РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/494
(2014. gada 9. jūlijs)
par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko īstenojusi Slovēnija attiecībā uz Adria Airways d.d.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4543)
(Autentisks ir tikai teksts slovēņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma ierosināt procedūru, kas noteikta 108. panta 2. punktā Līgumā par Eiropas Savienības darbību, attiecībā uz atbalstu SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Ar SANI2011. gada 11. marta paziņojumu Nr. 5628, kas reģistrēts tajā pašā dienā, Slovēnija paziņoja Komisijai par glābšanas atbalstu uzņēmumam Adria Airways d.d. (turpmāk “Adria” vai “uzņēmums”), izmantojot valsts garantiju un aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem EUR 6,2 miljonu apmērā.
(2)
Slovēnijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2011. gada 31. marta un 2011. gada 12. aprīļa vēstulēs. Komisija pieprasīja papildu informāciju 2011. gada 29. aprīļa vēstulē, uz kuru Slovēnijas iestādes neatbildēja. Tikšanās ar Slovēnijas iestādēm un to padomdevējiem notika 2011. gada 13. jūlijā, kad Komisijai tika paskaidrots, ka glābšanas atbalsts, par kuru tika paziņots, nebūs pietiekams, ņemot vērā uzņēmuma nelabvēlīgo finansiālo stāvokli, un ka Slovēnija plāno iepludināt uzņēmumā Adria naudas līdzekļus EUR 50 miljonu apmērā. Slovēnija atsauca savu paziņojumu par glābšanas atbalstu 2011. gada 1. augustā.
(3)
Pamatojoties uz informāciju, ka Slovēnija 2011. gada 30. septembrī tomēr ir veikusi minēto naudas līdzekļu iepludināšanu uzņēmumā Adria, Komisija nolēma turpināt iepriekšējo izmeklēšanu ex officio un lūdza sniegt sīkāku informāciju 2011. gada 12. septembra, 2011. gada 28. novembra un 2012. gada 17. aprīļa vēstulēs, uz kurām Slovēnijas iestādes atbildēja 2011. gada 11. oktobra, 2011. gada 27. decembra, 2012. gada 13. janvāra un 2012. gada 18. maija vēstulēs. Papildus tam Slovēnija iestādes ar elektroniskā pasta starpniecību 2012. gada 7. novembrī iesniedza uzņēmuma Adria juridisko pārstāvju sagatavotu paskaidrojuma rakstu.
(4)
Saskaņā ar Slovēnijas iestāžu lūgumu 2012. gada 12. jūlijā tika rīkota sanāksme, kurā piedalījās pārstāvji no Adria un valstij piederošās pārvaldītājsabiedrības PDP (2), kas ir viens no Adria akcionāriem. Šajā sanāksmē Slovēnijas iestādes un pārstāvji no Adria un PDP sniedza skaidrojumus un pamatojumu par pārbaudāmajiem pasākumiem.
(5)
Komisija 2012. gada 20. novembra vēstulē informēja Slovēniju par to, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Slovēnija 2013. gada 21. janvāra vēstulē iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas 2013. gada 5. marta vēstulē, uz kuru Slovēnija atbildēja 2013. gada 19. aprīlī. Slovēnija sniedza papildu informāciju 2013. gada 16. septembrī. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas 2013. gada 6. novembra vēstulē, uz kuru Slovēnija atbildēja 2013. gada 4. decembrī un 2014. gada 6. un 17. janvārī. Tikšanās ar Slovēnijas iestādēm un to juridiskajiem pārstāvjiem notika 2013. gada 25. martā un 5. decembrī un 2014. gada 8. janvārī.
(6)
Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3)2013. gada 8. martā. Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikt savas piezīmes par minētajiem pasākumiem.
(7)
Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās puses, proti, Ryanair, 2013. gada 8. aprīlī. Tā nosūtīja tās Slovēnijai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Slovēnijas piezīmes tika saņemtas 2013. gada 13. maija vēstulē.
2. SLOVĒNIJAS GAISA TRANSPORTA TIRGUS
(8)
Adria ir Slovēnijas nacionālais gaisa pārvadātājs un Ļubļanas lidostas galvenā aviokompānija. Tā 2011. gadā pārvadāja 73,4 % no pasažieriem, kas lidoja no Ļubļanas lidostas, un kopš tā laika šis skaitlis ir sarucis līdz 71,3 % 2012. gadā un 69,8 % 2013. gadā (4).
(9)
Kaut arī Slovēnijā ir ierobežota zemo cenu pārvadātāju klātbūtne (easyJet darbojas tikai vienā maršrutā no Ļubļanas, bet Wizz Air - divos), tie 2013. gadā pārvadāja 12,6 % no sabiedriskā transporta pasažieriem (5). Pašlaik ir vēl pieci citi konkurenti, kas lido no Ļubļanas uz saviem galvenajiem mezgliem, proti, Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines un Air Serbia.
3. ATBALSTA SAŅĒMĒJS
(10)
Adria ir liels uzņēmums ar aptuveni 450 darbiniekiem. Tā apgrozījums 2013. gadā bija EUR 142,3 miljoni un zaudējumi - EUR 3 miljoni (saskaņā ar aplēsi). Tam ir 11 gaisa kuģu flote, ko galvenokārt veido reģionālas reaktīvās lidmašīnas. Pašlaik uzņēmuma Adria īpašnieki inter alia ir Slovēnijas Republika (69,9 %), uzņēmums Bank Assets Management Company (BAMC) (kuram tika nodoti daži Nova Ljubljanska Banka d.d. (6) (turpmāk “NLB”) aktīvi) (19,6 %), ABANKA d.d. (4,7 %) un PDP (2,1 %).
(11)
Kopš 2008. gada Adria finansiālais stāvoklis ir pastāvīgi pasliktinājies, samazinoties pārdošanas apjomam, uzņēmuma peļņai pirms nodokļiem (EBT), kā arī pašu kapitālam kļūstot negatīvam. Papildu informācija par Adria finansiālo stāvokli laikā no 2007. līdz 2011. gadam sniegta 7.1. iedaļā.
(12)
Slovēnija kopā ar PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. un Unicredit Bank of Slovenia d.d.2012. gada 1. augustā uzsāka uzņēmuma Adria privatizācijas procesu, izsolot 74,87 % uzņēmuma akciju. Minētajā dienā Slovēnijas Republikas Pamatlīdzekļu pārvaldības aģentūra (AUKN) publicēja publisku uzaicinājumu ieguldītājiem iesniegt nesaistošu pieteikumu konkursā par uzņēmuma vairākuma akciju paketes iegādi (7). Tomēr, šķiet, ka pārdošanas process tika pārtraukts un Adria privatizācijas process vēlāk tiks uzsākts no jauna.
4. PASĀKUMU UN PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA APRAKSTS
4.1. 1. pasākums - kapitāla palielināšana 2007. gadā
(13)
Kopš 2006. gada 31. decembra uzņēmumam Adria bija šāda akcionāru struktūra:
1. tabula
Adria akcionāru struktūra pirms kapitāla palielināšanas 2007. gadā
Nosaukums
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Citi (tostarp individuālie akcionāri)
3,2
(14)
Adria akcionāru sanāksmē 2007. gada 19. februārī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 10,9 miljoniem. Valstij piederošais nodibinājums KAD parakstījās uz aptuveni 99,6 % no palielinājuma, turpretim uz pārējo palielinājuma daļu parakstījās individuālie akcionāri. Līdz 2007. gada 5. aprīlim parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām.
(15)
Par akciju samaksātā cena bija EUR 27. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots […] (11), akciju cena bija noteikta EUR […] par akciju 2006. gada septembrī.
(16)
Pēc kapitāla palielināšanas 2007. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:
2. tabula
Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2007. gadā
Nosaukums
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Citi (tostarp individuālie akcionāri)
1,8
4.2. 2. pasākums - kapitāla palielināšana 2009. gadā
(17)
Adria valde 2009. gada 13. janvārī pieņēma lēmumu palielināt uzņēmuma Adria kapitālu, emitējot jaunas akcijas. Tādā veidā Adria kapitāls tika palielināts par EUR 2,36 miljoniem. KAD parakstījās uz aptuveni 99,5 % no palielinājuma, turpretim uz pārējo palielinājuma daļu parakstījās individuālie akcionāri. Līdz 2009. gada 20. jūlijam parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām.
(18)
Par akciju samaksātā cena bija EUR 22. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots […], akciju cena bija noteikta EUR […] par akciju 2008. gada septembrī.
(19)
Pēc kapitāla palielināšanas 2009. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:
3. tabula
Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2009. gadā
Nosaukums
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Citi (tostarp individuālie akcionāri)
2,9
4.3. 3. pasākums - kapitāla palielināšana 2010. gadā
(20)
Adria akcionāru sanāksmē 2010. gada 2. septembrī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 2,5 miljoniem. Pārvaldītājsabiedrība PDP (KAD un SOD tiesību pārņēmēja) parakstījās uz aptuveni 80 % no palielinājuma. Divas privātas tūrisma aģentūras - Kompas d.d. un Palma d.o.o. - parakstījās uz atlikušajiem 20 % (10 % katrai). Līdz 2010. gada 1. oktobrim parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām.
(21)
Par akciju samaksātā cena bija EUR 12. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots […], akciju cena bija noteikta EUR […] par akciju 2009. gada jūnijā.
(22)
Pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:
4. tabula
Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā
Nosaukums
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Citi (tostarp individuālie akcionāri)
2,4
4.4. 4. pasākums - kapitāla palielināšana 2011. gadā
(23)
Adria akcionāru sanāksmē 2011. gada 21. septembrī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 69,7 miljoniem. Slovēnijas Republika parakstījās uz naudas ieguldījumu EUR 49,5 miljonu apmērā, un PDP parakstījās uz EUR 0,5 miljonus lielu ieguldījumu - arī naudā. Pārējais (t. i., EUR 19,7 miljoni) kapitāla palielinājums tika nodrošināts, vairākām bankām pārvēršot savu parādu akciju kapitālā, proti, a) NLB šādi konvertēja EUR 13,83 miljonus; b) Abanka Vipa d.d. - EUR 3,35 miljonus; c) Unicredit Bank of Slovenia d.d. - EUR 1,24 miljonus; un d) Hypo Alpe-Adria Bank d.d. - EUR 1,28 miljonus. Kapitāla palielināšana notika 2011. gada 30. septembrī.
(24)
Cena, par kuru vienojās, bija EUR 1 par akciju - minimālā summa, ko pieļauj Slovēnijas tiesību akti. Vērtēšanas ziņojuma nebija.
(25)
Pēc kapitāla palielināšanas 2011. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:
5. tabula
Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2011. gadā
Nosaukums
%
Slovēnijas Republika
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Citi (tostarp individuālie akcionāri)
0,1
2011. gada septembra pārstrukturēšanas plāns
(26)
Kā norādīja Slovēnijas iestādes, valsts, PDP un bankas izlēma piedalīties 2011. gada kapitāla palielināšanā, pamatojoties uz 2011. gada septembra plānu, kura nosaukums bija “Finanšu un uzņēmējdarbības pārstrukturēšanas programma” (“pārstrukturēšanas plāns”). Plānā bija vajadzīgie pasākumi uzņēmuma Adria finanšu un uzņēmējdarbības pārstrukturēšanai, kas ļautu uzņēmumam atjaunot dzīvotspēju. Plāns bija nepārprotami sagatavots ar mērķi paziņot par pārstrukturēšanai paredzētu atbalstu, jo tajā ir minēti tādi jēdzieni kā “pašu ieguldījums” un “konkurences kropļošana”, ko parasti nemin uzņēmējdarbības plānā.
(27)
Saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu Adria atgūtu dzīvotspēju 2013. gadā (pamata un optimistiskais scenārijs) vai 2014. gadā (pesimistiskais scenārijs). Saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma Adria grūtību cēloņi bija a) […].
(28)
Sākotnēji iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā bija noteikti vairāki pasākumi uzņēmuma Adria pārstrukturēšanai un tā dzīvotspējas atjaunošanai: a) […].
(29)
Turklāt saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu 2011. gada kapitāla palielinājums par EUR 69,7 miljoniem segtu Adria negatīvo pašu kapitālu EUR […] apmērā, saistību atmaksu EUR […] apmērā (EUR […] par laikā nesamaksātajām summām piegādātājiem un EUR […] banku aizdevumu pirmstermiņa atmaksai) un pārstrukturēšanas pasākumu finansēšanai EUR […] apmērā.
(30)
Savukārt pārstrukturēšanas kopējās izmaksas būtu EUR […], ko daļēji sedza EUR 50 miljonu lielais Slovēnijas valsts un PDP skaidras naudas iepludinājums. Uzņēmuma Adria ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai (“pašu ieguldījums”) būtu EUR […], ko dotu banku aizdevumu pārvēršana akciju kapitālā (EUR 19,7 miljoni), […]. Visbeidzot, sākotnēji iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā kā kompensācijas pasākumi tika apsvērta AAT pārdošana un regulāro maršrutu atcelšana.
(31)
Ņemot vērā šaubas, ko lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda Komisija, Slovēnija iesniedza vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus. Konkrēti, pārstrukturēšanas plāns pašlaik paredz, ka pārstrukturēšana ilgs līdz 2015. gadam, un iekļauj vairākus pārstrukturēšanas papildu pasākumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas papildu pasākumi un to finansiālā ietekme 2014.-2015. gadā ir šāda: a) […].
4.5. 5. pasākums - Adria Airways Tehnika d.d. iegāde 2010.-2011. gadā
(32)
AAT, uzņēmumam Adria 100 % apmērā piederošs meitasuzņēmums, tika dibināts 2010. gadā. Līdz tam tas darbojās kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļa ar nosaukumu SVL. AAT darbojas gaisa kuģu tehniskās apkopes nozarē, apkalpojot gan uzņēmumu Adria, gan citus uzņēmumus.
(33)
Laikā no 2010. gada novembra līdz 2011. gada martam PDP un Aerodrom Ljubljana (Ļubļanas lidostas pārvaldnieks, kura akciju vairākums pieder valstij) iegādājās attiecīgi 52,3 % un 47,7 % AAT kapitāldaļu no uzņēmuma Adria divos posmos. Pirmajā posmā PDP iegādājās 18,24 % lielu AAT kapitāldaļu 2 676 346 priekšrocību akciju veidā bez balsstiesībām, samaksājot EUR 1 par akciju. Tajā pašā laikā Aerodrom Ljubljana ieguva 31,16 % lielu AAT kapitāldaļu (4 570 881 akcijas), pārvēršot parādu priekšrocību akcijās bez balsstiesībām par summu aptuveni EUR 4,6 miljoni. Otrajā posmā 2011. gada sākumā Adria savas atlikušās AAT akcijas pārdeva šādā veidā: PDP iegādājās 5 000 000 parasto akciju, maksājot EUR 1 par akciju, un palielināja savu daļu uzņēmumā līdz 52,33 %, turpretim Aerodrom Ljubljana palielināja savu daļu uzņēmumā AAT līdz 47,67 %, pārvēršot akcijās EUR 2,2 miljonus, ko Adria tam bija parādā.
(34)
Tādējādi kopējā samaksātā cena bija EUR 14,7 miljoni, t. i., EUR 1 par akciju. Vērtēšanas ziņojumā, kas tika sagatavots 2010. gada aprīlī, AAT kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļas vērtība 2009. gada decembrī bija noteikta robežās no EUR 14,4 miljoniem līdz EUR 14,9 miljoniem.
5. LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(35)
Komisija 2012. gada 20. novembrī pieņēma lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka noteikto pasākumu piemērošanas laikā vai vismaz kopš 2008. gada uzņēmumu Adria varēja uzskatīt par tādu, kas nonācis grūtībās. Komisija arī pauda šaubas par pieciem novērtējamiem pasākumiem un nonāca pie provizoriska secinājuma, ka tie visi paredz valsts atbalstu.
(36)
Attiecībā uz 1. un 2. pasākumu Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda viedokli, ka Slovēnijas valstij bija nepārprotama un tieša ietekme uz KAD, un provizoriski secināja, ka KAD, piedaloties kapitāla 2007. un 2009. gada palielināšanā, izmantoja valsts resursus un par to ir atbildīga Slovēnija. Kaut arī cena, ko KAD faktiski samaksāja par akcijām, bija zemāka par divos vērtēšanas ziņojumos noteikto vērtību, Komisija pauda šaubas par ziņojumiem, ņemot vērā ilgo laiku, kas bija pagājis no akciju vērtēšanas līdz kapitāla iepludināšanai. Paturot prātā to, ka KAD tajā laikā bija uzņēmuma Adria vairākuma akcionārs, Komisija uzskatīja, ka kapitāla 2007. un 2009. gada palielināšanas mērķis bija finansēt iepriekš veiktu KAD ieguldījumu uzņēmumā, kuru varētu uzskatīt par nonākušu grūtībās.
(37)
Izvērtējot 3. pasākumu, Komisija ievēroja, ka uzņēmums PDP ir uzņēmumu KAD un SOD tiesību pārņēmējs, par kuru darbību saskaņā ar Komisijas sākotnējo secinājumu bija atbildīga valsts. Turklāt Komisija kā faktoru, kas liecina par valsts atbildību, uzsvēra to, ka uzņēmums PDP 100 % apmērā pastarpināti (ar KAD, SOD un DSU (100 % valstij piederoša aktīvu pārvaldības uzņēmuma) starpniecību) pieder Slovēnijas valstij, un atsaucās uz atsevišķiem netiešiem pierādījumiem par atbildību Stardust Marine tiesu prakses nozīmē (14). Līdzīgi kā 1. un 2. pasākumā, kaut arī cena, ko PDP faktiski samaksāja par akcijām, bija zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību, Komisija pauda šaubas par ziņojumu, ņemot vērā ievērojamo 15 mēnešus ilgo laiku, kas bija pagājis no akciju vērtēšanas līdz kapitāla iepludināšanai. Komisija arī provizoriski secināja, ka divu privātu tūrisma aģentūru (Kompas d.d. un Palma d.o.o.) dalība 2010. gadā veiktajā kapitāla iepludināšanā līdztekus PDP pati par sevi nav pietiekama Komisijas šaubu kliedēšanai par iespējamu priekšrocību radīšanu uzņēmumam Adria (15).
(38)
Attiecībā uz 4. pasākumu Komisija atzīmēja, ka Slovēnijas veiktais ieguldījums nepārprotami paredzēja valsts līdzekļu izmantošanu, un atkārtoja savu sākotnējo secinājumu, ka par PDP darbībām ir atbildīga valsts. Komisija arī pauda šaubas attiecībā uz NLB dalību 4. pasākumā, par kuru varētu būt atbildīga valsts, ņemot vērā to, ka a) attiecīgajā laikā valstij piederēja NLB kontrolpakete, b) valstij bija balsu vairākums valdē un bankas uzraudzības padomē un c) valsts iestādēm varēja būt ietekme uz valsts kontrolētas bankas rīcību.
(39)
Izvērtējot, vai 4. pasākums paredzēja nepamatotas selektīvas priekšrocības uzņēmumam Adria, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu atzīmēja, ka banku piekrišana parāda pārvēršanai akcijās tikai ar nosacījumu, ka valsts veic skaidras naudas līdzekļu iepludināšanu uzņēmumā Adria, un jo īpaši valsts un PDP ieguldījumu atšķirīgā būtība salīdzinājumā ar banku ieguldījumiem (skaidra nauda pret parāda pārvēršanu), bija pietiekamas, lai radītu pamatotas šaubas par to, vai 2011. gadā veiktais kapitāla palielinājums bija līdzvērtīgs (pari passu). Komisija arī atzīmēja, ka pretēji iepriekšējiem kapitāla palielināšanas gadījumiem 2011. gadā kapitāls tika palielināts bez vērtēšanas ziņojuma.
(40)
Attiecībā uz Slovēnijas iestāžu apgalvojumu par to, ka tās izlēma par labu dalībai 4. pasākumā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plāns principā nebija pietiekams, lai nodrošinātu atbilstību privāta ieguldītāja kritērijiem, jo dažas no pārstrukturēšanas plāna prognozēm, pēc visa spriežot, bija pamatotas uz nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Turklāt Komisija uzsvēra, ka privāts ieguldītājs būtu apsvēris risku, ka iepriekš veiktie kapitāla palielināšanas gadījumi varētu būt nelikumīgs valsts atbalsts, un būtu izvērtējis risku, ko Komisijas iespējamais rīkojums par līdzekļu atgūšanu varētu radīt ieguldījumu ienesīgumam. Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka bankas varēja būt izlēmušas par savu dalību kapitāla iepludināšanā tā iemesla dēļ, ka Slovēnija izrādīja interesi par uzņēmumu Adria jau ilgi pirms dienas, kad tika lemts par kapitāla palielināšanu 2011. gadā.
(41)
Attiecībā uz 5. pasākumu Komisija atkārtoti izteica savu sākotnējo viedokli, ka par PDP darbībām ir atbildīga valsts un tajās ir ietverti valsts līdzekļi. Attiecībā uz Aerodrom Ljubljana Komisija nonāca pie tāda paša sākotnējā secinājuma, ņemot vērā, ka šā uzņēmuma kontrolpakete piederēja valstij jau tajā laikā, kad notika AAT iegāde. Komisija arī uzskatīja par maz ticamu to, ka valsts iestādes nav iesaistītas Aerodrom Ljubljana - Ļubļanas lidostas pārvaldnieka - svarīgu lēmumu pieņemšanā, jo minētajai lidostai kā galvenajiem starptautisko lidojumu “vārtiem” ir stratēģiska nozīme.
(42)
Tā kā AAT akciju iegādes pirmais posms notika tūlīt pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā, Komisija uzskatīja, ka abus pasākumus nevajadzētu vērtēt atsevišķi vienu no otra, bet gan kā daļu no lielākas operācijas, kuras mērķis bija atbalsta sniegšana uzņēmumam Adria. Analizējot ziņojumu, kurā bija noteikta ATT akciju vērtība, Komisija atzīmēja, ka uzņēmums ATT tajā tika vērtēts kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes struktūrvienība (tajā laikā SVL) un, novērtējot AAT vērtību, bija ņemtas vērā no šā fakta izrietošās sinerģijas. Taču Komisija uzskatīja, ka ziņojumā SLV/AAT būtu jāvērtē kā atsevišķa saimnieciska vienība, neņemot vērā sinerģijas grupas ietvaros, jo AAT 2010. gadā tika izdalīts no Adria un pārdots kā atsevišķa vienība. Turklāt Komisija arī pauda bažas par ievērojamo laiku, kas bija pagājis no vērtēšanas līdz AAT akciju pārdošanai.
(43)
Komisija arī izteica šaubas par piecu novērtējamo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka Slovēnijas iestādes nesniedza nekādu iespējamu pamatojumu, kas varētu apliecināt šādu saderību
(44)
Ņemot vērā aplūkojamo pasākumu būtību un to, ka uzņēmumu Adria pasākumu apstiprināšanas laikā varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, Komisija atzīmēja, ka pasākumu saderību varētu izvērtēt tikai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam un jo īpaši atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalsta sniegšanu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (16) (“Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Komisija vispirms atzīmēja, ka, pēc visa spriežot, nav izpildīti glābšanai paredzētā atbalsta nosacījumi, kas noteikti Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.1. iedaļā. Attiecībā uz pārstrukturēšanai paredzēto atbalstu, kas definēts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļā, Komisija uzsvēra, ka attiecīgie pasākumi tika apstiprināti, pirms par tiem bija paziņots Komisijai un bez ticama pārstrukturēšanas plāna, kas nodrošinātu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzēto nosacījumu izpildi, - šis apstāklis pats par sevi būtu pietiekams, lai vērtētu pasākumus kā nesaderīgus ar iekšējo tirgu (17).
(45)
Komisija arī pauda šaubas par pārstrukturēšanas plānu, jo tas nešķita pietiekami stabils uzņēmuma Adria ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai tāpēc, ka dažas no prognozēm tajā bija balstītas uz skaitļos neizteiktiem, nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Komisijai arī šķita apšaubāms tas, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētos kompensācijas pasākumus varētu uzskatīt par atbilstošiem un/vai pietiekamiem, ņemot vērā, ka tie vajadzīgi Adria dzīvotspējas atjaunošanai. Uzņēmums AAT tika pārdots vairākus mēnešus pirms pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas, 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, proti, laikā, kad uzņēmumam Adria bija ļoti vajadzīgs finansējums. Arī regulāro maršrutu atcelšana, šķiet, nebija pieņemama kā kompensācijas pasākums, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānā pausto atzinumu, ka lielākā daļa no šiem maršrutiem (27 no 31) rada zaudējumus un to slēgšana jebkurā gadījumā būtu vajadzīga, lai nodrošinātu uzņēmuma dzīvotspēju. Komisija arī apšaubīja, vai ir pilnībā atzīstams ierosinātais uzņēmuma Adria pašu ieguldījums EUR […] apmērā, jo īpaši tāpēc, ka nav skaidrs, vai summas no AAT pārdošanas un banku parāda pārvēršanas akciju kapitālā var uzskatīt par pašu ieguldījumu. Ņemot vērā to, ka pasākumu apstiprināšanas laikā uzņēmums Adria, pēc visa spriežot, bija nonācis grūtībās un ka grūtībās esošie uzņēmumi var saņemt tikai glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija pauda šaubas arī par to, vai ticis ievērots atbalsta vienreizīguma princips (“vienreiz un pēdējoreiz”), it īpaši attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2011. gadā.
6. PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
6.1. Slovēnijas izteiktās piezīmes
(46)
Piezīmēs par Komisijas lēmumu uzsākt procedūru Slovēnija apgalvo, ka 1., 2. un 3. pasākums neietvēra valsts atbalstu, jo valsti nevar uzskatīt par atbildīgu par KAD un PDP pieņemtajiem lēmumiem. Slovēnija jo īpaši atzīmēja, ka 100 % akciju piederība valstij nav pietiekams pamats secinājumam, ka par pasākumiem ir atbildīga valsts. Slovēnija turklāt atzīmē, ka vērtēšanas ziņojumi, kuros bija noteikta akciju cena, bija atbilstīgi un tāpēc tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (“TEIP”) bija ievērots, nepieļaujot priekšrocības uzņēmumam Adria. Jo īpaši attiecībā uz 3. pasākumu Slovēnija apgalvo, ka divu privātu tūrisma aģentūru parakstīšanās vienādās daļās uz 20 % akciju līdztekus PDP ir nozīmīgs fakts un parāda, ka tirgū nebija šaubu par uzņēmuma Adria dzīvotspēju, kas tādējādi izslēdz valsts atbalstu.
(47)
Attiecībā uz 5. pasākumu Slovēnija atkārto, ka PDP veiktajās darbībās nevar vainot valsti. Attiecībā uz uzņēmuma Aerodrom Ljubljana darbībām Slovēnija uzskata, ka noteiktu personu nonākšana uzraudzības padomē pēc valsts, KAD un SOD priekšlikuma nerada pamatu secinājumam par valsts ietekmi uz uzņēmuma lēmumu iegādāties AAT. Slovēnija turklāt uzskata, ka 2010. gada aprīļa vērtēšanas ziņojumu, kurā AAT, kam bija Adria tehniskās apkopes daļas statuss, vērtība bija noteikta diapazonā no EUR 14,4 miljoniem līdz EUR 14,9 miljoniem, nevar uzskatīt par novecojušu, un nekas neliecina par to, ka vērtēšanas ziņojumā būtu ņemtas vērā sinerģijas ar Adria. Turklāt Slovēnija apgalvo, ka gan PDP, gan Aerodrom Ljubljana valdes sanāksmju protokoli pierāda, ka lēmums par AAT iegādi tika pieņemts, pamatojoties uz saimnieciski racionāliem apsvērumiem. Šo iemeslu dēļ valsts atbalsts attiecībā uz 5. pasākumu ir izslēdzams.
(48)
Slovēnija arī apstrīd to, ka uzņēmums Adria būtu bijis kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums, un uzskata, ka tas būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu tikai no 2011. gada janvāra, t. i., 4. pasākuma laikā.
(49)
Attiecībā uz 4. pasākumu Slovēnija nepieļauj valsts atbalsta esību, apgalvojot, ka valsti nevar uzskatīt par atbildīgu parāda pārvēršanā par akciju kapitālu, ko veikusi banka NLB. Turklāt Slovēnija uzskata, ka akcijās pārvērstie nenomaksātie aizdevumi bija pilnībā nodrošināti ar ieķīlātiem gaisa kuģiem un ēkām un, pārvēršot tos akciju kapitālā, bankas uzņēmās jaunus uzņēmējdarbības riskus. Šajā ziņā parāda pārvēršana akciju kapitālā būtu līdzvērtīga skaidras naudas līdzekļu iepludināšanai. Slovēnija arī atzīmē, ka bankas un valsts ietekmēja viena uz otru, lai pieņemtu lēmumu par ieguldījumu, kura pamatā - saskaņā ar Slovēnijas viedokli - bija uzticams pārstrukturēšanas plāns, un secina, ka lēmumi par ieguldījumiem tika pieņemti līdztekus, tādējādi izslēdzot to, ka uzņēmums Adria saņemtu kādas nepamatotas priekšrocības.
(50)
Tā kā Slovēnija uzskata, ka 1., 2., 3. un 5. pasākums nav saistīts ar valsts līdzekļu izmantošanu, tā neizvirzīja nekādu pamatojumu par šo pasākumu saderību. Tomēr tā izvirzīja pamatojumu 4. pasākuma saderībai gadījumam, ja Komisija secinātu, ka tas ir valsts atbalsts. Tā kā saskaņā ar Slovēnijas viedokli uzņēmums Adria nonāca grūtībās tikai 2011. gada janvārī (skatīt 48. apsvērumu), 4. pasākums uzskatāms par saderīgu atbalstu pārstrukturēšanas vajadzībām saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļu, pamatojoties uz iesniegto pārstrukturēšanas plānu.
(51)
Attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu Slovēnija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina uzņēmuma Adria dzīvotspēju ilgtermiņā, un uzsver, ka atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas plānā ir iekļauts tirgus pētījums un analizēti cēloņi, kuru dēļ uzņēmums nonāca grūtībās, un tajā ir paredzēts atteikties no darbībām, kuras pēc pārstrukturēšanas vēl aizvien radītu sistemātiskus zaudējumus. Kā norādīts 31. apsvērumā, Slovēnija iesniedza vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus, kuros patlaban ir paredzēts, ka pārstrukturēšana ilgs līdz 2015. gadam, un kuros ir iekļauti vairāki pārstrukturēšanas papildu pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku dzīvotspēju. Slovēnija arī uzsver, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns nodrošina uzņēmuma dzīvotspēju ilgtermiņā 2015. gada beigās pat sliktākā scenārija gadījumā ar […] % kapitāla atdevi 2014. gadā un […] % 2015. gadā, kas pārsniedz līmeni, ko Komisija apstiprinājusi lēmumā par Air Malta (18).
(52)
Slovēnija uzskata, ka jaudas samazināšana (atceļot regulāros pakalpojumus) par […] % un […] % ziemas un vasaras sezonā, laika nišu atbrīvošana konkrētās lidostās, tostarp koordinētās (noslogotās) lidostās, un AAT pārdošana ir atbilstīgi un samērīgi kompensācijas pasākumi. Slovēnija arī apgalvo, ka atceltie maršruti faktiski bija ienesīgi, pamatojoties uz tā saukto “bruto peļņas normu” (pozitīvu C1 segumu), kam Komisija ir piekritusi Air Malta un Czech Airlines (19) lietās.
(53)
Attiecībā uz atbalsta ierobežošanu līdz minimālajam apmēram (pašu ieguldījums) saskaņā ar iepriekš sniegto skaidrojumu Slovēnija apgalvo, ka AAT pārdošanas darījums ir noticis bez atbalsta un tāpēc ieņēmumi no tā par summu EUR 14,7 miljoni jāuzskata par pašu ieguldījumu. Slovēnija arī uzskata, ka parāda pārvēršana akciju kapitālā, ko veikušas bankas, uzskatāma par pašu ieguldījumu visas summas, t. i., EUR 19,7 miljonu, apmērā. Slovēnija ir arī iesniegusi par attiecīgajiem aizdevumiem ieķīlāto gaisa kuģu vērtības kopā ar attiecīgo AVAC ziņojumu (20), kurā ir parādīta gaisa kuģu vērtība. Pieskaitot vairākus pārdotos aktīvus […], pašu ieguldījuma summa pārsniegtu [50-54] %, pamatojoties uz atjaunināto pārstrukturēšanas plānu.
(54)
Visbeidzot, princips “vienreiz un pēdējoreiz”, kā uzskata Slovēnija, ir ievērots, jo 1., 2., 3. un 5. pasākums, kas tika veikts pirms 4. pasākuma, neietvēra valsts atbalstu uzņēmumam Adria.
6.2. Ieinteresēto pušu izteiktās piezīmes
(55)
Formālās izmeklēšanas procedūras gaitā Komisija saņēma piezīmes tikai no Ryanair, kas piekrīt Komisijas sākotnējiem secinājumiem, ka novērtējamie pasākumi ietvēra atbalstu un nebija saderīgi ar iekšējo tirgu.
(56)
Tomēr Ryanair apgalvoja, ka Komisijas novērtējums par tirgus ekonomikas ieguldītāja principa ievērošanu lēmumā par procedūras uzsākšanu nav pilnīgs, jo Komisijai būtu vajadzējis apsvērt, vai privāts ieguldītājs nebūtu izvēlējies jau pašā sākumā likvidēt uzņēmumu Adria tā vietā, lai nodrošinātu tam papildu kapitālu (21). Ryanair apgalvo, ka Komisijai lēmumā par procedūras uzsākšanu vajadzēja izvērtēt, vai valstij būtu rentablāk likvidēt uzņēmumu Adria nekā nodrošināt to ar papildu līdzekļiem. Kaut arī Ryanair uzskatīja, ka tā rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai komentētu pārstrukturēšanas plānu, tas atzina, ka šaubās par to, vai Adria varētu atgūt rentabilitāti.
(57)
Ryanair arī norādīja, ka jebkurš atbalsts uzņēmumam Adria kaitētu Ryanair tirgus stāvoklim, jo tas grauj Ryanair centienus attīstīt savu tirgu un rada Ryanair ienākumu zaudējumus.
6.3. Slovēnijas komentāri par ieinteresēto trešo pušu piezīmēm
(58)
Slovēnija savos komentāros sīki analizēja Ryanair izvirzītos argumentus. Konkrēti, Slovēnija atzīmēja, ka kapitāla iepludināšanā uzņēmuma Adria labā piedalījās ne tikai valsts, bet arī privātie ieguldītāji, kā arī vienības, par kuru darbībām saskaņā ar Slovēnijas viedokli valsti nevar uzskatīt par atbildīgu. Turklāt Slovēnija uzskata, ka Ryanair nepareizi interpretējis tiesu praksi, apgalvodams, ka valstij būtu bijusi jādod priekšroka bankrotam, nevis uzņēmuma Adria pārstrukturēšanai un dzīvotspējas nodrošināšanai ilgtermiņā. Saskaņā ar Slovēnijas viedokli Ryanair izvirzītais kontroljautājums ir nekorekts, jo to var piemērot tikai Adria kreditoriem, bet ne ieguldītājiem - tā kā Slovēnija nebija kreditējusi uzņēmumu, tā nevarēja prasīt tā likvidāciju.
(59)
Slovēnija atzīmēja, ka Komisija jau ir izskatījusi pieņēmumu par uzņēmuma Adria pārstrukturēšanas plānu, un uzsvēra, ka nav pamata Ryanair šaubām par to, vai Adria varēs atjaunot dzīvotspēju. Visbeidzot, Slovēnija norādīja, ka apgalvojumi par kaitējumu Ryanair tirgus stāvoklim nav pamatoti.
7. PASĀKUMU VĒRTĒJUMS
(60)
Šajā lēmumā kā sākotnējais jautājums tiek skatīts tas, vai Adria ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē (7.1. iedaļa). Pēc tam dokumentā analizēts, vai pārbaudāmie pasākumi ietver valsts atbalstu uzņēmumam Adria LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (7.2. iedaļa) un vai šāds atbalsts, ja tas tika sniegts, ir likumīgs (7.4. iedaļa) un saderīgs ar iekšējo tirgu (7.5. iedaļa).
7.1. Uzņēmuma Adria grūtības
(61)
Kopš 2008. gada Adria finansiālais stāvoklis ir pastāvīgi pasliktinājies, samazinoties pārdošanas apjomam, uzņēmuma peļņai pirms nodokļiem (EBT), kā arī pašu kapitālam kļūstot negatīvam. Saskaņā ar Slovēnijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmuma Adria galvenie finanšu rādītāji laikā no 2007. līdz 2011. gadam bija šādi:
6. tabula
Uzņēmuma Adria galvenie finanšu dati no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam (miljonos EUR)
2007
2008
2009
2010
2011. gada jūnijs
Apgrozījums
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Neto peļņa
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT + DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Statūtkapitāls
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Pašu kapitāls
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Saistību/pašu kapitāla attiecība
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Naudas plūsma no pamatdarbības
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria 2011. finanšu gadu noslēdza ar EUR 12 miljonu zaudējumiem (24), bet 2012. gadā zaudējumi bija EUR 10,8 miljoni (25). Pēc visa spriežot, 2013. gadā Adria samazināja zaudējumus līdz EUR 3,1 miljonam (26).
(63)
Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, “ja ir zudusi vairāk nekā puse to statūtkapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos”. Šis noteikums atspoguļo pieņēmumu, ka uzņēmums, kam ir lieli statūtkapitāla zaudējumi, nespēs zaudējumus apturēt, kuri īsā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību (kā teikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9. punktā).
(64)
Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, laikā no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam statūtkapitāls netika zaudēts, bet faktiski palielinājās. Tomēr Komisija atzīmē, ka uzņēmuma pašu kapitāls 2010. un 2011. gadā kļuva negatīvs. Tajā pašā laikā uzņēmums neveica atbilstošus pasākumus, lai novērstu pašu kapitāla samazināšanos. Agrāk izskatītajās lietās (27) Komisija secināja, ka uzņēmuma negatīva pašu kapitāla gadījumā a priori pieņem atbilstību Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta kritērijiem, un tas būtu attiecināms uz uzņēmumu Adria vismaz no 2010. gada. Vispārējā tiesa nesen pieņemtā spriedumā (28) arī secināja, ka uzņēmums ar negatīvu pašu kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums.
(65)
Turklāt šķiet arī, ka 2010. gada beigās uzņēmuma Adria grūtības bija sasniegušas augstāko pakāpi. Presē toreiz tika minēta varbūtība, ka uzņēmums Adria tiks nodots maksātnespējas administrēšanai vai pat uzsākta bankrota procedūra (29). To var uzskatīt par pazīmi, ka vismaz tolaik uzņēmums Adria atbilda kolektīvās maksātnespējas procedūru kritērijiem saskaņā ar Slovēnijas tiesību aktiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta izpratnē.
(66)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ, kā izriet arī no lēmuma par procedūras uzsākšanu, Komisija secina, ka Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta un/vai 10. punkta c) apakšpunkta izpratnē 2010. un 2011. gadā, t. i., laikā, kad tika apstiprināts 3., 4. un 5. pasākums.
(67)
Papildus tam 6. tabula 61. apsvērumā liek domāt, ka 2010. un 2011. gadā uzņēmumu Adria varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu arī Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē, kurā norādīts, ka uzņēmumus var uzskatīt par nonākušiem grūtībās, “ja novērojamas parastās […] pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība”.
(68)
Tomēr Komisija uzskata, ka laikā no 2007. līdz 2009. gadam uzņēmums Adria neuzrādīja parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē. Adria 2008. gadā pirmo reizi aplūkotajā laika posmā cieta zaudējumus EUR 3,2 miljonu apmērā. Kā pareizi norāda Slovēnija, 2008. gadā uzņēmuma Adria ienākumi un naudas plūsma, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, palielinājās (attiecīgi no EUR 179,2 miljoniem līdz EUR 205,4 miljoniem un no EUR 16,9 miljoniem līdz EUR 18,5 miljoniem). Turklāt tā statūtkapitāla stabilitāte saglabājās EUR 6,8 miljonu apmērā.
(69)
Komisija arī atzīmē, ka 2008. un 2009. gadā uzņēmuma Adria neto peļņa pirms nodokļiem bija attiecīgi EUR 3,2 miljoni un EUR 14 miljoni. Tajos pašos gados, ja neņem vērā nolietojumu, uzņēmuma ekonomiskais rezultāts bija pozitīvs, sasniedzot attiecīgi EUR 10,9 miljonus un EUR 1,6 miljonus lielu EBT+DA (skatīt 6. tabulu 61. apsvērumā). No 2010. gada uzņēmuma Adria EBT+DA vērtība kļuva negatīva. Tā kā par 2. pasākumu tika izlemts 2009. gada janvārī un 2009. gada jūlijā bija pabeigta parakstīšanās uz visām akcijām, Komisija nevar pārliecinoši secināt, ka attiecīgajā laikā rezultātos atspoguļojās nepārprotami negatīva tendence, ļaujot secināt, ka Adria ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē.
(70)
Tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmums Adria nav kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums 2007.-2009. gadā, t. i., laikā, kad tika veikts 1. un 2. pasākums.
7.2. Valsts atbalsta esība
(71)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(72)
Lai secinātu valsts atbalsta esību, Komisijai jāizvērtē, vai katrs no pieciem izvērtēšanā esošajiem pasākumiem atbilst kumulatīvajiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem (proti, valsts līdzekļu pārskaitīšana, selektīvas priekšrocības, potenciāla konkurences kropļošana un ietekme uz ES iekšējo tirgu).
7.2.1. 1. un 2. pasākums - kapitāla palielināšana 2007. un 2009. gadā
(73)
Komisija vispirms analizēs, vai 1. un 2. pasākums rada uzņēmumam Adria nepamatotas selektīvas priekšrocības.
(74)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija šajā saistībā atzīmēja, ka cena, ko KAD samaksāja par akcijām, bija zemāka par divos vērtēšanas ziņojumos noteikto vērtību. KAD iegādājās uzņēmuma Adria jaunās akcijas 2007. gada februārī par cenu EUR 27 par akciju, kas ir zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību EUR […] par akciju […] datumā (skatīt 15. apsvērumu). Vēlāk, 2009. gada janvārī, KAD iegādājās uzņēmuma Adria akcijas par vienas akcijas cenu EUR 22, kas ir zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību EUR […] par akciju […] datumā (skatīt 18. apsvērumu). Tomēr Komisija pauda šaubas par šo ziņojumu uzticamību, cita starpā tāpēc, ka no kapitāla palielināšanas (attiecīgi 2007. gada februārī un 2009. gada janvārī) līdz uzņēmuma akciju vērtēšanas (attiecīgi […] un […]) bija pagājis ievērojams laiks.
(75)
Komisija ir izvērtējusi datus un pierādījumus, ko Slovēnija par šiem ziņojumiem iesniegusi pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas. Saistībā ar 1. pasākumu Slovēnija ir sniegusi skaidrojumu, ka dati, uz kuriem pamatojas ziņojums, attiecās uz 2006. gada 30. septembri un bija jaunākie pieejamie dati laikā, kad vērtētājs gatavoja ziņojumu. Saistībā ar 2. pasākumu noskaidrots, ka vērtēšanas ziņojums tika pasūtīts tajā pašā laikā, kad Adria akcionāru kopsapulce izlēma veikt kapitāla palielināšanu. Turklāt Komisijai nav pamata domāt, ka vērtētājs (P&S Capital) nav bijis pilnīgi neatkarīgs.
(76)
Turklāt, kaut arī no uzņēmuma akciju vērtēšanas līdz kapitāla palielināšanai bija pagājis […] mēnešus ilgs laiks, Komisija nav konstatējusi faktus, kas pierādītu, ka šī atšķirība laikā tik tiešām būtu ietekmējusi uzņēmuma Adria akciju aplēsto vērtību.
(77)
Komisija atzīmē, ka ziņojumos izmantoto vērtēšanas metodi (sagaidāmo brīvās naudas plūsmu pašreizējo neto vērtību (30)) ir plaši pieņemts izmantot pirkumos. Turklāt no sīkas ziņojuma analīzes izriet, ka tajā izmantotās formulas bija piemērotas vērtēšanas nolūkiem un tikušas atbilstoši lietotas, un pieņēmumi un prognozes par apgrozījuma pieaugumu un ienesīgumu šķita reālistiski. Jo īpaši vērtēšanas ziņojumā par kapitāla iepludināšanu 2007. gadā (1. pasākums) prognozētie ienākumu palielināšanās vidējie tempi un ienesīgums ir salīdzināms ar iepriekš novēroto. Vērtēšanas ziņojumā par kapitāla iepludināšanu 2009. gadā (2. pasākums) prognozētie ienākumu palielināšanās tempi un ienesīgums ir zemāks, salīdzinot ar iepriekš novēroto, jo a) lielā ekonomiskā izaugsme 2008. gadā bija galvenokārt Slovēnijas ES prezidentūras rezultāts; b) globālās ekonomiskās izaugsmes temps bija lēns; un c) situācija finanšu tirgos bija saspīlēta. Pārējie ziņojumos izmantotie pieņēmumi arī šķita reālistiski. Turklāt Komisija atzīmē, ka KAD bija Adria vairākuma akcionārs jau pirms kapitāla palielināšanām (31) un kapitāla palielināšanu mērķis bija finansēt jau esošu (un ienesīgu) ieguldījumu KAD labā.
(78)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija atzīmē, ka kapitāla palielināšanu 2007. un 2009. gadā var uzskatīt par saderīgu ar tirgu un tā nerada nepamatotas priekšrocības uzņēmumam Adria.
(79)
Tāpēc Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums bija ieguldījumi, ko salīdzināmos apstākļos (32) būtu veicis ieguldītājs, kas ievēro tirgus ekonomikas principu, un valsts atbalsta esība ir izslēdzama bez turpmākas vajadzības izvērtēt, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti.
7.2.2. 3. pasākums - kapitāla palielināšana 2010. gadā
(80)
Kā minēts 73. apsvērumā, viens no nepieciešamajiem nosacījumiem valsts atbalsta esībai ir tas, ka pasākums rada saņēmējam nepamatotu selektīvu priekšrocību. Turpmāk Komisija izvērtēs atbilstību šim nosacījumam saistībā ar 3. pasākumu.
(81)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka cena EUR 12 par akciju, ko par Adria akcijām samaksāja privātās tūrisma aģentūras un PDP, bija zemāka par akcijas cenu EUR […], kas bija noteikta vērtēšanas ziņojumā. Tāpat kā 1. un 2. pasākuma gadījumā Komisija pauda šaubas par šā ziņojuma ticamību, galvenokārt tāpēc, ka līdz kapitāla palielināšanai (2010. gada septembris) no uzņēmuma akciju vērtēšanas ziņojumā ([…]) bija pagājis ievērojams laiks - […] mēneši.
(82)
Slovēnijas iestāžu iesniegtā informācija ir zināmā mērā mazinājusi Komisijas šaubas šajā ziņā. Neatkarīgi no tā Komisija tomēr patur prātā, ka, pamatojoties uz to pašu informāciju un vērtējumu, divas privātas tūrisma aģentūras (Kompas d.d. un Palma d.o.o.) piedalījās kapitāla 2010. gada palielināšanā 20 % apmērā, bet PDP iepludināja pārējos 80 % kapitāla. Privātās tūrisma aģentūras un PDP piedalījās saskaņā ar vieniem un tiem pašiem nosacījumiem un parakstījās uz akcijām vienā un tajā pašā dienā. Turklāt gan privātā līdzdalība, gan PDP ieguldījums tika veikts, iepludinot skaidras naudas līdzekļus. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzsvēra, ka 20 % privāto līdzdalību principā var uzskatīt par zīmi, ka attiecīgais ieguldījums pamatojās uz tirgus nosacījumiem, kaut arī darījums bija jāskata plašākā kontekstā, ņemot vērā Adria stāvokli attiecīgajā laikā un to, ka 3. pasākums bija kapitāla trešā palielināšana aptuveni 3,5 gadu laikā.
(83)
Komisija vispirms atzīmē, ka Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, kas parāda, ka Kompas d.d. un Palma d.o.o. ir pilnībā privāti uzņēmumi, kurus valsts nekādi nekontrolē un neietekmē. Turklāt, kā norādīts 79. apsvērumā, 1. un 2. pasākums nebija valsts atbalsts. Pamatojoties uz to, nešķiet, ka privāta ieguldītāja lēmumi par ieguldījumiem būtu ietekmējuši privāto tūrisma aģentūru lēmumus ieguldīt uzņēmumā Adria. Komisija arī atzīmē, ka privātās tūrisma aģentūras parakstījās uz Adria akcijām vienā un tajā pašā dienā ar PDP, maksāja vienu un to pašu cenu, ieguldījums tika veikts saskaņā ar vieniem un tiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem un kapitāla palielināšanai gan PDP, gan privāto tūrisma aģentūru gadījumā tika izmantoti skaidras naudas līdzekļi.
(84)
Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija secinātu, ka PDP dalība ietver valsts līdzekļu izmantošanu un atbildība par to jāuzņemas valstij (šajā ziņā skatīt 89. līdz 91. apsvērumu), privātu dalību 20 % apmērā nevar uzskatīt par neievērojamu, salīdzinot ar valsts intervenci, atbilstīgi pieņemtajai tiesu praksei (33). Turklāt, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija nevar secināt, ka privāto tūrisma aģentūru lēmums veikt ieguldījumus uzņēmumā Adria faktiski tika pieņemts PDP rīcības ietekmē. Šo secinājumu nemaina tas, ka 2010. gadā Adria tika uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu (skatīt 7.1. iedaļu).
(85)
Turklāt no Slovēnijas sniegtajiem pierādījumiem nav secināms, ka privātās tūrisma aģentūras ieguldīja līdzekļus uzņēmumā Adria citas motivācijas, nevis peļņas gūšanas dēļ. Šajā ziņā Komisija norāda uz Slovēnijas ziņojumu par Adria stratēģisko virzību laikā no 2009. līdz 2014. gadam - kas, pēc visa spriežot, bija ieguldītāju rīcībā laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu, - saskaņā ar kuru bija gaidāms, ka uzņēmums Adria laikā no 2010. līdz 2014. gadam strādās ar peļņu, pamatojoties uz kapitāla iepludināšanu EUR 2,5 miljonu apmērā un konkrētiem uzņēmuma Adria īstenotiem pasākumiem, tostarp ienākumu palielināšanu uz vienu pasažieri un izmaksu samazināšanu. Šo ziņojumu var uzskatīt par papildu norādi, ka privātās tūrisma aģentūras patiešām bija pārliecinātas, ka to ieguldījums nesīs peļņu.
(86)
Tāpēc Komisija uzskata, ka privāto tūrisma aģentūru lēmums ieguldīt uzņēmumā Adria bija līdzvērtīgs PDP lēmumam un to ieguldījums bija nozīmīgs. Turklāt Komisijai nav pamata apšaubīt to, ka privātās tūrisma aģentūras izlēma veikt ieguldījumu uzņēmumā Adria peļņas gūšanas nolūkā. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka 3. pasākums neietvēra nepamatotas priekšrocības uzņēmumam Adria un tāpēc valsta atbalsta esība ir izslēdzama bez turpmākas vajadzības izvērtēt, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti.
7.2.3. 4. pasākums - kapitāla palielināšana 2011. gadā
(87)
Slovēnija 2011. gada 30. septembrī par naudu parakstījās uz 70 % (EUR 49,5 miljoni) no uzņēmuma Adria kapitāla palielinājuma 2011. gadā. Slovēnija ieguldīja naudu ar Slovēnijas Republikas Pamatlīdzekļu pārvaldības aģentūras (AUKN) starpniecību. Papildus tam PDP parakstījās uz papildu 1 % (EUR 0,5 miljoni) naudā. Pārējais palielinājums (t. i., EUR 19,7 miljoni) tika veikts, vairākām bankām pārvēršot parādu akciju kapitālā: 20 % - NLB, 5 % - Abanka Vipa d.d., 2 % - Unicredit Bank of Slovenia d.d. un 2 % - Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN aģentūras izveidošanas pamatā bija Slovēnijas Republikas Likums par kapitālieguldījumu korporatīvo pārvaldību (34), tās valdi iecēla Nacionālā asambleja, tā saņēma finansējumu tieši no Slovēnijas Republikas budžeta un tajā strādājošos nodarbināja valsts (35). Tādējādi ir skaidrs, ka valsts bija uzskatāma par atbildīgu AUKN darbībās un šīs darbības tika veiktas par valsts līdzekļiem, ko Slovēnija turklāt neapstrīd. Kā papildu elementu Komisija uzsver Slovēnijas premjerministra biroja 2011. gada 23. jūnija paziņojumu presei: “Šodien notikušā sēdē valdība […] nolēma, ka [AUKN] ieguldīs EUR 49,5 miljonus Adria Airways, d.d. kapitālā un akciju sabiedrība [PDP] iemaksās EUR 500 000 […]. Aktīvi iesaistoties procesā, Slovēnijas Republika arī turpmāk īstenos savu interesi regulāro gaisa transporta pakalpojumu jomā, ko nodrošina Slovēnijā reģistrēts aviopārvadātājs (36)”.
(89)
Attiecībā uz PDP Komisija uzskata, ka ir vairākas norādes Stardust Marine tiesu prakses (37) izpratnē, kas tai ļauj secināt, ka akciju sabiedrība PDP tika izveidota Slovēnijas valsts iestāžu politikas īstenošanai un valsts ir atbildīga par tās lēmumu ieguldīt 4. pasākumā, un šis lēmums ietver valsts līdzekļu izmantošanu. Vispirms Komisija atzīmē, ka Slovēnijas valstij netieši pieder 100 % PDP kapitāldaļu (ar KAD, SOD un DSU starpniecību). Šajā saistībā komisija atgādina par savu lēmumu ELAN lietā (38), kurā tā secināja, ka valsts bija atbildīga par KAD un DSU, proti, divu PDP īpašnieku, darbībām. Turklāt valstij pieder visas balsstiesības akcionāru komitejā, kas savukārt ieceļ uzņēmuma valdi. Saskaņā ar PDP statūtu 19. pantu, lai pirktu vērtspapīrus, ja darījuma summa pārsniedz EUR 500 000, vajadzīga valdes atļauja.
(90)
Atbilstoši savam lēmumam par procedūras uzsākšanu Komisija arī atgādina kādreizējā Slovēnijas finanšu ministra paziņojumu, atstājot savu amatu 2011. gada 28. oktobrī (t. i., pēc tam, kad 4. pasākums bija īstenots): “Izveidojot īpašu pārstrukturēšanas uzņēmumu (PDP) mēs nodrošinājām Slovēnijas uzņēmumiem jaunu finansējuma, zinātības un uz labu praksi balstītas pieredzes avotu uzņēmumu pārstrukturēšanai. Adria Airways un Unior noteikti ir visplašāk zināmie veiksmes stāsti (39)”. Šo paziņojumu var uzskatīt par netiešu pierādījumu valsts atbildībai Stardust Marine tiesu prakses izpratnē. Slovēnijas izvirzītie argumenti, ka šis paziņojums jāskata politiskajā kontekstā ar finanšu ministra amata termiņa beigām kā “pašapzinīgs [paziņojums], kas ir pietiekami vienkāršs sekmīgai translēšanai ar preses starpniecību”, nevieš pārliecību. Visbeidzot, Komisija kā papildu netiešu pierādījumu min Slovēnijas premjerministra biroja 2011. gada 23. jūnija paziņojumu presei (skatīt 88. apsvērumu), kurā parādīts, ka Slovēnijas valdība izlēma par PDP ieguldījumu kapitāla palielināšanā 2011. gadā par summu EUR 0,5 miljoni.
(91)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka PDP dalība kapitāla palielināšanā 2010. gadā ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un valsts ir atbildīga par PDP darbībām.
(92)
Attiecībā uz bankām Komisija atbilstīgi tās lēmumam par procedūras uzsākšanu atzīmē, ka Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. un Hypo Alpe-Adria Bank d.d. ir pilnībā privāti uzņēmumi. Attiecībā uz NLB secināms, ka 4. pasākuma laikā tās akciju vairākums piederēja valstij vai nu tieši (45,62 % akciju), vai netieši ar SOD (4,07 %) un KAD (4,03 %) starpniecību (40), turklāt otrs vienīgais nozīmīgais šīs bankas akcionārs bija KBC banka (25 %). NLB akciju vairākuma piederība valstij, kas nozīmē balsu vairākumu tās valdē un uzraudzības padomē, norāda, ka par pasākumiem ir atbildīga valsts. Tomēr no NLB statūtiem Komisija nevar ar pārliecību secināt, ka par tās lēmumu ieguldīt uzņēmumā Adria bija atbildīga valsts. Arī NLB vadības struktūra nav devusi Komisijai pamatu spriest par valsts iestāžu iejaukšanos. Komisija nav radusi arī nekādus netiešus pierādījumus šajā ziņā Stardust Marine tiesu prakses nozīmē. Tāpēc Komisija uzskata, ka Slovēnija nav atbildīga par NLB lēmumu piedalīties 4. pasākumā.
(93)
Tā kā ir noskaidrots, ka valsts ir atbildīga par AUKN un PDP darbībām, Komisijai jāizvērtē, vai tās radīja nepamatotas selektīvas priekšrocības uzņēmumam Adria.
(94)
Slovēnija vispirms apgalvo, ka banku lēmums ieguldīt uzņēmumā Adria tika pieņemts reizē ar valsts lēmumu, kas pats par sevi izslēdz priekšrocību esību.
(95)
Komisija vispirms atgādina savu secinājumu, ka 2011. gadā, kad tika apstiprināts 4. pasākums, Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 66. apsvērumu).
(96)
Papildus tam Komisija atzīmē, ka bankas piedalījās kapitāla iepludināšanā, kas tika veikta 2011. gadā, pārvēršot akciju kapitālā 26 % no savām prasībām pret uzņēmumu Adria. Savukārt valsts un PDP uzņēmumā iepludināja skaidras naudas līdzekļus. Slovēnija apgalvo, ka no EUR 19,7 miljonu lielās summas, kas tika pārvērsta akciju kapitālā, EUR [10-20] miljoni būtu līdzvērtīgi skaidras naudas iepludināšanai, jo šī aizdevuma daļa bija pilnībā nodrošināta. Saskaņā ar Slovēnijas apgalvojumiem bankas, veicot konversiju, uzņemtos jaunu risku, ko var uzskatīt par līdzvērtīgu jaunai naudas iepludināšanai EUR [10-20] miljonu apmērā.
(97)
Komisija ir izvērtējusi Slovēnijas sniegto informāciju un secina, ka tik tiešām EUR [10-20] miljoni no EUR 19,7 miljoniem, kas tika pārvērsti akciju kapitālā, bija pilnībā un pienācīgi nodrošināti ar ķīlām, galvenokārt uzņēmumam Adria piederošajiem gaisa kuģiem. Lai noteiktu šo gaisa kuģu vērtību, Adria pamatojās uz ziņojumu “Gaisa kuģu atsauces vērtības”, ko 2011. gadā publicēja neatkarīgais gaisa kuģu vērtības analīzes uzņēmums (AVAC). Šajā ziņojumā ir sniegtas dažādu gaisa kuģu veidu pašreizējās un nākotnes vērtības un nomas cenas, norādot augstas un zemas vērtības robežu. Vērtējot nodrošinājumam ieķīlātos gaisa kuģus, bija izmantotas krietni zemākas vērtības par AVAC noteikto augsto vērtību. Komisija uzskata, ka ziņojums ir drošs pamats gaisa kuģu vērtības noteikšanai, ņemot vērā, ka AVAC ir neatkarīgs uzņēmums un tiek nozarē plaši izmantots.
(98)
Tomēr EUR [0-10] miljonus liela parādu summa, kas tika pārvērsta akciju kapitālā, nebija pilnībā nodrošināta. Komisija nevar secināt, ka šī daļa bija līdzvērtīga skaidras naudas līdzekļu iepludināšanai un bankas uzņēmās jaunu risku. Turklāt pārējā parāda nosacījumi uzlabojās un kopējais riska līmenis ievērojami samazinājās, ņemot vērā, ka nenomaksātā (nekonvertētā) parāda daļai saglabājās tas pats seguma līmenis kā pirms konversijas. Šo kopējo risku vēl vairāk samazina tas, ka uzņēmumam Adria bija […], lai izpildītu priekšnosacījumu parāda pārvēršanai akciju kapitālā. Turklāt dažos gadījumos nesamaksātā parāda nosacījumi (procentu maksājumi, atmaksas grafiks utt.) […].
(99)
Taču Slovēnija pilnībā uzņēmās risku par summu vismaz EUR 49,5 miljoni, jo tā kļuva par uzņēmuma Adria akcionāru tikai 2011. gada kapitāla iepludināšanas rezultātā. Bankas gan uzņēmās jaunu risku, bet ne tādā pašā apmērā kā Slovēnija, jo tās uzskatīja, ka to stāvoklis parāda konvertēšanas rezultātā uzlabojās. Pamatojoties uz minēto, šķiet, ka banku stāvoklis, kad tās izlēma veikt ieguldījumu uzņēmumā Adria, nebija salīdzināms ar valsts stāvokli.
(100)
Nevar arī izslēgt, ka banku lēmumu ieguldīt uzņēmumā Adria varēja ietekmēt valsts rīcība. Uzņēmuma Adria 2011. gada pārskatā ir atzīmēts, ka “Slovēnijas valdība nepārprotami formulēja savu viedokli 2011. gada 20. janvārī un atzina Adria Airways kā nacionālā gaisa pārvadātāja nozīmīgumu Slovēnijas tautsaimniecībai, Slovēnijas pilsoņiem un ārzemju viesiem. Savā lēmumā valdība izklāstīja plānu, ka Adria Airways arī turpmāk jābūt Slovēnijas nacionālajam gaisa pārvadātājam […]”. Šis lēmums, kurš tika pieņemts labu laiku pirms pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas 2011. gada septembrī, būtu varējis bankām atvieglot lēmuma pieņemšanu par ieguldījumiem, ņemot vērā to, ka valsts jau bija devusi signālu par savu lielo interesi atbalstā uzņēmumam Adria (41).
(101)
Pamatojoties uz iepriekš minētajiem argumentiem, Komisija nepieņem Slovēnijas argumentus, ka valsts un bankas veica ieguldījumus, pamatojoties uz līdzvērtīgiem noteikumiem.
(102)
Tomēr Komisijai jāanalizē tas, vai Slovēnijas ieguldījums uzņēmumā Adria būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Slovēnija apgalvo, ka tā izlēma piedalīties 4. pasākumā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu, kas uzskatāms par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.
(103)
Komisija jau pašā sākumā atzīmē, ka, pretēji iepriekšējiem kapitāla palielināšanas gadījumiem, 2011. gadā kapitāls tika palielināts bez vērtēšanas ziņojuma. Turklāt saskaņā ar tiesu praksi privāts ieguldītājs, kas apsver tāda uzņēmuma rekapitalizāciju, kuram ir ievērojami parādi, būtu prasījis pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai (42). Attiecīgajā gadījumā Slovēnijas iestādes apgalvo, ka tās izlēma piedalīties kapitāla palielināšanā, kas tika veikta 2011. gadā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu.
(104)
Tomēr Komisija jau ir secinājusi, ka 2011. gadā uzņēmums Adria bija nonācis grūtībās (skatīt 66. apsvērumu). Šis fakts pats par sevi liek apšaubīt, ka valsts varēja sagaidīt parastu atdevi no uzņēmumā Adria ieguldītā kapitāla saprātīgā termiņā. Turklāt Komisija paliek pie sava lēmumā par procedūras uzsākšanu paustā viedokļa, ka pārstrukturēšanas plānu nevar uzskatīt par pietiekamu 2011. gadā veiktās kapitāla palielināšanas atzīšanai par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Pirmkārt, pārstrukturēšanas plāns (tā sākotnējā, 2011. gada septembra, variantā) paredzēja dzīvotspēju 2013. gadā ar ļoti zemu bruto peļņas daļu (EBT) (reālistiskajā scenārijā paredzētās peļņas daļas bija […] % - 2013. gadā, […] % - 2014. gadā un […] % - 2015. gadā). Nepietiekamo atdevi akcionāriem parāda arī tas, ka plānā bija prognozēts īpaši zems pašu kapitāla līmenis šajā pašā periodā, t. i., robežās no EUR […] 2011. gadā līdz EUR […] 2015. gadā. Tas nozīmētu, ka 2011. gada septembrī iepludinātais kapitāls - EUR 69,7 miljoni - būtu ievērojami samazināts un tādējādi nekādas faktiskas atdeves no tā nebūtu.
(105)
Slovēnija iesniedza vairākus Airconomy un Adria starpposma ziņojumus, kas sagatavoti no 2011. gada aprīļa līdz septembrim (t. i., pirms 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plāna), kuros bija paredzēts iekļaut pārstrukturēšanas plānā trūkstošos kvantitatīvos rādītājus un ar kuriem attiecīgajā laikā acīmredzot bija iepazīstināti visi Adria akcionāri, kā arī valsts. Tomēr Komisija atzīmē, ka starpposma ziņojumi attiecas uz laiku no 2011. līdz 2012. gadam, turpretim pārstrukturēšanas plānā bija prognozes līdz 2015. gadam […]. Tāpēc Komisija uzskata, ka starpposma ziņojumos nebija vajadzīgās trūkstošās informācijas, kas ļautu pārstrukturēšanas plānu atzīt par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.
(106)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka kapitāla palielināšana 2011. gadā deva uzņēmumam Adria nepamatotas priekšrocības. Šīs priekšrocības pēc būtības bija selektīvas, ņemot vērā to, ka vienīgais labuma guvējs bija Adria.
(107)
Visbeidzot, Komisijai ir jāapsver, vai 4. pasākums varēja radīt konkurences kropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piešķirot uzņēmumam Adria priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem, kas nesaņēma valsts atbalstu. Šķiet, ka nav šaubu, ka 4. pasākums varēja ietekmēt tirdzniecību un konkurenci ES, jo uzņēmums Adria konkurē ar citām ES aviokompānijām it īpaši kopš aviotransporta liberalizācijas trešā posma (“trešās paketes”) stāšanās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Turklāt relatīvi īsākos attālumos ES robežās gaisa transports konkurē ar autotransportu un dzelzceļu transportu, un tāpēc var tikt ietekmēti arī autopārvadātāji un dzelzceļa pasažieru pārvadātāji.
(108)
Tādējādi 4. pasākums ļāva uzņēmumam Adria turpināt darboties, neliekot tam - kā citiem konkurentiem - rēķināties ar sekām, kas parasti izriet no finanšu grūtībām.
(109)
Iepriekš minēto argumentu dēļ Komisija secina, ka 4. pasākums bija saistīts ar valsts atbalstu uzņēmumam Adria LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.2.4. 5. pasākums - AAT pārdošana 2010.-2011. gadā
(110)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu 41. un 42. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nonāca pie provizoriskā secinājuma, ka AAT akciju pāreja PDP un Aerodrom Ljubljana īpašumā sniedza uzņēmumam Adria nepamatotas priekšrocības.
(111)
Paturot prātā PDP un Aerodrom Ljubljana ieguldījumu atšķirīgo būtību (naudas līdzekļi atšķirībā no parāda pārvēršanas akciju kapitālā) un ņemot vērā argumentāciju 4. pasākuma saistībā (skatīt 94.-101. apsvērumu), Komisija secina, ka ir jāizslēdz argumenti par ieguldījumu līdzvērtību attiecībā uz 5. pasākumu mutatis mutandis.
(112)
Komisijai tomēr jāizvērtē, vai PDP un Aerodrom Ljubljana pieņemtie lēmumi par ieguldījumiem bija ekonomiski pamatoti tajā nozīmē, ka šādi pat rīkotos apdomīgs tirgus dalībnieks tirgus ekonomikas apstākļos līdzīgā situācijā. Šajā ziņā Komisija vispirms atzīmē, ka kopējā cena, ko samaksāja Aerodrom Ljubljana un PDP, t. i., EUR 14,7 miljoni, atbilda AAT vērtēšanas ziņojumā noteiktajam vērtības diapazonam. Tomēr Komisija pauda šaubas par vērtēšanas ziņojumu, apgalvojot, ka AAT (laikā, kad šī struktūrvienība bija uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļa ar nosaukumu SVL) bija vērtējama kā atsevišķa vienība, neņemot vērā grupas radītās sinerģijas. Komisija arī atzīmēja, ka no AAT/SVL vērtēšanas ([…]) līdz AAT pārdošanai (no 2010. gada novembris līdz 2011. gada marts) bija pagājis ievērojams laiks.
(113)
Komisijai vispirms nākas atzīmēt, ka vērtēšanas ziņojumu ir sagatavojis neatkarīgs eksperts (KPMG) un nav pamata uzskatīt, ka eksperts savu darbu nebūtu veicis pilnīgi neatkarīgi. Attiecībā uz laiku, kas bija pagājis no vērtēšanas līdz akciju pārdošanai, Slovēnija ir paskaidrojusi, ka vērtēšanas ziņojums pamatojās uz uzņēmuma Adria finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, t. i., jaunākajiem datiem, kurus bija pārbaudījis ārējs revidents. Komisija atzīmē, ka 5. pasākumu uzsāka īstenot 2010. gada novembrī, t. i., mazāk nekā gadu pēc AAT vērtēšanas datuma saskaņā ar vērtēšanas ziņojumu. Turklāt, kaut arī AAT vērtēšanas ziņojumā ir ņemtas vērā negatīvās prognozes attiecībā uz uzņēmumu Adria, tajā ir sīki izvērtēts tehniskās apkopes, remontu un kapitālremontu pakalpojumu darbības segments un secināts, ka negatīvās tendences uzņēmumā neattiecas uz AAT un AAT ir ienesīga struktūrvienība. Turklāt precīzs vērtēšanas ziņojuma izvērtējums parāda ka AAT/SVL tajā vērtēta kā atsevišķa uzņēmējdarbības vienība, faktiski neņemot vērā potenciālās sinerģijas ar uzņēmumu Adria. Šajā ziņā jānorāda, ka vērtēšanas ziņojums tika sagatavots laikā, kad bija zināms, ka AAT sāks sniegt tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumus citiem ārējiem klientiem, konkrēti Spanair, kas pakāpeniski stāsies Adria vietā, kļūstot par galveno AAT klientu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, paturot prātā, ka ziņojumā bija iekļauti jaunākie pieejamie revidētie finanšu dati par AAT, to bija sagatavojis neatkarīgs eksperts un tas ticami pamatojās uz visiem būtiskajiem uzņēmējdarbības aspektiem, var piekrist tā kā atsauces materiāla izmantošanai saistībā ar attiecīgo pasākumu. Visbeidzot, kaut arī ir tiesa, ka krīze vēl nebija beigusies, 2009. gads, pēc visa spriežot, bija smagākais gads Slovēnijas ekonomikai. Tik tiešām 2010. gada novembrī, kad PDP un Aerodrom Ljubljana nolēma iegādāties AAT, prognozes par IKP izaugsmi Slovēnijā 2010., 2011. un 2012. gadā atkal bija pozitīvas (attiecīgi 1,1 %, 1,9 % un 2,6 %) (43). Šajos apstākļos privāts ieguldītājs varētu arī neveikt jaunu vērtēšanu, tai vietā pieņemot, ka vērtēšanas ziņojums, kas pamatojas uz 2009. gada skaitļiem, pareizi atspoguļo uzņēmējdarbību.
(114)
Vēl svarīgāk ir tas, ka Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, saskaņā ar kuriem 5. pasākuma veikšanas laikā AAT bija ienesīgs uzņēmums, tam nebija nesamaksātu parādu un tā parādu varēja dzēst ar uzņēmuma peļņu. Turklāt Slovēnija ir iesniegusi prognozes par AAT līdz 2014. gadam, kurā parādīts, ka 2010. gadā AAT peļņa pēc nodokļu nomaksas būs EUR […] un turpmāk uzņēmums saglabās rentabilitāti, 2014. gadā sasniedzot aptuveni EUR […] lielu peļņu. Pēc visa spriežot, šīs prognozes bija pieejamas PDP un Aerodrom Ljubljana, pieņemot attiecīgos lēmumus par ieguldījumiem.
(115)
Slovēnija ir sniegusi arī pierādījumus par to, ka Aerodrom Ljubljana lēmums ieguldīt uzņēmumā AAT pamatojās uz ekonomiskiem apsvērumiem. Aerodrom Ljubljana valde un uzraudzības padome 2010. gada augustā un septembrī izvērtēja iespēju iegādāties AAT akcijas. Aerodrom Ljubljana iespēju noregulēt vairākus prasījumus pret uzņēmumu Adria uzskatīja par ērtu, ņemot vērā darījuma nosacījumus, kuru starpā bija fiksēta 8 % likme par AAT priekšrocību akcijām […]. Kaut arī citā vērtējumā akcijas tika novērtētas zemāk, Aerodrom Ljubljana uzraudzības padome secināja, ka konvertēšanas noteikumi ([…]) pamato augstāku akciju cenu
(116)
Attiecībā uz AAT pārdošanas otro posmu Aerodrom Ljubljana uzraudzības padomes 2011. gada 21. janvāra sēdes protokols liecina par to, ka tika apspriestas priekšrocības un trūkumi saistībā ar dažādām akciju cenām un Aerodrom Ljubljana pārdošanas iespējas līguma anulēšana. Jo īpaši pārdošanas iespējas līgums tika atsaukts parasto akciju iegādes laikā 2011. gada sākumā, bet Aerodrom Ljubljana uzraudzības padome tomēr secināja, ka tas bija ekonomiski pamatoti, jo apmaiņā pret atteikšanos no pārdošanas iespējas līguma Aerodrom Ljubljana ieguva vienlīdzīgas tiesības pārvaldīt AAT, neskatoties uz mazāku akciju skaitu nekā PDP. Turklāt uzraudzības padome atzīmēja, ka AAT iegādei būtu pozitīva ietekme uz Aerodrom Ljubljana - ja uzņēmumam Adria nāktos pārtraukt darbību, tas samazinātu lidostas aplēstos ienākumus 2011. gadā par […] %.
(117)
Slovēnija ir arī sniegusi pierādījumus par to, ka PDP vadības lēmums par AAT priekšrocību un parasto akciju iegādi tika pieņemts, balstoties uz ekonomiski pamatotiem apsvērumiem. PDP vadības sanāksmju protokoli patiešām parāda, ka uzņēmums veica pats savu AAT novērtējumu, kurā bija norādīta cena no EUR […] līdz EUR […], kas atbilda 34. apsvērumā minētā vērtēšanas ziņojuma diapazonam. Kaut arī PDP ieguldījuma iekšējā atdeves likme būtu […] %, PDP izdevās panākt labākus noteikumus no AAT, tostarp dividendi ar fiksētu 8 % likmi.
(118)
Tāpēc Komisija secina, ka PDP un Aerodrom Ljubljana lēmumi piedalīties 5. pasākumā nesniedza uzņēmumam Adria pārmērīgas priekšrocības, jo abi ieguldītāji rīkojās kā apdomīgi tirgus dalībnieki un pieņēma lēmumus par ieguldījumiem, pamatojoties uz ekonomiski racionāliem apsvērumiem. Tāpēc nav vajadzības izvērtēt to, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti.
7.3. Secinājumi par atbalsta esību
(119)
No vienas puses, iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka 1., 2., 3. un 5. pasākums neietvēra valsts atbalstu uzņēmumam Adria.
(120)
No otras puses, kā skaidrots 7.2.3. iedaļā, Komisija uzskata, ka 4. pasākums ietvēra valsts atbalstu, un tāpēc tā izvērtēs šā pasākuma likumīgumu un saderību ar iekšējo tirgu.
7.4. Atbalsta likumīgums - 4. pasākums
(121)
LESD 108. panta 3. punktā ir norādīts, ka dalībvalsts nedrīkst īstenot atbalsta pasākumu, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu par šā pasākuma atļaušanu. Komisija atzīmē, ka Slovēnija piedalījās kapitāla iepludināšanā 2011. gadā (4. pasākums), iepriekš par to nepaziņojusi Komisijai, lai saņemtu apstiprinājumu. Komisija pauž nožēlu, ka Slovēnija nav ievērojusi nogaidīšanas pienākumu un tādējādi ir pārkāpusi savu pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.
7.5. Atbalsta saderīgums - 4. pasākums
(122)
Slovēnija uzskata, ka, ja Komisija konstatētu valsts atbalstu 4. pasākuma saistībā, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un jo īpaši pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.
(123)
LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir norādīts, ka atbalstu var atļaut, ja tas tiek piešķirts, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, un gadījumos, kad šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgajām interesēm. Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka 4. pasākuma saderību var izvērtēt tikai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo īpaši saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu noteikumiem.
7.5.1. Atbilstības kritēriji
(124)
Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 33. punktu uz pārstrukturēšanas atbalstu var pretendēt tikai uzņēmumi, kas nonākuši grūtībās Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9.-13. punkta nozīmē. Šajā ziņā Komisija jau ir secinājusi, ka 2011. gadā, kad tika apstiprināts 4. pasākums, uzņēmums Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 66. apsvērumu).
(125)
Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktā ir noteikts, ka jaunizveidots uzņēmums nevar pretendēt uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanu pat tad, ja tā sākotnējais finansiālais stāvoklis ir nedrošs. Uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu uzņēmumu pirmos trīs gadus pēc darbības uzsākšanas attiecīgajā darbības jomā. Uzņēmums Adria ir dibināts 1961. gadā un to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu. Adria arī nepieder uzņēmumu grupai Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punkta izpratnē.
(126)
Tāpēc Komisija secina, ka uzņēmums Adria var pretendēt uz atbalstu pārstrukturēšanas vajadzībām.
7.5.2. Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(127)
Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34. punktu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots Komisijas apstiprināts pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz visiem individuālā atbalsta gadījumiem. Pamatnostādņu 35. punktā ir paskaidrots, ka pārstrukturēšanas plānam, kurš īstenojams pēc iespējas īsā laika posmā, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem.
(128)
Saskaņā ar pamatnostādņu 36. punktu plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas, un jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un tirgus nākotnes prognozes, norādot labāko notikumu attīstību, sliktāko notikumu attīstību un pamata prognozes.
(129)
Plānā jāparedz tāds apgrozījums, kas ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam segt visas tā izmaksas, tostarp, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas. Paredzamajai peļņai no kapitāla jābūt pietiekamai, lai ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 37. punkts).
(130)
Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisijai bija šaubas par to, vai pārstrukturēšanas plāns bija pietiekami pārliecinošs, lai atjaunotu uzņēmuma Adria ilgtermiņa dzīvotspēju, jo šķita, ka dažas no tā prognozēm pamatojās uz skaitļos neizteiktiem, nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Turklāt Komisijai nebija pārliecības, vai uzņēmums kļūs dzīvotspējīgs līdz 2013. gada beigām, kā bija norādīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā.
(131)
Formālās izmeklēšanas procedūras gaitā Slovēnija ir iesniegusi vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus. Saskaņā ar atjaunināto plānu uzņēmuma Adria dzīvotspēja atjaunosies 2014. vai 2015. gadā. Tādējādi pārstrukturēšanas maksimālais ilgums būs pieci gadi, kas atbilst iepriekšējiem gadījumiem pasažieru gaisa transporta nozarē (44). Komisija arī atzīmē, ka pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, jo īpaši gaisa transporta nozarē, ir jāpanāk darbības un pakalpojumu darbības stabilizācija, lai ilgtermiņa dzīvotspēja kļūtu par stingru turpmākās izaugsmes pamatu, nevis tikai par īstermiņa pavērsienu, un parasti, lai šādu rezultātu panāktu, ir vajadzīgi vairāki gadi.
(132)
Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērts, ka Adria pārstrukturēšanas procesa galvenais mērķis ir ilgtermiņa dzīvotspēja ar primāro mērķi apstiprināt skaidru stratēģiju un tirgus orientāciju ar vairākiem galvenajiem uzdevumiem - finansiālās stabilitātes paaugstināšanu un zaudējumu novēršanu, sākot no 2013. gada, komplekso izmaksu samazināšanu un skaidra, konkurētspējīga un ilgtspējīga unikāla pārdošanas piedāvājuma panākšanu. Saskaņā ar šo plānu, sasniedzot šos mērķus, uzņēmums […].
(133)
Pārstrukturēšanas plānā ir aprakstīti arī apstākļi, kuru dēļ uzņēmums Adria bija nonācis grūtībās, ko galvenokārt izraisīja globālā finanšu krīze, uzņēmuma Adria mazais primārais tirgus (Slovēnija un kaimiņos esošās valstis) un gaisa flotes zemā jauda (galvenokārt CRJ200 gaisa kuģi), […].
(134)
Turklāt pārstrukturēšanas plānā bija iekļauti labākās un sliktākās notikumu attīstības scenāriji un pamata scenārijs, kā arī analizēti riski, kas varētu ietekmēt uzņēmuma Adria pārstrukturēšanu, piemēram, izmaiņas degvielas cenās, valūtas maiņas kursa izmaiņu radītais risks un potenciālie riski gaisa kuģu flotei. Visos gadījumos gaidāms, ka uzņēmuma Adria dzīvotspēja atjaunosies līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Īstenojoties pamata scenārijam, gaidāms, ka uzņēmuma Adria sasniegtā neto peļņas daļa būs […] % 2014. gadā un […] % - 2015. gadā, parāda attiecība pret pašu kapitālu - […] 2014. gadā un […] - 2015. gadā un peļņas norma no pašu kapitāla - […] % 2014. gadā un […] % - 2015. gadā. Sliktākās notikumu attīstības rezultātā neto peļņas daļa samazinātos līdz […] % 2014. gadā un […] % - 2015. gadā, parāda attiecība pret pašu kapitālu palielinātos līdz […] 2014. gadā un […] - 2015. gadā, turpretim peļņas norma no pašu kapitāla būtu […] % 2014. gadā un […] % - 2015. gadā.
(135)
Plānā galvenā uzmanība pievērsta uzņēmuma Adria tīkla pārstrukturēšanai un samazināšanai, jo šis tīkls pārmērīgas flotes kapacitātes, gaisa kuģu apkalpes un cita personāla dēļ radīja zaudējumus. Šim nolūkam pārstrukturēšanas plānā paredzēts ievērojami samazināt maršrutus un lidojumu biežumu, kā arī līdz 2015. gadam ([…]) pāriet uz mazāku un degvielas patēriņa ziņā ekonomiskāku floti, kurā būtu […] gaisa kuģi, galvenokārt […].
(136)
Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts slēgt […] maršrutus un papildus samazināt lidojumu biežumu. Ievērojami tiktu samazināti arī regulārie maršruti līdz […] 2015. gadā. Kopumā pārstrukturēšanas perioda laikā uzņēmuma Adria jauda, kas izteikta pieejamos pasažierkilometros (ASK), samazinātos par [11-14] % (45).
(137)
Plānā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi izmaksu samazināšanai (piemēram, […] utt.) un ieņēmumu palielināšanai (piemēram, […] utt.) ir papildu solis pareizajā virzienā ilgtspējīgākas dzīvotspējas panākšanai. Turklāt papildu pārstrukturēšanas pasākumi (skatīt 31. apsvērumu) paredz ienākumu palielinājumu un izmaksu samazinājumu ar kopējo pozitīvo ietekmi EUR […] 2014. gadā un EUR […] - 2015. gadā, šādā veidā stiprinot uzņēmuma Adria dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka ar izmaksu samazināšanas un ienākumu palielināšanas iniciatīvām uzņēmums Adria var 2015. gadā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju.
(138)
Turklāt Slovēnijas sniegtie pierādījumi liecina, ka uzņēmums Adria pašlaik ir uz pareizā ceļa, lai izpildītu lielāko daļu uzdevumu, kas noteikti pārstrukturēšanas plānā, un tas ir vēl viens rādītājs, kas raksturo plānu kā uzticamu.
(139)
Attiecībā uz dzīvotspējas atgūšanu Komisija, pamatojoties uz Slovēnijas iesniegtā pārstrukturēšanas plāna atjauninājumiem, secina, ka dažādo pārstrukturēšanas pasākumu ietekme ir pienācīgi izteikta skaitļos un dzīvotspēja atbilstīgā līmenī paredzēta visos notikumu attīstības scenārijos visam pārstrukturēšanas periodam līdz 2014. un 2015. gadam. Tāpēc, ņemot vērā uzsāktos nozīmīgos pārstrukturēšanas pasākumus un līdz šim sasniegto progresu, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns ļaus uzņēmumam Adria atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju saprātīgā termiņā.
7.5.3. Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem (kompensācijas pasākumi)
(140)
Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktu kompensācijas pasākumi jāveic, lai pēc iespējas tiktu samazināta negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem. Šie pasākumi var aptvert līdzekļu nodalīšanu, jaudas vai tirgus daļas samazināšanu un piekļuves šķēršļu samazināšanu attiecīgajos tirgos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts).
(141)
Šajā ziņā zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts).
(142)
Slovēnija ierosina šādus kompensācijas pasākumus uzņēmumam Adria: a) […] regulāros maršrutus, b) atteikšanos no laika nišām vairākās lidostās, tostarp koordinētajās lidostās, c) gaisa kuģu flotes samazināšanu un d) AAT pārdošanu.
(143)
Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, kas parāda, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu atceltie maršruti bija ienesīgi, pamatojoties uz pozitīvo C1 segumu, kas atbilst Komisijas praksei iepriekšējos gadījumos (46). Tik tiešām, C1 segumā ņem vērā lidojuma, pasažieru un distribūcijas izmaksas (t. i., mainīgās izmaksas), ko var attiecināt uz katru atsevišķo maršrutu. Tāpēc visi maršruti, kuriem ir pozitīvs C1 segums, rada pietiekami lielus ieņēmumus, kas ne vien sedz ar maršrutu saistītās mainīgās izmaksas, bet palīdz segt arī uzņēmuma nemainīgās izmaksas. Komisija uzskata, ka C1 segums šķiet atbilstīgs lielums izvērtēšanai, vai konkrētais maršruts vairo aviokompānijas ienesīgumu.
(144)
Attiecībā uz jaudu pārstrukturēšanas plānā ir noteikts, ka 2011. gadā uzņēmuma kopējā jauda bija […] pasažierkilometri, turpretim pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā uzņēmuma Adria sagaidāmā jauda varētu būt aptuveni […] pasažierkilometri, t. i., aptuveni par [11-14] % mazāka. Izslēdzot maršrutus ar negatīvu C1 segumu, šis skaitlis samazinās līdz [6-8] %.
(145)
Komisija turklāt atzīmē, ka maršrutu tīkla izmaiņu rezultātā Adria ir atbrīvojusi laika nišas vairākās lidostās, no kurām dažas lidostas, piemēram, Dublina un Kopenhāgena, ir koordinētas (47). Šīs laika nišas ļauj konkurējošām aviosabiedrībām darboties konkrētos maršrutos un palielināt jaudu.
(146)
Visbeidzot, attiecībā uz flotes samazināšanu Komisija atzīmē, ka uzņēmums Adria ir samazinājis savu floti no […] gaisa kuģiem 2011. gadā līdz […] gaisa kuģiem, un šim skaitam saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu vajadzētu palikt nemainīgam līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2015. gadā. Komisija uzskata, ka AAT pārdošanu var uzskatīt par kompensācijas pasākumu, jo īpaši paturot prātā 118. apsvēruma secinājumu, ka tas neietver valsts atbalstu.
(147)
Novērtējot to, vai kompensācijas pasākumi ir piemēroti, Komisija ņem vērā tirgus struktūru un konkurences apstākļus, lai pārliecinātos, ka neviens šāds pasākums neizraisa tirgus struktūras pasliktināšanos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts). Kompensācijas pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei un jo īpaši uzņēmuma lielumam un relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. Samazinājuma daudzums jānosaka katrā gadījumā atsevišķi (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts).
(148)
Komisija vispirms atzīmē, ka uzņēmuma Adria tirgus daļa ir tikai 0,15 % (1,17 miljoni pasažieru 2011. gadā) no Savienības gaisa transporta nozares kopējās ražošanas jaudas un rezultatīvā rādītāja (pasažieru skaita ziņā). Mazam pārvadāšanas uzņēmumam, kāds ir Adria, vēl lielāka flotes un jaudas samazināšana varētu radīt negatīvu ietekmi uz dzīvotspēju, nepaverot konkurentiem būtiskas tirgus iespējas.
(149)
Attiecībā uz kompensācijas pasākumu vissvarīgāko daļu, proti, jaudas samazināšanu, Komisija uzskata, ka ienesīgo maršrutu samazināšana aptuveni par [6-8] % laikā no 2011. līdz 2015. gadam ir pietiekama, jo īpaši, salīdzinot ar citu aviokompāniju pārstrukturēšanas gadījumiem (48). Šis jaudas samazinājums ienesīgajos maršrutos ir lielāks nekā Air Malta gadījumā. Turklāt kopējais jaudas samazinājums par [11-14] % ir līdzīgs 15 % samazinājumam, kas tika atzīts par pieņemamu Austrian Airlines gadījumā (49).
(150)
Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Slovēnija ir atbalstāms apgabals reģionālā ieguldījuma atbalsta nozīmē saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu (50). Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu “atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi [atbalstāmajos reģionos] var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu. Ja to pamato reģionālās attīstības vajadzības, tajos gadījumos, kur jaudas vai tirgus daļas samazinājums šķiet vispiemērotākais pasākums, lai novērstu pārmērīgu konkurences kropļošanu, vajadzīgais samazinājums atbalstāmajos reģionos ir mazāks nekā citos reģionos”.
(151)
Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Slovēnijas piedāvātie kompensācijas pasākumi ir pietiekami un proporcionāli saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, lai nodrošinātu, ka negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, ko rada uzņēmumam Adria piešķirtais pārstrukturēšanas atbalsts, būtu pēc iespējas mazāka.
7.5.4. Līdz minimumam ierobežots atbalsts (pašu ieguldījums)
(152)
Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktu, lai ierobežotu atbalstu līdz stingram pārstrukturēšanas izmaksu minimumam, atbalsta saņēmējiem jānodrošina ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem. Tas var iekļaut tādu aktīvu pārdošanu, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai ārēju finansējumu, pamatojoties uz tirgus nosacījumiem.
(153)
Šim pašu ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā visus nākotnē sagaidāmos ienākumus, piemēram, naudas plūsmu (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkts). Pašu ieguldījums pēc savas būtības nedrīkst iekļaut jebkādu papildu atbalstu no valsts. Komisija parasti uzskata, ka lielu uzņēmumu gadījumā atbilstīgs pašu ieguldījums ir vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Tomēr ārkārtas un īpašu grūtību gadījumos Komisija var piekrist mazākam ieguldījumam (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punkts).
(154)
Ņemot vērā pārstrukturēšanas kopējās izmaksas, proti, EUR […], uzņēmuma Adria ierosinātais pašu ieguldījums ir EUR […], t. i., aptuveni [50-54] % no pārstrukturēšanas kopējām izmaksām. No pārstrukturēšanas plāna izriet šāds pašu ieguldījuma sadalījums:
a)
[…].
b)
AAT pārdošana (t. i., EUR 14,7 miljoni);
c)
parādu pārvēršana akciju kapitālā, ko saskaņā ar 4. pasākumu veica bankas (EUR 19,7 miljoni).
(155)
Komisija uzskata, ka 154. apsvēruma a) punktā minētie pasākumi ir pieņemami un tos var pamatot kā pašu ieguldījumu. Lielākā daļa aktīvu ir faktiski pārdoti, un tāpēc ieņēmumus no pārdošanas var nepārprotami uzskatīt par pašu ieguldījumu. Turklāt Slovēnija ir sniegusi pierādījumus par to, ka pārējie aktīvi pašlaik ir pārdošanas procesā un to vērtība ir noteikta atbilstoši ārējiem vērtējumiem, tostarp AVAC vērtējumam par gaisa kuģiem (skatīt 97. apsvērumu).
(156)
Attiecībā uz 154. apsvēruma b) punktu, tā kā Komisija 118. apsvērumā ir secinājusi, ka 5. pasākums neietver valsts atbalstu, būtu pamatoti uzskatīt, ka ieņēmumi no AAT pārdošanas ir pašu ieguldījuma daļa.
(157)
Visbeidzot, attiecībā uz 154. apsvēruma c) punktā minēto parāda pārvēršanu akciju kapitālā Slovēnija uzskata, ka visa parāda pārvēršana akciju kapitālā, ko saskaņā ar 4. pasākumu veica bankas, uzskatāma par pašu ieguldījumu. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka nenodrošināta parāda konvertēšana parastos apstākļos neparāda, ka tirgū ir pārliecība par uzņēmumu, jo nenodrošinātie kreditori neuzņemas jaunus riskus, kas saistīti ar pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Tomēr uzņēmuma Adria gadījumā Slovēnija ir parādījusi, ka liela daļa akciju kapitālā pārvērsto parādu bija pilnībā nodrošināta, t. i., EUR [10-20] miljoni no kopējās summas EUR 19,7 miljoni (skatīt 97. apsvērumu). Tātad, ja uzņēmums Adria tiktu likvidēts, bankas varētu atgūt pilnībā nodrošināto summu. No tā izriet, ka bankas atteicās no pilnībā nodrošināta prasījuma, kuru tās būtu varējušas pilnībā atgūt, un aizstāja to ar uzņēmuma Adria akciju kapitālu par tādu pašu vērtību. Tādējādi bankas, pārvēršot parādu akciju kapitālā, uzņēmās jaunu risku vismaz par EUR [10-20] miljoniem, jo tām nebija droši zināms, ka to ieguldījums uzņēmumā Adria būs ienesīgs.
(158)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka pilnībā nodrošināto aizdevumu, t. i., EUR [10-20] miljonu, pārvēršanu akciju kapitālā var uzskatīt par pašu ieguldījumu.
(159)
Ņemot to vērā, uzņēmuma Adria pašu ieguldījuma līmenis būtu EUR […] jeb [46-48] % no pārstrukturēšanas izmaksām. Tāda liela uzņēmuma kā Adria ieguldījumam parastos apstākļos būtu jābūt 50 %. Tomēr saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu Komisija var mazāk stingri vērtēt pašu ieguldījuma apjomu atbalstāmajos reģionos, kā tas bija Slovēnijas gadījumā laikā, kad pasākumi tika veikti (skatīt 150. apsvērumu). Iepriekšējos gadījumos, piemēram, Air Malta gadījumā, Komisija ir piekritusi pašu ieguldījumam aptuveni 45 % apmērā.
(160)
Tāpēc Komisija uzskata, ka Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta prasības ir izpildītas.
7.5.5. Princips “vienreiz un pēdējoreiz”
(161)
Visbeidzot, sniedzot atbalstu, jāievēro Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 72. punkts, kurā noteikts, ka uzņēmums, kas pēdējo desmit gadu laikā jau saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, vairs nevar pretendēt uz glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu (princips “vienreiz un pēdējoreiz”).
(162)
Tā kā 1., 2., 3. un 5. pasākums neietvēra valsts atbalstu un, pēc visa spriežot, uzņēmums Adria pēdējo desmit gadu laikā nav saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija secina, ka attiecībā uz 4. pasākumu princips “vienreiz un pēdējoreiz” ir ievērots.
7.6. Secinājumi par 4. pasākumu
(163)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 2011. gadā Slovēnija nelikumīgi iepludināja kapitālu uzņēmumā Adria, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija uzskata, ka pasākums un pārstrukturēšanas plāns atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. Tāpēc Komisija uzskata atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Uzņēmuma Adria Airways d.d. kapitāla palielināšana 2007., 2009. un 2010. gadā, ko Slovēnijas Republika ir īstenojusi Adria Airways d.d. labā, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
PDP un Aerodrom Ljubljana d.d. veiktā uzņēmuma Adria Airways Tehnika d.d. iegāde 2010. un 2011. gadā nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
2. pants
Kapitāla iepludināšana EUR 50 miljonu apmērā, ko uzņēmuma Adria Airways d.d. labā Slovēnijas Republika īstenoja 2011. gadā, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
Šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 9. jūlijā