РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 570/2014 НА КОМИСИЯТА
от 26 май 2014 година
за прекратяване на частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като има предвид, че
А. СЪЩЕСТВУВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси (FOH) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за окончателните мерки“). Регламентът за окончателните мерки беше предшестван от Регламент (ЕС) № 446/2011 на Комисията (3) за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за временните мерки“). Констатациите, които доведоха до налагането на окончателно антидъмпингово мито, ще бъдат наричани „констатациите от първоначалното разследване“.
(2)
На 21 януари 2012 г. PT Ecogreen Oleochemicals, производител износител на FOH от Индонезия, Ecogreen Oleochemicals (Сингапур) Pte. Ltd и Ecogreen Oleochemicals GmbH (наричани по-долу заедно „Ecogreen“), подадоха жалба пред Общия съд (дело T-28/12) с искане за отмяна на регламента за окончателните мерки, доколкото той засяга антидъмпинговото мито по отношение на Ecogreen. Ecogreen оспори корекцията на своята експортна цена, извършена на основание на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент с цел тази експортна цена да бъде сравнена с установената за дружеството нормална стойност.
(3)
С решението по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз) Общият съд отмени член 1 от Регламент (ЕО) № 954/2006 по отношение на Interpipe NTRP VAT, inter alia, на основание на явна грешка в преценката при извършването на корекцията по член 2, параграф 10, буква и), а по отношение на Interpipe Niko Tube ZAT - на други основания. На 16 февруари 2012 г. Съдът на Европейския съюз отхвърли жалбата, подадена от Съвета и Комисията (съединени дела C-191/09 P и C-200/09 P).
(4)
Като се има предвид, че фактическите обстоятелства за Ecogreen са сходни с тези за Interpipe NTRP VAT по отношение на корекцията, извършена съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, беше сметнато за уместно да се преизчисли дъмпинговият марж за Ecogreen, без да се извършва корекция по член 2, параграф 10, буква и).
(5)
Ето защо на 21 декември 2012 г. беше публикуван Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012 на Съвета от 11 декември 2012 г. за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (4), с прилагане с обратна сила, считано от 12 ноември 2011 г. („регламентът за изменение“).
(6)
Установеният в него дъмпингов марж за Ecogreen беше de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради тази причина разследването по отношение на Ecogreen беше прекратено, без да бъдат наложени мерки. Вследствие на това на 9 април 2013 г. Общият съд реши, че липсва основание за произнасяне по жалбата, подадена по дело T-28/12.
(7)
Въпреки че по отношение на всички останали производители износители от Индия, Индонезия и Малайзия продължиха да се прилагат антидъмпингови мита, констатациите от първоначалното разследване, по-специално относно вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, следва да бъдат подложени на повторна оценка в оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, съдържащи се в регламента за изменение.
Б. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА КОНСТАТАЦИИТЕ ОТ ПЪРВОНАЧАЛНОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Рамка на повторната оценка
(8)
На 28 февруари 2013 г. беше публикувано известие за частично възобновяване („възобновяването“) на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („разглежданите държави“) (5). В известието се посочва, че възобновяването е ограничено по обхват до проучването на въздействието, което определените нови дъмпингови маржове може да окажат върху констатациите, свързани по-специално с вредата и причинно-следствената връзка, установени в първоначалното разследване („повторното разследване“).
(9)
Комисията уведоми официално производителите износители, вносителите и потребителите, за които се знае, че са засегнати, както и промишлеността на Съюза, за частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да обявят становищата си в писмен вид и да бъдат изслушани в рамките на определения в известието писмен срок.
(10)
Няколко страни заявиха, че не е ясно на базата на какво правно основание Комисията е възобновила първоначалното разследване и какви данни ще събира, за да установи фактите и да направи заключения в настоящото повторно разследване.
(11)
Страните заявиха също, че не е ясно какъв вид разследване е предприето и какъв би могъл да бъде окончателният резултат с оглед на окончателните мерки, какъв период ще бъде обхванат и кои аспекти на първоначалното разследване се подлагат на повторна оценка.
(12)
Следва да се припомни, че настоящото възобновяване е неизбежна последица от приемането на регламента за изменение, като самият той е резултат от констатациите на Общия съд по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз.
(13)
Следва да се припомни, че в първоначалното разследване т.нар. разследван период („РП“) обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП - „разглеждания период“.
(14)
Предмет на настоящото повторно разследване са същият РП и същият разглеждан период. Направените при първоначалното разследване констатации относно вредата и причинно-следствената връзка за тези периоди са подложени на повторна оценка предвид установените в регламента за изменение нови дъмпингови маржове за индонезийските износители.
(15)
По-конкретно и както е посочено в известието за възобновяване, целта на настоящото разследване е да се определи дали дъмпинговият марж „de minimis“, установен за един производител износител от Индонезия, и промяната в равнищата на дъмпинговите маржове за другите индонезийски дружества, установени с регламента за изменение, може да имат някакво въздействие върху констатациите от първоначалното разследване, свързани с вредата и причинно-следствената връзка.
(16)
Резултатите от повторното разследване са изложени по-долу. Както при първоначалното разследване, някои данни и видове информация са представени под формата на индекси по-специално с цел да се запази поверителността на първоначално предоставените данни.
2. Разглеждан продукт и сходен продукт
(17)
Следва да се припомни, че разглежданият продукт е определеният в първоначалното разследване, а именно наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 („мастни алкохоли“).
(18)
Констатациите в регламента за изменение не засягат констатациите от първоначалното разследване по отношение на разглеждания продукт и сходния продукт.
3. Дъмпинг
(19)
Както е посочено в съображение 7 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за всички останали дружества от Индонезия, с изключение на другия производител износител с индивидуален марж, който беше изчислен на базата на дъмпинговия марж на оказалия съдействие индонезийски производител износител с най-висок дъмпингов марж, беше преразгледан, за да се вземе предвид преизчисленият дъмпингов марж за Ecogreen.
(20)
Дъмпинговите маржове, установени в съображение 23 от регламента за окончателните мерки за производители износители от Индия и в съображение 55 - за производители износители от Малайзия, не бяха засегнати от регламента за изменение.
(21)
Както е посочено в съображение 6 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за Ecogreen беше установен под 2 % и следователно е под прага de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това в повторното разследване вносът в Съюза на този производител износител следва да се счита за недъмпингов внос.
(22)
В таблицата по-долу е показано развитието на обема, цената и пазарния дял на недъмпинговия внос, осъществен от посочения индонезийски износител, през разглеждания период. Както е посочено в съображение 16 по-горе, предоставените данни са под формата на индекси.
Внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
107
115
Годишно изменение (в проценти)
9,6
- 2,3
7,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
107
110
113
Годишно изменение (в проценти)
6,8
2,9
2,8
Средна цена в евро/тон
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
91
91
Годишно изменение (в проценти)
9,9
- 17,0
0,2
Източник: отговори на въпросника.
(23)
Като се имат предвид таблицата в съображение 70 от регламента за временните мерки, която беше потвърдена в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, и таблицата по-горе, разследването показа, че недъмпинговият внос е представлявал ограничен дял от общия внос от разглежданите държави и че като съотношение през разглеждания период се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос. Недъмпинговият внос е представлявал около 15-18 % от общия обем на вноса от разглежданите държави през 2007 г. и едва около 10-13 % през РП.
(24)
Повторното разследване показва, че през разглеждания период средните цени на недъмпинговия внос от Ecogreen са намалели с 9 %, но са останали стабилни между 2009 г. и РП.
4. Вреда
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(25)
Констатациите относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза, изложени в съображения 57-61 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от повторното разследване и се потвърждават.
4.2. Потребление на Съюза
(26)
Констатациите, изложени в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, които бяха потвърдени в съображение 62 от регламента за окончателните мерки, остават непроменени. Потвърждава се, че, както е посочено в таблицата по-долу, потреблението на мастни алкохоли в Съюза е било сравнително стабилно и през разглеждания период се е увеличило съвсем слабо - с 2 %. Както е посочено в съображение 64 от регламента за временните мерки, информацията относно потреблението е представена под формата на индекси, за да се запази поверителността на данните.
Потребление
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави и подбиване на цените
4.3.1. Кумулативна оценка на дъмпинговия внос
(27)
Както при първоначалното разследване, беше анализирано дали все още е необходимо дъмпинговият внос от трите разглеждани държави да се оценява кумулативно в съответствие с разпоредбите на член 3, параграф 4 от основния регламент с оглед на преразгледаните дъмпингови маржове за индонезийските производители износители, посочени в съображения 19 и 21 по-горе.
(28)
Следва да се припомни, че в член 3, параграф 4 от основния регламент се посочва, че когато вносът на продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
(29)
Констатациите по отношение на обемите и цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период. По отношение на Малайзия и Индия информацията за обема на вноса, използвана за установяване на средните цени, посочени в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остава непроменена. Данните за Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Установената нова динамика на дъмпинговия внос е показана по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за обема на вноса е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Обем на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
161
141
137
Годишно изменение (в проценти)
61,4
- 12,5
- 2,9
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
118
104
143
Годишно изменение (в проценти)
18,2
- 11,8
37,5
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
42,1
17,9
(30)
Разследването показа, че обемът на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави не е бил незначителен през РП и наличието на дъмпингов внос на пазара на Съюза е останало значително през разглеждания период, по-специално през РП. Фактът, че за един от индонезийските производители износители в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(31)
Констатациите относно цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави също бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период и са представени в таблицата по-долу. Цените, посочени в таблицата в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остават непроменени по отношение на Малайзия и Индия. Данните относно Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за цената на износителя от Индонезия, за когото беше установено, че продава продуктите си на дъмпингови цени, е посочена под формата на индекс.
Внос въз основа на данни от Евростат (коригирани с цел да бъдат обхванати разглежданият продукт и дъмпинговият внос)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в евро/тон Малайзия
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в проценти)
3,6
- 15,4
7,3
Средна цена в евро/тон Индия
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в проценти)
14,4
- 21,4
2,1
Средна цена в евро/тон Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
70
72
Годишно изменение (в проценти)
- 30,0
2,6
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(32)
Разследването показа, че освен за 2007 г., когато не е имало внос от Индонезия, цените на индонезийските производители износители са останали почти същите като при първоначалното разследване. Следователно може да бъде потвърдена констатацията в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, че цените и ценовите практики на разглежданите държави в голяма степен са били сходни, по-специално през РП. Фактът, че за един от производителите износители от Индонезия в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(33)
Освен това в сила остават и констатациите, изложени в съображение 127 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 122 от регламента за окончателните мерки, по-специално че нивата на отстраняване на вредата, установени за разглежданите държави, са били значително над прага de minimis от 2 %. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции за всяка от разглежданите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както се вижда от таблицата по-горе. Както показа разследването, цените на вноса от разглежданите държави са следвали низходяща тенденция след постигнатите максимални стойности през 2008 г. и като цяло са били изключително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
(34)
От таблицата по-долу е видно, че през разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави като цяло се е увеличил. С оглед на съображение 16 по-горе информацията е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
157
145
135
Годишно изменение (в проценти)
57
- 8
- 7
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
115
107
141
Годишно изменение (в проценти)
15
- 7
31
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
50
13
(35)
Въз основа на горепосочените факти и съображения повторното разследване показва, че направените в първоначалното разследване констатации по отношение на кумулирането остават непроменени. Поради това се счита, че установените в член 3, параграф 4 от основния регламент условия за кумулативната оценка на дъмпинговия внос от разглежданите държави продължават да бъдат изпълнени. Следователно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави може да бъде оценено съвместно за целите на повторното разследване по отношение на вредата и причинно-следствената връзка.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
(36)
За да се установи кумулативното равнище на дъмпинговия внос на пазара на Съюза по време на разглеждания период, се взема под внимание фактът, че в регламента за изменение са потвърдени положителните констатации по отношение на дъмпинга за всички производители износители от Индонезия, с изключение на Ecogreen. Техният внос се счита за дъмпингов и поради това спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(37)
По подобен начин при повторното разследване се взема под внимание фактът, че дъмпинговите маржове, установени в първоначалното разследване за всички производители износители от Индия и Малайзия, остават непроменени, и че техният внос се счита за дъмпингов, като спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(38)
Обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави беше коригиран, като от него беше приспаднат обемът на недъмпинговия внос на един производител износител от Индонезия, както е посочено в съображение 29 по-горе.
(39)
Въз основа на изложеното по-горе данните, посочени в съображение 70 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, както и констатациите от съображения 71-73 от регламента за временните мерки относно оценката на дъмпинговия внос по време на разглеждания период, потвърдени в съображение 65 от регламента за окончателните мерки, са преразгледани, както е показано по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията относно общия обем на вноса и пазарния дял на дъмпинговия внос е представена под формата на индекси.
Дъмпингов внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
167
155
165
Годишно изменение (в проценти)
67,0
- 7,3
6,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
163
159
162
Годишно изменение (в проценти)
62,7
- 2,3
1,8
Средна цена на дъмпинговия внос в евро/тон
931
1 007
827
878
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8,2
- 17,9
6,1
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(40)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави, установен при настоящото повторно разследване, се е увеличил значително - с 65 %. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 67 %. След това през 2009 г. вносът леко се е понижил, преди да се повиши отново почти до равнището от 2008 г. през РП.
(41)
Преразгледаните средни цени на дъмпинговия внос от разглежданите държави силно са варирали през разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. Следва обаче да се отбележи, че между 2008 г. и РП спадът е достигнал цели 14 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света, и са подбивали тези на промишлеността на Съюза, което е довело до нарастване на пазарния дял на дъмпинговия внос.
(42)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави се е увеличил значително - с 62 %. Най-голямото увеличение е отбелязано в периода 2007-2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до леко намаляване на пазарния дял на разглежданите държави - с 4 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да възвърнат пазарния си дял преди края на разглеждания период.
(43)
Следователно изключването на недъмпинговия внос от Ecogreen не променя по никакъв начин констатациите, направени при първоначалното разследване по отношение на обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос, поради което констатациите се потвърждават.
4.3.3. Подбиване на цените
(44)
Следва да се припомни, че границите на подбиването на цените, установени при първоначалното разследване, бяха обяснени в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 67 от регламента за окончателните мерки. Отделните изчисления за всеки от разглежданите износители не бяха засегнати от регламента за изменение. Следователно тези констатации се потвърждават.
(45)
Средният процент на подбиване, установен за дъмпинговия внос, оценен общо за трите държави след изключването на недъмпинговия внос, е 2 %. Този очевидно нисък процент на подбиване трябва да се разглежда на фона на обстоятелството, че самата промишленост на Съюза беше принудена да намали цените си поради наличието на вноса на ниски цени на пазара на ЕС. Тези цени обаче не покриват производствените разходи, по-специално през РП. Средното подбиване на цените за кумулативно оценения дъмпингов внос след изключването на Ecogreen е 22 %.
(46)
В отговор на оповестяването на констатациите на Комисията вносител на FOH с произход от Индонезия заяви, че средната цена на недъмпинговия внос би била по-ниска от средната цена на вноса, произвеждан от индонезийския производител износител, по отношение на когото мерките продължават да се прилагат. Това твърдение обаче не засяга констатациите относно подбиването на цените от кумулативно оценения дъмпингов внос.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(47)
Констатациите относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 76-91 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображения 71-84 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от регламента за изменение и поради това могат да бъдат потвърдени.
(48)
Следва да се припомни, че според данните от първоначалното разследване повечето показатели за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 15 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 13 %), са се влошили по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че способността на Съюза да привлича капитали е била намалена, по-специално през РП.
(49)
С оглед на изложеното по-горе се потвърждава заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. Причинно-следствена връзка
(50)
След като се потвърди, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, беше извършена повторна оценка на това дали с оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, установени в регламента за изменение, все още съществува причинно-следствена връзка между посочената вреда и преразгледания дъмпингов внос от разглежданите държави.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(51)
Както беше отбелязано в съображение 26 по-горе, потреблението в Съюза се е запазило относително стабилно и се е увеличило само с 2 % по време на разглеждания период.
(52)
Таблицата в съображение 39 по-горе, която не включва вноса, осъществен от индонезийския производител износител, за когото в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза, показва, че преразгледаният обем на дъмпинговия внос от трите разглеждани държави продължава да бъде значителен и през разглеждания период се е увеличил значително - с повече от 60 000 тона в абсолютно изражение и с повече от 60 % в относително изражение. Пазарният дял на дъмпинговия внос също се е увеличил значително и е нараснал с повече от 5 процентни пункта през този период.
(53)
Тези тенденции са много сходни с установените при първоначалното разследване, по-специално с тези в съображение 86-94 от регламента за окончателните мерки. Увеличението на пазарния дял, чието равнище при първоначалното разследване беше установено на 57 %, през разглеждания период въз основа на преразгледаните данни вече надхвърля 60 %.
(54)
Повторното разследване действително потвърди, че дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказвал натиск върху промишлеността на Съюза още от 2008 г., когато дъмпинговият внос е нараснал с 67 %. През посочената година цените на дъмпинговия внос, посочени в съображение 39, са били много по-ниски в сравнение с цените на промишлеността на Съюза. Това е довело до значителна загуба в обема на продажбите (- 15,4 %) и пазарния дял на промишлеността на Съюза, които не са могли да бъдат възстановени през останалата част от разглеждания период. Същевременно пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави е нараснал с 9 процентни пункта.
(55)
В съображение 72 от регламента за окончателните мерки е посочено, че за да реагира на този натиск, промишлеността на Съюза е трябвало значително да намали продажните цени - с 16,9 % през 2009 г. и още повече - с 5,3 % през РП. Дори ако тази ценова практика е дала възможност на промишлеността на Съюза да ограничи загубата на пазарен дял, тя е довела до натрупване на значителни загуби през разглеждания период, както е посочено в съображение 86 от регламента за временните мерки и се потвърждава в съображение 78 от регламента за окончателните мерки. Това съвпада с наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(56)
През 2009 г., въпреки че абсолютният обем на дъмпинговия внос от разглежданите държави е намалял със 7,3 % успоредно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, се отбелязва, че средната цена на дъмпинговия внос се е понижила със 17,9 %, т.е. повече от цената на промишлеността на Съюза, която се е понижила с 16,9 %. През РП промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си и е натрупала финансови загуби.
(57)
Горепосочените съображения показват тежките последици от наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза за ценовата практика на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и отрицателното въздействие, което това е оказало върху икономическото ѝ състояние, по специално по време на РП.
(58)
Горепосоченият вносител заяви, че в анализа на причинно-следствената връзка останалият дъмпингов внос от Индонезия следва да се оцени отделно от вноса с произход от Индия и Малайзия въз основа на фактори като стабилния пазарен дял, по-високото равнище на цените, липсата на подбиване на цените, по-ниския марж на понижение на цените на този внос от Индонезия и успоредното развитие на пазарните дялове на промишлеността на Индонезия и на Съюза. Освен това вносителят заяви, че не съществува причинно-следствена връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индонезия, след като той бъде оценен отделно.
(59)
Твърдението беше отхвърлено, тъй като посочените от износителя фактори, които в някои случаи са избирателни, не са тези, които са счетени за уместни съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент, за да се определи дали следва да се приложи кумулиране, по-специално по отношение на условията на конкуренция между внесените продукти и сходните с тях продукти с произход от Съюза. При първоначалното разследване действително беше направено заключението, че разглежданият продукт е междинен продукт, използван главно като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати и етер сулфати, и че внесеният продукт се конкурира пряко с произведения в Съюза продукт независимо от държавата на произход. Поради това еднаквата степен на конкуренция на пазара на Съюза налага извършването на кумулативна оценка на вноса по смисъла на член 3, параграф 4, буква б) от основния регламент. Доводите на износителя не засягат тази констатация и биха могли да бъдат от значение едва когато се извърши отделно оценяване. Предвид факта, че не е налице основание за промяна на констатациите относно кумулирането, анализът на въздействието на дъмпинговия внос се потвърждава.
(60)
Освен това следва да се отбележи, че останалият внос от Индонезия е осъществен на дъмпингови ценови равнища, пазарният му дял се е увеличил съществено през разглеждания период и той е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза.
(61)
И накрая, вносителят посочи, че Ecogreen е подбивал продажните цени в по-голяма степен от другия производител износител от Индонезия и следователно, тъй като въздействието на вноса на Ecogreen се счита за незначително, същото заключение се прилага a fortiori по отношение на останалия внос от Индонезия.
(62)
Това заключение се основава на неправилни доводи. Решението на Съда доведе до промяна в изчисляването на дъмпинга на Ecogreen, който беше определен на равнище de minimis. Единствено поради тази причина въздействието на вноса на Ecogreen трябваше да бъде счетено за незначително. Поради това твърдението се отхвърля.
(63)
Въз основа на горепосочените констатации беше направено заключението, че дъмпинговият внос е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
(64)
Въздействието на други фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза с оглед на причинно-следствената връзка също беше преразгледано.
5.2.1. Недъмпингов внос от Индонезия
(65)
Както е посочено в съображение 23 по-горе, недъмпинговият внос като съотношение се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос и е представлявал съвсем ограничен дял от общия внос от разглежданите държави през РП. Освен това разследването показа, че този внос е имал скромен пазарен дял по време на разглеждания период и по-специално през РП.
(66)
Обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 6,5 % между 2009 г. и РП, т.е. в по-голяма степен от възстановяването на пазара, което е видно от увеличението с 4,6 % на потреблението на Съюза, и следователно е увеличил пазарния си дял.
(67)
Поради това се счита, че всяко въздействие, което недъмпинговият внос може да е оказал върху пазара на Съюза по време на РП, не може да компенсира значителното неблагоприятно въздействие на дъмпинговия внос, описано подробно в съображения 51-57.
(68)
Въз основа на горепосочените констатации се счита, че наличието на недъмпингов внос от Ecogreen на пазара на Съюза по време на РП не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
5.2.2. Други фактори, проучени при първоначалното разследване
(69)
Във връзка с потенциалните причини за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, при първоначалното разследване бяха проучени следните други фактори: вносът в Съюза от останалата част от света, равнището на износа на промишлеността на Съюза, въздействието на икономическата криза и продажбите на разклонени изомери, които не са включени в продуктовия обхват.
(70)
Като се има предвид, че тези фактори не са засегнати от преразгледаните дъмпингови маржове, установени за индонезийските производители износители, констатациите и заключението, направени в съображения 95-100 от регламента за окончателните мерки по отношение на тези фактори, се потвърждават. Въздействието на тези фактори не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(71)
Настоящото повторно разследване показва, че все още съществува ясна и пряка връзка между увеличението на обема и неблагоприятното въздействие на цените на дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
(72)
Изложеният по-горе анализ показва, че обемът на недъмпинговия внос е бил ограничен в сравнение с големия обем на дъмпинговите продукти, внесени от разглежданите държави. В условия на сравнително стабилно потребление този дъмпингов внос се е увеличил значително както в абсолютно, така и в относително изражение през разглеждания период и наличието му е имало съществено неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза. Беше отбелязано, че поради нарушеното нормално функциониране на пазара промишлеността на Съюза е трябвало да намали значително своите цени - с 22,2 % от 2008 г. нататък, и не е могла да възстанови разходите си и да постигне разумно равнище на печалба, по-специално по време на РП.
(73)
Повторното разследване потвърди също така, че въздействието на други фактори, различни от дъмпинговия внос, не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(74)
Следователно повторното разследване показва, че съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП. Заключенията, направени в съображения 101 и 102 от регламента за окончателните мерки, се потвърждават.
6. Интерес на Съюза
(75)
Заключението относно интереса на Съюза, изложено в съображение 118 от регламента за окончателните мерки, се потвърждава, тъй като не е доказано, че е засегнато от регламента за изменение.
В. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА ОКОНЧАТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(76)
Както беше посочено по-горе, повторното разследване на съответните факти и констатации, установени при първоначалното разследване, като се вземат под внимание новите дъмпингови маржове, установени в регламента за изменение, показа, че останалият дъмпингов внос от Индия, Индонезия и Малайзия на пазара на Съюза нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза през РП.
(77)
С оглед на заключенията от първоначалното разследване по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и предвид факта, че настоящото повторно разследване потвърди наличието на причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и останалия дъмпингов внос от разглежданите държави, окончателните мерки, наложени с регламента за изменение, следва да бъдат потвърдени на същото равнище. Вследствие на това се прави заключението, че настоящото повторно разследване следва да бъде прекратено, без да се изменят окончателните мерки, наложени с регламента за окончателните мерки.
(78)
Действащите антидъмпингови мерки, установени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 и изменени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012, продължават да бъдат валидни и поради това следва да останат в сила. Следва да се припомни, че наложените мерки представляват специфични мита, определени за всеки разглеждан производител износител, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито
(в евро на тон нето)
Индия
VVF (India) Ltd
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
45,63
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(79)
Органите на разглежданите държави, износителите и техните сдружения, всички заинтересовани страни в Съюза, по-специално промишлеността на Съюза, вносителите, както и сдруженията на потребители и търговци бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да бъде прекратено частичното възобновяване на повторното антидъмпингово разследване по отношение на вноса на мастни алкохоли с произход от разглежданите държави, като им беше предоставена възможност да представят коментари и да бъдат изслушани. Представените от тези страни устни и писмени коментари бяха разгледани, но не промениха направените в настоящия регламент заключения.
(80)
Един производител износител предложи ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(81)
По-специално беше установено, че въпросният производител износител произвежда гама от продукти освен разглеждания продукт и продава тези други продукти на същите клиенти. Това би породило сериозен риск от взаимно компенсиране и би затруднило изключително много ефективното наблюдение на гаранцията, което подкопава ефективността на ценовата гаранция в настоящия случай. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че предложението за гаранция не може да бъде прието.
(82)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 29051628510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091), с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, се прекратява без изменение на действащите мита.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 май 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 570/2014
(2014. gada 26. maijs),
ar ko beidz antidempinga izmeklēšanas daļējas atsākšanas procedūru attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu importu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
tā kā:
A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
(1)
Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 (2) (“galīgā maksājuma regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu (“AS”) importam. Pirms galīgā maksājuma regulas tika pieņemta Komisijas Regula (ES) Nr. 446/2011 (3), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes AS importu (“pagaidu maksājuma regula”). Konstatējumi, kā rezultātā tika noteikti galīgie antidempinga maksājumi, turpmāk tiks saukti par “sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem”.
(2)
PT Ecogreen Oleochemicals, Indonēzijas AS ražotājs eksportētājs, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd un Ecogreen Oleochemicals GmbH (turpmāk kopā “Ecogreen”) 2012. gada 21. janvārī cēla prasību (lieta T-28/12) Vispārējā tiesā atcelt galīgā maksājuma regulu, ciktāl tā attiecas uz Ecogreen noteikto antidempinga maksājumu. Ecogreen apstrīdēja tā eksporta cenas korekciju, kuru piemēroja atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, lai salīdzinātu šo eksporta cenu ar uzņēmuma normālo vērtību.
(3)
Lietā T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) pret Eiropas Savienības Padomi) Vispārējā tiesa atcēla Regulas (EK) Nr. 954/2006 1. pantu attiecībā uz Interpipe NTRP VAT, cita starpā pamatojoties uz acīmredzamo kļūdu vērtējumā, kura tika pieļauta, piemērojot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un citu iemeslu dēļ attiecībā uz Interpipe Niko Tube ZAT. Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 16. februārī noraidīja Padomes un Komisijas apelācijas sūdzību (apvienotās lietas C-191/09 P un C-200/09 P).
(4)
Tā kā Ecogreen faktiskie apstākļi attiecībā uz korekciju, kura piemērota atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, ir līdzīgi Interpipe NTRP VAT faktiskajiem apstākļiem, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārrēķināt Ecogreen dempinga starpību, nepiemērojot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam.
(5)
Tādēļ 2012. gada 21. decembrī tika publicēta Padomes 2012. gada 11. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1241/2012, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam (4), to piemērojot ar atpakaļejošu spēku no 2011. gada 12. novembra (“grozījumu regula”).
(6)
Tajā noteiktā Ecogreen dempinga starpība bija de minimis saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu. Tādējādi izmeklēšana attiecībā uz Ecogreen tika izbeigta, nenosakot pasākumus. Vispārējā tiesa pēc tam 2013. gada 9. aprīlī nolēma, ka ir jāizbeidz tiesvedība lietā T-28/12.
(7)
Lai gan visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, Indonēzijā un Malaizijā antidempinga maksājumus turpināja piemērot, sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi un jo īpaši importa par dempinga cenām kaitējumu nodarošā ietekme būtu jāpārskata, ņemot vērā grozījumu regulā iekļautos pārskatītos konstatējumus par dempingu.
B. SĀKOTNĒJĀS IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMU PĀRSKATĪŠANA
1. Pārskatīšanas konteksts
(8)
2013. gada 28. februārī tika publicēts Paziņojums par antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu importu (5) (“atsākšana”). Paziņojumā tika norādīts, ka atsākšanas tvērums ir ierobežots un attiecas tikai uz to, lai izmeklētu, kāda ietekme no jauna noteiktajām dempinga starpībām varētu būt uz sākotnējā izmeklēšanā noteiktajiem konstatējumiem par kaitējumu un cēloņsakarību (“atkārtota izmeklēšana”).
(9)
Komisija par izmeklēšanas daļēju atsākšanu oficiāli informēja zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kā arī Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts minētajā paziņojumā.
(10)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, ar kādu juridisko pamatu Komisija ir atsākusi sākotnējo izmeklēšanu un kādu informāciju Komisija vāks, lai šajā atkārtotajā izmeklēšanā konstatētu faktus un izdarītu secinājumus.
(11)
Tāpat ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, kāda veida izmeklēšana ir sākta un kāds būs tās iznākums saistībā ar galīgo pasākumu apjomu, uz kādu laikposmu tā attieksies un kādi sākotnējās izmeklēšanas aspekti tiks pārskatīti.
(12)
Jāatgādina, ka šī atsākšana ir nepieciešama sakarā ar to, ka tika pieņemta grozījumu regula, kura pati tika pieņemta sakarā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem lietā T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) pret Eiropas Savienības Padomi.
(13)
Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tā sauktais izmeklēšanas periods (IP) bija laikposms no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam. Kaitējuma novērtēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām un tika dēvēta par “attiecīgo periodu”.
(14)
Pašreizējā atkārtotā izmeklēšana attiecas uz to pašu IP un attiecīgo periodu. Sākotnējā izmeklēšanā izdarītie konstatējumi par šiem laikposmiem attiecībā uz kaitējumu un cēloņsakarību tiek pārskatīti, ņemot vērā grozījumu regulā no jauna noteiktās dempinga starpības Indonēzijas eksportētājiem.
(15)
Konkrētāk, kā jau minēts atsākšanas paziņojumā, šīs atkārtotās izmeklēšanas mērķis ir noteikt, vai grozījumu regulā noteiktā de minimis dempinga starpība Indonēzijas ražotājam eksportētājam un dempinga starpību apjoma izmaiņas pārējiem Indonēzijas uzņēmumiem var ietekmēt sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, kuri attiecas uz kaitējumu un cēloņsakarību.
(16)
Atkārtotās izmeklēšanas rezultāti ir izklāstīti turpmāk. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā konkrēti dati un informācija sniegta indeksētā veidā ar mērķi saglabāt sākotnēji sniegto datu konfidencialitāti.
2. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
(17)
Tiek atgādināts, ka attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas definēts sākotnējā izmeklēšanā, proti, tādi piesātinātie alifātiskie spirti ar oglekļa atomu virknes garumu C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 (neietverot zarotas virknes izomērus), ietverot atsevišķus vienvērtīgos piesātinātos alifātiskos spirtus (ko dēvē arī par “tīrām frakcijām”) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (parasti iedala C8-C10 kategorijā), maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (parasti iedala C12-C14 kategorijā) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijā C16-C18, ar izcelsmi Indijā, Indonēzijā un Malaizijā, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 un ex 3823 70 00 (“alifātiskie spirti”).
(18)
Grozījumu regulas konstatējumi neskar sākotnējā izmeklēšanā izklāstītos konstatējumus, kuri attiecas uz attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.
3. Dempings
(19)
Kā norādīts grozījumu regulas 7. apsvērumā, lai ņemtu vērā Ecogreen pārrēķināto dempinga starpību, tika pārskatītas dempinga starpības visiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot citu ražotāju eksportētāju ar individuālo dempinga starpību), kas balstījās uz starpību, kura noteikta Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ar lielāko dempinga starpību.
(20)
Grozījumu regula neskāra galīgā maksājuma regulas 23. apsvērumā noteiktās dempinga starpības Indijas ražotājiem eksportētājiem un 55. apsvērumā noteiktās dempinga starpības Malaizijas ražotājiem eksportētājiem.
(21)
Kā norādīts grozījumu regulas 6. apsvērumā, Ecogreen dempinga starpība tika noteikta mazāka par 2 %, un tādējādi tā ir zem de minimis robežvērtības, kas paredzēta pamatregulas 9. panta 3. punktā. Tādēļ atkārtotajā izmeklēšanā šā ražotāja eksportētāja veiktais imports Savienībā būtu jāuzskata par importu, kas nav imports par dempinga cenām.
(22)
Minētā Indonēzijas ražotāja eksportētāja veiktā importa, kas nav imports par dempinga cenām, apjoms, cena un tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās, kā norādīts turpmākajā tabulā. Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, iesniegtie dati ir indeksēti.
Imports
2007
2008
2009
IP
Tonnas
Indekss: 2007. gads = 100
100
110
107
115
Gada Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Tirgus daļa
Indekss: 2007. gads = 100
100
107
110
113
Gada Δ %
6,8
2,9
2,8
Vidējā cena (EUR par tonnu)
Indekss: 2007. gads = 100
100
110
91
91
Gada Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(23)
Aplūkojot tabulu pagaidu maksājuma regulas 70. apsvērumā, kas tika apstiprināts ar galīgā maksājuma regulas 64. apsvērumu, un iepriekš sniegto tabulu, izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajā periodā imports, kas nav imports par dempinga cenām, bija neliela daļa no kopējā importa no attiecīgajām valstīm un ka tas pieauga salīdzinoši mazāk nekā imports par dempinga cenām. Imports, kas nav imports par dempinga cenām, 2007. gadā patiešām bija apmēram 15-18 % no kopējā importa no attiecīgajām valstīm, bet IP laikā - tikai apmēram 10-13 %.
(24)
Atkārtotajā izmeklēšanā atklājās, ka vidējās cenas Ecogreen veiktajam importam, kas nav imports par dempinga cenām, attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, taču saglabājās nemainīgas no 2009. gada līdz IP.
4. Kaitējums
4.1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(25)
Atkārtotā izmeklēšana neskar konstatējumus galīgā maksājuma regulas 57.-61. apsvērumā attiecībā uz Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari, un tie ar šo tiek apstiprināti.
4.2. Patēriņš Savienībā
(26)
Netiek skarti konstatējumi pagaidu maksājuma regulas 64.-66. apsvērumā, kas tika apstiprināti ar galīgā maksājuma regulas 62. apsvērumu. Tiek apstiprināts, kā norādīts turpmākajā tabulā, ka alifātisko spirtu patēriņš Savienībā bija samērā nemainīgs un attiecīgajā periodā pieauga tikai nedaudz (par 2 %). Kā norādīts pagaidu maksājuma regulas 64. apsvērumā, informācija par patēriņu tika sniegta indeksētā veidā, lai saglabātu datu konfidencialitāti.
Patēriņš
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007. gads = 100
100
102
97
102
Gada Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Imports uz Savienību no attiecīgajām valstīm un cenu samazinājums
4.3.1. Importa par dempinga cenām kumulatīvais novērtējums
(27)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika pētīts, vai joprojām būtu jāveic trīs attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cenām kumulatīvs novērtējums atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punktam, ņemot vērā to, ka Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteiktas pārskatītas dempinga starpības, kā minēts iepriekš 19. un 21. apsvērumā.
(28)
Jāatgādina, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā noteikts - ja antidempinga izmeklēšana notiek vienlaicīgi par kāda ražojuma importu no vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kumulatīvi tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz minētās regulas 9. panta 3. punktā definēto de minimis apjomu, un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs un b) importa ietekmes kumulatīvs novērtējums ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto ražojumu un līdzīgā Savienības ražojuma konkurenci.
(29)
Par attiecīgo periodu tika pārskatīti konstatējumi attiecībā uz importa par dempinga cenām apjomu un cenām katrai no attiecīgajām valstīm. Informācija par importa apjomu galīgā maksājuma regulas 63. apsvēruma b) daļas tabulā norādīto vidējo cenu noteikšanai attiecībā uz Malaiziju un Indiju paliek nemainīga. Dati par Indonēziju tika pārskatīti, lai ņemtu vērā to, ka viens ražotājs eksportētājs vairs netika uzskatīts par tādu, kas nodarbojas ar dempingu Savienības tirgū, kā minēts iepriekš 21. apsvērumā. No jauna noteiktā importa par dempinga cenām tendences parādītas nākamajā tabulā. Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, informācija par katras attiecīgās valsts izcelsmes importa apjomu ir sniegta indeksētā veidā.
Importa par dempinga cenām apjoms
2007
2008
2009
IP
Malaizija
Indekss: 2007. gads = 100
100
161
141
137
Gada Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indija
Indekss: 2007. gads = 100
100
118
104
143
Gada Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonēzija
Indekss: 2008. gads = 100
100
142
168
Gada Δ %
42,1
17,9
(30)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa par dempinga cenām apjoms no katras attiecīgās valsts IP laikā nebija nenozīmīgs un ka attiecīgajā periodā un jo īpaši IP importa par dempinga cenām klātbūtne Savienības tirgū saglabājās ievērojama. Fakts, ka viens no Indonēzijas ražotājiem grozījumu regulā tika atzīts par tādu, kurš nenodarbojas ar dempingu, nemaina šo secinājumu.
(31)
Par attiecīgo periodu katrai attiecīgajai valstij tika pārskatīti arī konstatējumi par cenām, kuras tika prasītas par importu par dempinga cenām, un tie ir izklāstīti nākamajā tabulā. Cenas galīgā maksājuma regulas 63. apsvēruma b) daļas tabulā attiecībā uz Malaiziju un Indiju paliek nemainīgas. Dati par Indonēziju tika pārskatīti, lai ņemtu vērā to, ka viens ražotājs eksportētājs netika uzskatīts par tādu, kas nodarbojas ar dempingu Savienības tirgū, kā minēts 21. apsvērumā. Kā norādīts 16. apsvērumā, informācija par tā Indonēzijas eksportētāja cenām, kurš nodarbojās ar dempingu, tiek sniegta indeksētā veidā.
Imports saskaņā ar Eurostat datiem (koriģēts, lai aptvertu attiecīgo ražojumu un importu par dempinga cenām)
2007
2008
2009
IP
Vidējā cena EUR par tonnu no Malaizijas
911
944
799
857
Indekss: 2007. gads = 100
100
104
88
94
Gada Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Vidējā cena EUR par tonnu no Indijas
997
1 141
897
915
Indekss: 2007. gads = 100
100
114
90
92
Gada Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Vidējā cena EUR par tonnu no Indonēzijas
Indekss: 2008. gads = 100
100
70
72
Gada Δ %
- 30,0
2,6
Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem
(32)
Izmeklēšanā atklājās, ka izņemot 2007. gadu, kurā imports no Indonēzijas nenotika, Indonēzijas ražotāju eksportētāju noteiktās cenas saglabājās gandrīz tādas pašas kā sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi var apstiprināt galīgā maksājuma regulas 63. apsvēruma b) daļas konstatējumu, ka attiecīgo valstu cenas un cenu politika bija lielā mērā līdzīga, īpaši IP. Fakts, ka viens no Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem grozījumu regulā tika atzīts par tādu, kurš nenodarbojas ar dempingu, nemaina šo secinājumu.
(33)
Turklāt paliek spēkā arī konstatējumi pagaidu maksājuma regulas 127. apsvērumā, kuri apstiprināti galīgā maksājuma regulas 122. apsvērumā, proti, par to, ka attiecīgajām valstīm noteiktie kaitējuma novēršanas līmeņi ir ievērojami virs de minimis robežvērtības 2 % apmērā. Turklāt tika analizēti katras attiecīgās valsts tirdzniecības kanāli un cenu tendences un tika konstatēta to līdzība, kā norādīts iepriekšējā tabulā. Kā liecina izmeklēšana, pēc augstākā punkta 2008. gadā importa cenām no attiecīgajām valstīm bija lejupejoša tendence, un tās kopumā bija īpaši zemas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējām cenām.
(34)
Turpmākajā tabulā parādīts, ka katras attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā palielinājās. Kā minēts 16. apsvērumā, informācija tiek sniegta indeksētā veidā.
Importa par dempinga cenām tirgus daļa
2007
2008
2009
IP
Malaizija
Indekss: 2007. gads = 100
100
157
145
135
Gada Δ %
57
- 8
- 7
Indija
Indekss: 2007. gads = 100
100
115
107
141
Gada Δ %
15
- 7
31
Indonēzija
Indekss: 2008. gads = 100
100
142
168
Gada Δ %
50
13
(35)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem faktiem un apsvērumiem, atkārtotā izmeklēšana liecināja, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi par kumulāciju paliek nemainīgi. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie nosacījumi par kumulatīvo novērtējumu importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm joprojām tiek izpildīti. Tādējādi kaitējuma un cēloņsakarības atkārtotai izmeklēšanai attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cenām ietekmi var novērtēt kopā.
4.3.2. Importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa
(36)
Lai noteiktu importa par dempinga cenām kumulatīvo līmeni Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tiek ņemts vērā fakts, ka grozījumu regulā tika apstiprināts dempings visiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Ecogreen. Tādēļ tiek uzskatīts, ka to eksports notiek par dempinga cenām, un tiem joprojām tiek piemēroti antidempinga maksājumi.
(37)
Tāpat atkārtotajā izmeklēšanā tiek ņemts vērā, ka netiek mainītas sākotnējā izmeklēšanā visiem Malaizijas un Indijas ražotājiem eksportētājiem noteiktās dempinga starpības un ka to veikto importu uzskata par importu par dempinga cenām un tam piemēro antidempinga maksājumus.
(38)
Importa par dempinga cenām apjoms no attiecīgajām valstīm ir koriģēts, atskaitot viena Indonēzijas ražotāja eksportētāja importu, kas nav imports par dempinga cenām, kā norādīts iepriekš 29. apsvērumā.
(39)
Saskaņā ar iepriekš minēto dati, kas norādīti pagaidu maksājuma regulas 70. apsvērumā un apstiprināti galīgā maksājuma regulas 64. apsvērumā, kā arī konstatējumi pagaidu maksājuma regulas 71.-73. apsvērumā par importa par dempinga cenām novērtējumu attiecīgajā periodā, kuri apstiprināti galīgā maksājuma regulas 65. apsvērumā, tiek pārskatīti, kā izklāstīts turpmāk. Kā minēts 16. apsvērumā, informācija par kopējo importu un importa par dempinga cenām tirgus daļu tiek sniegta indeksētā veidā.
Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm
2007
2008
2009
IP
Tonnas
Indekss: 2007. gads = 100
100
167
155
165
Gada Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Tirgus daļa
Indekss: 2007. gads = 100
100
163
159
162
Gada Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Importa par dempinga cenām vidējā cena (EUR par tonnu)
931
1 007
827
878
Indekss: 2007. gads = 100
100
108
89
94
Gada Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem
(40)
Importa par dempinga cenām apjoms no attiecīgajām valstīm, kas tika konstatēts šajā atkārtotajā izmeklēšanā, attiecīgajā laikposmā palielinājās ievērojami - par 65 %. Lielākais kāpums bija no 2007. līdz 2008. gadam, kad imports pieauga par 67 %. 2009. gadā imports nedaudz samazinājās, bet IP atkal palielinājās gandrīz līdz 2008. gada līmenim.
(41)
Pārskatītās vidējās cenas importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami svārstījās un kopumā samazinājās par 6 %. Tomēr jānorāda, ka laikā no 2008. gada līdz IP šis samazinājums sasniedza pat 14 %. Visā attiecīgajā periodā importa vidējās cenas no attiecīgajām valstīm pastāvīgi bija mazākas nekā pārējās pasaules un Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas, šādi palielinot importa par dempinga cenām tirgus daļu.
(42)
Tirgus daļa importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās ievērojami - par 62 %. Būtiskākais palielinājums bija no 2007. līdz 2008. gadam. Imports nedaudz samazinājās ekonomikas krīzes laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad attiecīgo valstu tirgus daļa nedaudz samazinājās (par 4 %), tomēr pēc tam, attiecīgā perioda beigās, to tirgus daļa tika atgūta.
(43)
Tādēļ Ecogreen veiktā importa, kas nav imports par dempinga cenām, izslēgšana nekādā veidā nemaina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus par importa par dempinga cenām apjomu, cenām un tirgus daļu, un šie konstatējumi tiek apstiprināti.
4.3.3. Cenu samazinājums
(44)
Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatētais cenu samazinājuma apjoms tika izskaidrots pagaidu maksājuma regulas 74. un 75. apsvērumā un apstiprināts galīgā maksājuma regulas 67. apsvērumā. Grozījumu regula neskāra individuālos aprēķinus katram attiecīgajam eksportētājam. Šie konstatējumi tādēļ tiek apstiprināti.
(45)
Vidējais cenu samazinājums, kurš konstatēts importam par dempinga cenām, to vērtējot kumulatīvi visām 3 valstīm kopā un izslēdzot importu, kas nav imports par dempinga cenām, ir 2 %. Šis šķietami nelielais cenu samazinājums ir jāskata kontekstā ar faktu, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt savas cenas sakarā ar importa par zemajām cenām klātbūtni ES tirgū. Tomēr šīs cenas nesedza ražošanas izmaksas, sevišķi IP. Kumulatīvi vērtētais imports par dempinga cenām, izņemot Ecogreen, vidēji tika pārdots par cenu, kas bija par 22 % zemāka.
(46)
Pēc Komisijas konstatējumu izpaušanas kāds Indonēzijas izcelsmes AS importētājs apgalvoja, ka importa, kas nav imports par dempinga cenām, vidējā cena būs zemāka nekā Indonēzijas ražotāja eksportētāja, kuram piemēro pasākumus, veiktā importa vidējā cena. Tomēr šis apgalvojums neskar konstatējumu par cenu samazinājumu importam par dempinga cenām, to vērtējot kumulatīvi.
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(47)
Grozījumu regula neskar konstatējumus par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli pagaidu maksājuma regulas 76.-91. apsvērumā, kas apstiprināti galīgā maksājuma regulas 71.-84. apsvērumā, tādēļ tie tiek apstiprināti.
(48)
Tiek atgādināts - sākotnējā izmeklēšanā atklājās, ka lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rādītāju, piemēram, produkcija (- 17 %), jaudas izmantošana (- 15 %), pārdošanas apjoms (- 18 %), tirgus daļa (- 12 %) un nodarbinātība (- 13 %), attiecīgajā periodā pasliktinājās. Turklāt ievērojami skarti bija tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka īpaši IP laikā tika negatīvi ietekmēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.
(49)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
5. Cēloņsakarība
(50)
Pēc Savienības ražošanas nozarei nodarīta būtiska kaitējuma apstiprināšanas tika pārskatīts, vai pēc tam, kad grozījumu regulā ir pārskatīti konstatējumi par dempingu un importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, joprojām pastāv cēloņsakarība starp minēto kaitējumu.
5.1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(51)
Kā minēts iepriekš 26. apsvērumā, patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā bija salīdzinoši nemainīgs un palielinājās tikai par 2 %.
(52)
Tabula 39. apsvērumā, kurā nav iekļauts tā Indonēzijas ražotāja eksportētāja veiktais imports, par kuru grozījumu regulā tika konstatēts, ka tas neveic importu par dempinga cenām Savienības tirgū, liecina, ka importa par dempinga cenām pārskatītais apjoms no trim attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā joprojām ir liels un ir ievērojami palielinājies - par vairāk nekā 60 000 tonnām absolūtos skaitļos un par vairāk nekā 60 % salīdzinošā izteiksmē. Arī importa par dempinga cenām tirgus daļa ievērojami palielinājās, šajā periodā pieaugot par vairāk nekā 5 procentu punktiem.
(53)
Šīs tendences ir ļoti līdzīgas tām, kuras tika konstatētas sākotnējā izmeklēšanā, sevišķi galīgā maksājuma regulas 86.-94. apsvērumā. Tirgus daļa, kas sākotnējā izmeklēšanā bija 57 %, ir pieaugusi un šobrīd ar pārskatītajiem datiem attiecīgajam periodam ir vairāk nekā 60 %.
(54)
Atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari no 2008. gada, kad šis imports pieauga par 67 %. Minētajā gadā šā importa cenas, kā norādīts 39. apsvērumā, bija daudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu pārdošanas apjomu (- 15,4 %) un tirgus daļu, kuru tā attiecīgajā periodā tā arī neatguva. Vienlaikus tirgus daļa importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās par vairāk nekā 9 procentu punktiem.
(55)
Galīgā maksājuma regulas 72. apsvērumā tika norādīts - lai reaģētu uz šādu cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojami jāsamazina savas pārdošanas cenas 2009. gadā (par 16,9 %) un tās vēl vairāk jāsamazina IP (par 5,3 %). Pat ja šāda cenu politika ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot tirgus daļas zaudējumu, tā izraisīja ievērojamu zaudējumu uzkrāšanos attiecīgajā periodā, kā paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 86. apsvērumā un apstiprināts galīgā maksājuma regulas 78. apsvērumā. Vienlaikus Savienības tirgū atradās liels daudzums importa par zemām dempinga cenām, sevišķi IP.
(56)
Lai gan 2009. gadā kopā ar ekonomikas lejupslīdi un ES tirgus samazināšanos imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm absolūtos skaitļos samazinājās par 7,3 %, jānorāda, ka tā vidējā cena samazinājās par 17,9 % un tas bija vairāk nekā Savienības ražošanas nozares cenas samazinājums par 16,9 %. IP Savienības ražošanas nozarei bija jāsamazina savas cenas, un tai radās finansiāli zaudējumi.
(57)
Šie apsvērumi norāda uz smagajām sekām, kādas importa par zemām dempinga cenām lielais daudzums Savienības tirgū atstāja uz Savienības ražošanas nozares cenu politiku tās galvenajā tirgū, un uz negatīvo ietekmi, kādu tas radīja Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim, sevišķi IP.
(58)
Iepriekš minētais importētājs apgalvoja, ka cēloņsakarības analīzē atlikušais imports par dempinga cenām no Indonēzijas būtu jānodala no Indijas un Malaizijas izcelsmes importa tādu faktoru dēļ kā šā Indonēzijas izcelsmes importa stabila tirgus daļa, augstāks cenu līmenis, cenu samazinājuma neesamība, mazāka cenas starpība, kā arī Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu paralēla attīstība. Tāpat šis importētājs apgalvoja, ka pēc šādas nodalīšanas nepastāv cēloņsakarība starp kaitējumu un Indonēzijas izcelsmes importu par dempinga cenām.
(59)
Apgalvojums tika noraidīts, jo importētāja dažkārt selektīvi norādītie faktori pamatregulas 3. panta 4. punktā netiek uzskatīti par būtiskiem, nosakot, vai jāpiemēro kumulācija, sevišķi attiecībā uz konkurences apstākļiem starp importētajiem ražojumiem un līdzīgajiem Savienības ražojumiem. Sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka attiecīgais ražojums ir starpprodukts, kuru galvenokārt izmanto kā resursu alifātisko spirtu sulfātu, etoksilātu un ētersulfātu ražošanā, un ka importētais ražojums neatkarīgi no tā izcelsmes valsts tieši konkurē ar Savienībā ražoto ražojumu. Tādēļ nepārprotamā konkurence Savienības tirgū liek piemērot importa kumulatīvo novērtējumu pamatregulas 3. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Importētāja argumenti neņem vērā šo konstatējumu, un tie varētu kļūt vērā ņemami tikai tad, ja kumulāciju nepiemērotu. Tā kā nav pamata grozīt sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus par kumulāciju, tiek apstiprināta importa par dempinga cenām ietekmes analīze.
(60)
Turklāt jānorāda, ka atlikušais Indonēzijas izcelsmes imports notika par dempinga cenām, tā tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga un tas tika pārdots zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.
(61)
Visbeidzot, importētājs norādīja, ka Ecogreen pārdeva ražojumu ar lielāku cenas starpību iepretim Savienības ražošanas nozares cenai nekā atlikušais Indonēzijas ražotājs eksportētājs, tādēļ sakarā ar to, ka Ecogreen veiktā importa ietekme tika uzskatīta par neievērojamu, šāds pats secinājums a fortiori būtu jāpiemēro arī atlikušajam Indonēzijas izcelsmes importam.
(62)
Šis secinājums ir balstīts uz nepareiza pieņēmuma. Tiesas spriedums lika mainīt Ecogreen dempinga aprēķinu, kas kļuva de minimis. Vienīgi šā iemesla dēļ Ecogreen veiktā importa ietekme ir uzskatāma par neievērojamu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(63)
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
5.2. Citu faktoru ietekme
(64)
Tika pārskatīta arī citu faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozari cēloņsakarības kontekstā.
5.2.1. Indonēzijas izcelsmes imports, kas nav imports par dempinga cenām
(65)
Kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, imports, kas nav imports par dempinga cenām, pieauga salīdzinoši mazāk nekā imports par dempinga cenām un tas bija neliela daļa no attiecīgo valstu izcelsmes importa kopējā apjoma IP. Turklāt izmeklēšana apliecināja, ka šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā un jo īpaši IP bija pieticīga.
(66)
Importa par dempinga cenām apjoms laikā no 2009. gada līdz IP pieauga par 6,5 %, proti, tas pārsniedza tirgus atgūšanās līmeni, ko parāda Savienības patēriņa pieaugums par 4,6 %, tādējādi iegūstot lielāku tirgus daļu.
(67)
Tādēļ uzskatāms, ka ietekme, kāda Savienības tirgū IP laikā varēja būt importam, kas nav imports par dempinga cenām, nevar pārspēt ievērojamo negatīvo ietekmi, kāda bija importam par dempinga cenām, kā aprakstīts 51.-57. apsvērumā.
(68)
Ņemot vērā šos konstatējumus, tiek uzskatīts, ka Ecogreen veiktā importa, kas nav imports par dempinga cenām, klātbūtne Savienības tirgū IP laikā nav tāda, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP.
5.2.2. Citi sākotnējā izmeklēšanā izskatītie faktori
(69)
Citi faktori, kas sākotnējā izmeklēšanā tika izskatīti saistībā ar Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma iespējamajiem iemesliem, bija šādi: imports Savienībā no pārējām pasaules valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta darbība, ekonomikas krīzes ietekme un tādu zarotas virknes izomēru pārdošana, kuri neietilpst ražojumu klāstā.
(70)
Tā kā šos faktorus neietekmē pārskatītās dempinga starpības, kas noteiktas Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, tiek apstiprināti attiecībā uz šiem faktoriem izdarītie konstatējumi un secinājumi galīgā maksājuma regulas 95.-100. apsvērumā. Minēto faktoru ietekme neizjauc cēloņsakarību, kas noteikta starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.3. Secinājums par cēloņsakarību
(71)
Pašreizējā atkārtotā izmeklēšana liecina, ka joprojām pastāv acīmredzama un tieša saikne starp importa par dempinga cenām apjoma pieaugumu un tā negatīvo ietekmi uz cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP.
(72)
Iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka importa, kas nav imports par dempinga cenām, apjoms bija neliels, salīdzinot ar importa par dempinga cenām daudzumu no attiecīgajām valstīm. Salīdzinoši stabila patēriņa apstākļos šis imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā ievērojami pieauga gan absolūtos skaitļos, gan salīdzinošā izteiksmē, un tā klātbūtnei bija ievērojama negatīva ietekme Savienības tirgū. Tika konstatēts, ka sakarā ar radītajiem tirgus izkropļojumiem Savienības ražošanas nozarei no 2008. gada bija ievērojami jāsamazina savas cenas (par 22,2 %), un tā nespēja segt savas izmaksas un gūt samērīgu peļņu, sevišķi IP.
(73)
Arī atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, neizjauc cēloņsakarību, kas noteikta starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(74)
Tādējādi atkārtotā izmeklēšana liecina, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no Indijas, Indonēzijas un Malaizijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP. Ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti galīgā maksājuma regulas 101. un 102. apsvērumā.
6. Savienības intereses
(75)
Secinājumu par Savienības interesēm galīgā maksājuma regulas 118. apsvērumā grozījumu regula neietekmē, tāpēc tas ar šo tiek apstiprināts.
C. GALĪGO PASĀKUMU PĀRSKATĪŠANA
(76)
Kā norādīts iepriekš, atkārtoti izmeklējot attiecīgos sākotnējās izmeklēšanas faktus un konstatējumus, ņemot vērā ar grozījumu regulu noteiktās jaunās dempinga starpības, tika konstatēts, ka atlikušais imports Savienībā par dempinga cenām no Indijas, Indonēzijas un Malaizijas IP laikā nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(77)
Ievērojot sākotnējās izmeklēšanas secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un to, ka pašreizējā atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un atlikušo importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, galīgie pasākumi, kas noteikti grozījumu regulā, būtu jāapstiprina tādā pašā līmenī. Tādēļ tiek secināts, ka šī atkārtotā izmeklēšana būtu jābeidz, negrozot galīgos pasākumus, kuri noteikti galīgo pasākumu regulā.
(78)
Spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 un grozīti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1241/2012 joprojām ir pareizi un tādēļ tiem būtu jāpaliek spēkā. Tiek atgādināts, ka noteiktie pasākumi ir īpaši maksājumi, kas katram ražotājam eksportētājam tika noteikti turpmākajā apmērā.
Valsts
Uzņēmums
Galīgais īpašais antidempinga maksājums
(EUR par tonnu neto)
Indija
VVF (India) Ltd
46,98
Visi pārējie uzņēmumi
86,99
Indonēzija
P.T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Visi pārējie uzņēmumi
45,63
Malaizija
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Visi pārējie uzņēmumi
61,01
(79)
Attiecīgo valstu iestādes, eksportētāji un to apvienības un visas ieinteresētās personas Savienībā, sevišķi Savienības ražošanas nozare, importētāji, lietotāju un tirgotāju apvienības, tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika ierosināts beigt antidempinga atkārtotas izmeklēšanas daļējas atsākšanas procedūru attiecībā uz alifātisko spirtu importu no attiecīgajām valstīm, un šīm personām tika dota iespēja sniegt piezīmes un tikt uzklausītām. Šo personu sniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes tika izskatītas, taču tās nemainīja šīs regulas secinājumus.
(80)
Viens ražotājs eksportētājs piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.
(81)
Tika konstatēts, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs papildus attiecīgajam ražojumam ražo virkni citu ražojumu un pārdod šos citus ražojumus vieniem un tiem pašiem pircējiem. Tas radītu ievērojamu šķērskompensācijas risku un ļoti apgrūtinātu saistību efektīvu uzraudzību, šajā gadījumā apdraudot cenu saistību efektivitāti. Tādējādi Komisija secināja, ka cenu saistības nevar pieņemt.
(82)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo, negrozot spēkā esošos maksājumus, beidz antidempinga atkārtotas izmeklēšanas daļējas atsākšanas procedūru attiecībā uz šādu ražojumu importu: piesātinātie alifātiskie spirti ar oglekļa atomu virknes garumu C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 (neietverot zarotas virknes izomērus), ietverot atsevišķus vienvērtīgos piesātinātos alifātiskos spirtus (ko dēvē arī par “tīrām frakcijām”) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (parasti iedala C8-C10 kategorijā), maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (parasti iedala C12-C14 kategorijā) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijā C16-C18, ar izcelsmi Indijā, Indonēzijā un Malaizijā, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex2905 16 85, 2905 17 00, ex2905 19 00 un ex3823 70 00 (Taric kodi 2905168510, 2905190060, 3823700011 un 3823700091).
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 26. maijā