
-
apkārtējās vides temperatūra,
-
testa spriegums (V) un frekvence (Hz),
-
elektroapgādes sistēmas summārie harmoniskie kropļojumi,
-
informācija un dokumentācija par elektriskajos testos izmantotajiem instrumentiem, konfigurāciju un strāvas slēgumiem;
d)
par iekārtas parametriem, kas ir būtiski, lai novērtētu atbilstību 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām vai attiecīgi 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā un/vai 3. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, tostarp, lai novērtētu laiku, kas vajadzīgs, lai automātiski sasniegtu gatavības vai izslēgtu režīmu vai citu stāvokli, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā.
Jo īpaši (attiecīgā gadījumā) sniedz tehnisko pamatojumu, ka 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības vai 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā un/vai 3. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības neatbilst ierīces paredzētajam izmantojumam. Nepieciešamību uzturēt vienu vai vairākus tīkla savienojumus vai gaidīt attālināti ierosinātu trigeri neuzskata par tehnisku pamatojumu atbrīvojumam no 2. punkta d) apakšpunkta prasībām gadījumā, ja ražotājs iekārtu nav definējis kā tīklā savienojamu iekārtu.”;
8)
regulas III pielikumam pievieno šādu tekstu:
“Attiecībā uz II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktā izklāstītajām prasībām dalībvalstu iestādes izmanto iepriekš minēto piemērojamo procedūru, lai mērītu elektroenerģijas patēriņu pēc tam, kad jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir automātiski pārslēgusi iekārtu attiecīgajā režīmā vai stāvoklī.
Attiecībā uz II pielikuma 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītajām prasībām dalībvalstu iestādes izmanto iepriekš minēto piemērojamo procedūru pēc tam, kad attiecīgi deaktivizētas un/vai atvienotas visas iekārtas tīkla pieslēgvietas.
Veicot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK (6) 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru attiecībā uz II pielikuma 3. un 4. punktā noteiktajām prasībām.
Dalībvalstu iestādes testē vienu iekārtu šādā veidā.
Ja iekārtai saskaņā ar tās tehnisko dokumentāciju ir viena tipa tīkla pieslēgvieta un ja ir pieejamas divas vai vairākas šāda tipa pieslēgvietas, pēc nejaušības principa izvēlas vienu no šīm pieslēgvietām un to pievieno pienācīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus. Ja ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, ja iespējams, citas bezvadu tīkla pieslēgvietas deaktivizē. Ja, verificējot II pielikuma 3. punkta prasības, ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, pārējās tīkla pieslēgvietas deaktivizē, ja iespējams. Ja ir pieejama tikai viena tīkla pieslēgvieta, to pievieno attiecīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad iekārta pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai iekārta ir reaktivizēta.
Ja ierīcei saskaņā ar tehnisko dokumentāciju ir vairāk nekā viena tipa tīkla pieslēgvietas, sekojošo procedūru atkārto katram tīkla pieslēgvietu tipam. Ja ir pieejamas divas vai vairākas viena tipa tīkla pieslēgvietas, izlases kārtā izraugās vienu pieslēgvietu no katru tipa un to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā.
Ja ir pieejama tikai viena kāda konkrēta veida tīkla pieslēgvieta, to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā. Bezvadu pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams. Ja verificē II pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības, vadu tīkla pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad iekārta pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai iekārta ir reaktivizēta. Ja vienu tīkla fizisko pieslēgvietu izmanto divu vai vairāk tipu tīkla (loģiskās) pieslēgvietas, šo procedūru atkāro katrai tīkla loģiskajai pieslēgvietai, kamēr pārējās tīkla loģiskās pieslēgvietas ir loģiski atvienotas.
Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas rezultāti nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 10 %.
Pretējā gadījumā testē vēl trīs ierīces. Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas vidējais rezultāts pēdējos trīs testos nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 10 %.
Pretējā gadījumā uzskata, ka modelis ir neatbilstīgs.
Dalībvalsts iestādes iesniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc lēmuma par modeļa neatbilstību pieņemšanas.
Papildus iepriekš izklāstītajai procedūrai dalībvalstu iestādes izmanto vispāratzītas, mūsdienīgas mērījumu metodes un procedūras, pēc kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp metodes, kas noteiktas dokumentos, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
9)
aiz regulas IV pielikuma pēdējā teikuma pievieno šādu tekstu:
“Tīklierosas gatavības režīms: 3 W - HiNA iekārtām; 1 W vai mazāk - iekārtām, kas nav HiNA iekārtas.”
2. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 642/2009
Regulu (EK) Nr. 642/2009 groza šādi:
1)
regulas 2. pantam pievieno šādas definīcijas:
“12.
“Tīkls” ir komunikācijas infrastruktūra, kam piemīt saišu topoloģija, arhitektūra, ieskaitot fiziskos komponentus, organizatoriski principi, komunikācijas procedūras un formāti (protokoli).
13.
“Tīkla pieslēgvieta” ir tīkla savienojuma vadu vai bezvadu fiziskā saskarne, kas izvietota uz televizora, ar kuras palīdzību televizoru var attālināti aktivēt.
14.
“Tīklā savienojams televizors” ir televizors, kas var pieslēgties tīklam un kam ir viena vai vairākas tīkla pieslēgvietas;
15.
“Tīkla pieejamība” ir televizora spēja atsākt darboties pēc tam, kad tīkla pieslēgvieta ir uztvērusi attālināti ierosinātu trigeri.
16.
“Attālināti ierosināts trigeris” ir signāls, ko saņem pa tīklu no avota ārpus televizora.
17.
“Tīklierosas gatavības režīms” ir stāvoklis, kad televizors spēj atsākt darboties, kad saņēmis attālināti ierosinātu trigeri no tīkla savienojuma.
18.
“Tīklā savienojams televizors ar augstas tīkla izmantojamības funkciju (televizors ar HiNA funkciju) ir televizors, kam ir maršrutētāja, tīkla komutatora, bezvadu tīkla piekļuves punkta (kas nav terminālis) funkcijas vai to kombinācija.
19.
“Maršrutētājs” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir izraudzīties datu pārraides optimālo maršrutu. Maršrutētāji pārsūta datu paketes no viena tīkla uz citu, balstoties uz tīkla slāņu informāciju (L3).
20.
“Tīkla komutators” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir kadru filtrēšana, pārsūtīšana un sadale, balstoties uz katra kadra mērķadresi. Visi komutatori darbojas vismaz datu posma slānī (L2).
21.
“Bezvadu tīkla piekļuves punkts” ir ierīce, kuras primārā funkcija ir nodrošināt IEEE 802.11 (Wi-Fi) savienojamību ar vairākiem klientiem.”;
2)
regulas I pielikumu groza šādi:
a)
Pievieno šādu tekstu kā jaunu 3. punktu:
“3. ELEKTROENERĢIJAS PATĒRIŅŠ TĪKLIEROSAS GATAVĪBAS REŽĪMĀ
Uz tīklā savienojamiem televizoriem attiecas šādas prasības:
1.
No 2015. gada 1. janvāra:
a)
Iespēja deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us)
Tīklā savienojams televizors, ko var savienot ar bezvadu tīklu, ir tāds, lai lietotājs varētu deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us). Šī prasība neattiecas uz ražojumiem, kam ir viens iekārtas paredzētajam izmantojumam nepieciešams bezvadu tīkla savienojums un nav vadu tīkla savienojuma.
b)
Tīklā savienotu televizoru jaudas vadība
Tīklā savienoti televizori nodrošina šāda veida funkciju:
Pēc ne vairāk kā 4 stundām aktīvajā režīmā pēc pēdējās lietotāja darbības un/vai kanāla maiņas televizors no aktīvā režīma automātiski pārslēdzas tīklierosas gatavības vai jebkurā citā stāvoklī, kas nepārsniedz piemērojamās elektroenerģijas patēriņa prasības attiecībā uz nosacījumiem, kas nodrošina tīklierosas gatavību.
Pirms automātiskas pārslēgšanās no aktīvā režīma uz attiecīgo stāvokli/režīmiem televizori rāda brīdinājuma ziņojumu. Šī funkcija ir iestatīta pēc noklusējuma.
Tīklierosas gatavības režīmā jaudas vadības funkcija var televizoru automātiski pārslēgt gatavības režīmā, izslēgtā režīmā vai citā stāvoklī, kur netiek pārsniegtas piemērojamās jaudas patēriņa prasības izslēgtam un/vai gatavības režīmam.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir pieejama visām tīklā savienojamu televizoru tīkla pieslēgvietām.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir aktivizēta, ja vien visas bezvadu tīkla pieslēgvietas nav deaktivizētas. Ja visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas, jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija tiek aktivizēta, kad tiek aktivizēta kāda no tīkla pieslēgvietām.
c)
Tīklā savienojams televizors ar vienu vai vairākiem gatavības režīmiem atbilst prasībām par šo (šiem) gatavības režīmu(-iem), kad visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
d)
Elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā
Televizora ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā televizoru pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 12,00 W.
Televizora bez HiNA funkcijas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā televizoru pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 6,00 W.
2.
No 2017. gada 1. janvāra:
Papildus 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām piemēro šādus noteikumus:
a)
Tīklā savienojams televizors, kam ir viens vai vairāki gatavības režīmi, atbilst šo gatavības režīmu prasībām, kad visas vadu pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu pieslēgvietas ir deaktivizētas.
b)
Tīklā savienojams televizors atbilst 2.2. punkta d) apakšpunkta prasībām, kad visas tīkla pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
c)
Elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā
Televizora ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 8,00 W.
Televizora bez HiNA funkcijas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā televizoru pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 3,00 W.
3.
No 2019. gada 1. janvāra:
Papildus 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajām prasībām tīklā savienojamiem televizoriem, izņemot HiNA iekārtas un televizorus ar HiNA funkcijām, piemēro šādus noteikumus:
Televizora bez HiNA funkcijas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 2,00 W.”;
b)
3. punkts kļūst par 4. punktu;
c)
4. punkts kļūst par 5. punktu;
d)
5. punkts kļūst par 6. punktu;
e)
5.1. punktā (jaunajā 6.1. punktā) aiz d) apakšpunkta pievieno jaunu e) apakšpunktu:
“e)
tīklierosas gatavības režīms:
-
tīkla pieslēgvietu skaits un tips, un - izņemot bezvadu tīkla pieslēgvietas - pieslēgvietu atrašanās vieta televizorā; it īpaši norāda, ja viena un tā pati fiziskā tīkla pieslēgvieta ir piemērota vairākiem tīkla pieslēgvietu tipiem,
-
vai pirms piegādes ir deaktivizētas visas tīkla pieslēgvietas,
-
vai televizors uzskatāms par televizoru ar HiNA funkciju; ja informācija nav sniegta, uzskata, ka televizors nav HiNA iekārta vai televizors ar HiNA funkciju.”;
f)
5.1. punktā (jaunajā 6.1. punktā) aiz e) apakšpunkta pievieno jaunu f) apakšpunktu:
“f)
katrs tīkla pieslēgvietas tips:
-
noklusējuma laiks, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz televizoru tīklierosas gatavības režīmā,
-
trigeris, ko izmanto, lai reaktivizētu iekārtu,
-
(maksimālās) veiktspējas specifikācijas,
-
televizora (maksimālais) elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja attālinātai aktivizēšanai izmanto tikai šo pieslēgvietu.
Ja informācija nav sniegta, uzskata, ka televizors nav tīklā savienojams televizors.”;
g)
5.1. punkta e) apakšpunkts kļūst par 6.1. punkta g) apakšpunktu;
h)
5.2. punkta (jaunā 6.2. punkta) otro ievilkumu aizstāj ar šādu:
“-
katrs gatavības un/vai izslēgts režīms un tīklierosas gatavības režīms - elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz diviem cipariem aiz komata;”;
3)
II pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Elektroenerģijas patēriņa mērījumi gatavības/izslēgtā režīmā un tīklierosas gatavības režīmā
Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts I pielikuma 2. un 3. daļā, mēra, izpildot visus šādus nosacījumus:
Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts 2.1. punkta a) un b) apakšpunktā, 2.2. punkta a) apakšpunktā, 2.2. punkta b) apakšpunktā, 3.1. punkta d) apakšpunktā un 3.2. punkta c) apakšpunktā, nosaka ar ticamu, precīzu un atveidojamu mērīšanas procedūru, kas ņem vērā vispāratzītos jaunākos sasniegumus.”;
4)
III pielikumu aizstāj ar šādu:
“III PIELIKUMS
VERIFIKĀCIJAS PROCEDŪRA
A. I pielikuma 1., 2., 4. un 5. daļā noteikto prasību verifikācijas procedūra
1.
Veicot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK (7) 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru attiecībā uz I pielikuma 1., 2., 4. un 5. daļā noteiktajām prasībām.
Dalībvalstu iestādes testē vienu televizoru.
Uzskata, ka konkrētais modelis atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām, ja:
a)
aktīvajā režīmā elektroenerģijas patēriņš piemērojamo robežvērtību, kas noteikta I pielikuma 1. daļas 1. un 2. punktā, nepārsniedz vairāk kā par 7 %, kā arī
b)
izslēgtā režīmā/gatavības režīmā rezultāti piemērojamās robežvērtības, kas noteiktas I pielikuma 2. daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā, nepārsniedz vairāk kā par 0,10 vatiem, kā arī
c)
maksimālā spilgtuma attiecība, kas noteikta I pielikuma 5. daļā, nav mazāka par 60 %.
Ja testā neiegūst 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētos rezultātus, testē vēl trīs tā paša modeļa televizorus.
2.
Pēc vēl trīs tā paša modeļa televizoru testēšanas uzskata, ka modelis atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām, ja:
a)
pēdējo to trīs televizoru vidējais rezultāts, kas testēti elektroenerģijas patēriņa noteikšanai aktīvajā režīmā, nepārsniedz I pielikuma 1. daļas 1. un 2. punktā noteikto piemērojamo robežvērtību vairāk kā par 7 %, kā arī
b)
pēdējo to trīs televizoru vidējais rezultāts, kas testēti elektroenerģijas patēriņa noteikšanai izslēgtā/gatavības režīmā, nepārsniedz I pielikuma 2. daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās piemērojamās robežvērtības vairāk kā par 0,10 vatiem, kā arī
c)
pēdējo trīs televizoru maksimālā spilgtuma attiecība, kas noteikta I pielikuma 5. daļā, nav mazāka par 60 %.
Ja 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie rezultāti netiek iegūti, uzskata, ka modelis neatbilst prasībām.
B. I pielikuma 3. daļā noteikto prasību verifikācijas procedūra
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru attiecībā uz attiecīgi I pielikuma 3. daļas 1. punkta d) apakšpunktā un 2. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām. Izmanto minēto piemērojamo procedūru pēc tam, kad attiecīgi deaktivizētas un/vai atvienotas visas iekārtas tīkla pieslēgvietas.
Dalībvalstu iestādes testē vienu televizoru šādā veidā.
Ja televizoram saskaņā ar tā tehnisko dokumentāciju ir viena tipa tīkla pieslēgvieta un ja ir pieejamas vairākas šāda tipa pieslēgvietas, pēc nejaušības principa izvēlas vienu no šīm pieslēgvietām un to pievieno attiecīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus. Ja ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, ja iespējams, citas bezvadu tīkla pieslēgvietas deaktivizē. Ja, verificējot I pielikuma 2. punkta prasības, ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, pārējās tīkla pieslēgvietas deaktivizē, ja iespējams. Ja ir pieejama tikai viena tīkla pieslēgvieta, to pievieno attiecīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad televizors pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai televizors ir reaktivizēts.
Ja televizoram saskaņā ar tehnisko dokumentāciju ir vairāk nekā viena tipa tīkla pieslēgvietas, sekojošo procedūru atkārto katram tīkla pieslēgvietu tipam. Ja ir pieejamas divas vai vairākas viena tipa tīkla pieslēgvietas, izlases kārtā izraugās vienu pieslēgvietu no katra tipa un to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā.
Ja ir pieejama tikai viena kāda konkrēta veida tīkla pieslēgvieta, to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā. Bezvadu pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams. Ja verificē II pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības, vadu tīkla pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad televizors pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai televizors ir reaktivizēts.
Ja vienu tīkla fizisko pieslēgvietu izmanto divu vai vairāk tipu tīkla (loģiskās) pieslēgvietas, šo procedūru atkāro katrai tīkla loģiskajai pieslēgvietai, kamēr pārējās tīkla loģiskās pieslēgvietas ir loģiski atvienotas.
Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas rezultāti nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 7 %.
Pretējā gadījumā testē vēl trīs ierīces. Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas vidējais rezultāts pēdējos trīs testos nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 7 %.
Pretējā gadījumā uzskata, ka modelis ir neatbilstīgs.
Dalībvalsts iestādes sniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc lēmuma par modeļa neatbilstību pieņemšanas.
C. Atbilstības pārbaude
Lai pārbaudītu atbilstību prasībām, dalībvalstu iestādes izmanto II pielikumā norādīto procedūru un mūsdienīgas mērīšanas metodes un procedūras, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp metodes, kas norādītas dokumentos, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 22. augustā