РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1343/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати) с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета (2) беше наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на персулфати с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайван и Съединените американски щати („първоначалното разследване“ и „първоначалните мерки“). Мерките спрямо КНР бяха под формата на адвалорно мито от 71,8 % за всички дружества с изключение на двама китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 10 октомври 2012 г. Комисията обяви с известие („известието за започване на процедура“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на персулфати с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането беше започнато след обосновано искане, подадено от двама европейски производители, RheinPerChemie GmbH & Co. KG и United Initiators GmbH & Co. KG („заявителите“), които представляват 100 % от общото производство на персулфати в Съюза.
(4)
Като основание за искането беше посочено, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повторно възникване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителите, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(7)
Предвид потенциално големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент горепосочените страни бяха приканени да заявят интереса си в срок до 15 дни от публикуване на известието за започване на процедурата и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(8)
Нито един от вносителите не заяви своя интерес.
(9)
Само един производител износител от КНР отговори на въпросника. Поради това не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, един производител износител в КНР и един производител в Турция, която се счита за потенциална държава аналог.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Германия
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Германия
б)
Производител износител в КНР
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Шанхай (4)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(12)
Разглежданият продукт е същият като този, обхванат от първоначалното разследване, а именно пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат („разглеждан продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80.
(13)
Разглежданият продукт се използва като инициатор или окислител в редица приложения. Например, използва се като инициатор на полимеризация при производството на полимери, ецващ реактив при производството на печатни платки, за козметика за коса, при обезскробване на текстил, в производството на хартия, като средство за почистване на зъбни протези и като дезинфектант.
(14)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, както и продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Общи бележки
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали към момента съществува дъмпинг и дали има вероятност дъмпингът да продължи или да възникне повторно при евентуално изтичане на срока на действащите мерки върху вноса на някои стоки от КНР.
(16)
Както се обяснява в съображение 9, само един китайски производител износител оказа съдействие на разследването, като той не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Както се посочва по-долу в съображение 22 и както се обяснява подробно в съображения 51 - 53, разследването показа, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от единия износител, като при първоначалното разследване за този внос беше установено, че не е дъмпингов, и съответно той не е предмет на настоящото преразглеждане. Поради това в този случай не беше възможно да се направи анализ на дъмпинга.
2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(17)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на дъмпинга под внимание бяха взети информацията, предоставена от съдействащия китайски производител износител, информацията, събрана в съответствие с член 18 от основния регламент, както и наличните факти по отношение на несъдействащите производители износители. Наличните факти бяха открити в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, в информацията, публикувана в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, започнато през март 2013 г. от Съединените американски щати (САЩ) (5), в статистическите данни, с които разполага Комисията, т.е. месечните данни, които са предоставени от държавите членки съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“) и в данните за вноса на Евростат.
а) Цени и обем на вноса в Съюза от КНР и други трети държави
(18)
Наличните данни в разследването показват, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от един китайски износител, за когото при първоначалното разследване (6) не беше установен дъмпинг. Поради това този внос не е предмет на антидъмпингови мерки. Цените на този внос са останали по-ниски от цените на промишлеността на Съюза по време на посочения период.
(19)
Въпреки факта, че цените на китайския внос в Съюза са нараснали с 29 % през разглеждания период, те са били все пак ниски и са подбивали цените на промишлеността на Съюза през РПП. Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза също са се увеличили, но с по-слабо изразено покачване от 7 %.
(20)
Единственият съдействащ китайски износител, който подлежи на настоящите антидъмпингови мерки, не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Разследването показа обаче, че той е изнасял на дъмпингови цени за пазарите на трети страни, и че неговите цени са били дори по-ниски от тези на настоящия внос от КНР на пазара на Съюза. Това показва, че износителите от Китай продължават да извършват дъмпинг и че техните цени са ниски.
(21)
Пазарът на Съюза включва основно внос от три държави: Китай, Турция и САЩ, всяка от които представлява между 8 % и 10 % от пазарния дял, и двама производители от Съюза с пазарен дял от около 65 до 75 %. Разследването показа, че САЩ са продължили да присъстват на пазара на Съюза и са представлявали около една трета от общия внос по време на РПП. Вносните цени на САЩ са били средно с 10 % по-високи от вносните цени на КНР. Тази констатация, съчетана с наблюдаваното подбиване на цените на промишлеността на Съюза, показва, че китайският внос е продължил да упражнява натиск за намаляване на продажните цени в Съюза.
(22)
Както се посочва по-горе в съображение 18, китайският внос по време на РПП е бил осъществяван от един износител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Между 2009 г. и РПП обемът на този внос се е увеличил с 24 %, а съответният пазарен дял е нараснал от 8 % на 9,6 % от общото потребление на Съюза през същия период.
(23)
Следва да се припомни, че през периода 1995-2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху персулфатите от КНР. След отмяната на мерките обемът на вноса от КНР се е увеличил от под 200 тона през 2001 г. на над 4 000 тона през 2003 г., след което се е увеличил повече от два пъти на почти 9 000 тона през 2006 г. С други думи, за няколко години китайският внос е превзел повече от 20 % от пазара на Съюза. За периода 2003 - 2006 г. потреблението се е увеличило със 7 %, а китайският пазарен дял се е удвоил. Това показва, че при отсъствието на антидъмпингови мерки китайските износители са способни да заемат значителен пазарен дял на пазара на Съюза.
(24)
С оглед на горепосочените факти и съображения, по-специално реакцията на Китай на отмяната на мерките на пазара на Съюза през 2001 г., нивото на китайските цени по време на РПП и продължаващите дъмпингови практики на пазарите на трети държави, се счита, че съществува вероятност в краткосрочен план китайския внос на ниски цени да бъде подновен в големи количества на пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
б) Ценово поведение на китайските производители на други експортни пазари
(25)
Както беше посочено в съображение 16 по-горе, съдействащото китайско дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП и не беше възможно да се сравнят неговите нормални стойности на вътрешния пазар с експортните цени за Съюза. Беше направена оценка обаче, както е посочено в съображение 24 по-горе, на това дали износът на дружеството за трети страни е извършен на дъмпингови цени през РПП. Тъй като при първоначалното разследване на дружеството беше предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), нормалната стойност беше определена въз основа на собствените му данни.
(26)
За трите вида на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, средните нормални стойности бяха определени въз основа на цените, заплатени от независими клиенти на вътрешния пазар. За един вид на продукта нормалната стойност трябваше да бъде конструирана въз основа на разходите за производство в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Разходите на дружеството за производство и реализация, общите и административните разходи и печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент бяха използвани за определяне на нормалната стойност на този вид.
(27)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод за трети държави, определена на база на представените и проверени данни, показва среднопретеглен дъмпингов марж в размер на 9,4 %.
(28)
По отношение на ценовото поведение наличието на антидъмпингови мерки в Индия и в САЩ също е ясна индикация за дъмпинговите практики от страна на китайските производители износители на други пазари.
в) Привлекателност на пазара на Съюза
(29)
Разследването показа, че съдействащото китайско дружество е изнасяло за широк кръг от трети държави като Бразилия, Индонезия, Малайзия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд и Обединените арабски емирства. Експортните цени на съдействащото китайско дружество за трети пазари бяха сравнени с нивото на продажните цени на промишлеността на Съюза и с вносната цена за КНР по време на РПП на пазара на Съюза. Това сравнение показва, че съдействащият китайски износител значително е подбивал цените (в размер до 40 %) на промишлеността на Съюза по време на РПП.
(30)
Този анализ показва, от една страна, че цените на пазара на Съюза са по-високи и следователно той е много привлекателен и, от друга страна, че цените, предложени от други китайски износители са по-ниски от цената в момента на китайския внос на пазара на Съюза.
(31)
Също така следва да се отбележи, че нормалните стойности на съдействащото дружество по време на РПП са били като цяло по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза. Това потвърждава привлекателността на пазара на Съюза, тъй като той очевидно би генерирал по-високи печалби за китайските производители. Ниското равнище на цените в Китай изглежда не е поради някаква друга причина, а поради големия капацитет и предлагане на разглеждания продукт.
(32)
Както се посочва по-горе в съображение 28, някои пазари на трети държави, като САЩ и Индия, са станали по-малко привлекателни за китайските износители поради съществуването на антидъмпингови мерки. Освен това е установено, че в относително изражение другите пазари на трети държави предлагат по-ниски цени, отколкото пазара на Съюза. По отношение на другите пазари на трети държави, на които няма мерки - там доставките се осъществяват от предприятия, които се намират на тези пазари, поради което евентуалният свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъде използван за износ за пазара на Съюза.
(33)
Въз основа на горепосоченото се очаква китайският внос да бъде подновен в по-големи обеми и да упражнява по-голям ценови натиск върху пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
г) Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(34)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на друга налична информация, анализът на свободния капацитет в КНР се основава на наличните факти, а именно ограничената информация, предоставена от съдействащия китайски производител износител относно състоянието на пазара в КНР, от промишлеността на Съюза и на публично достъпната информация на нивото на петима основни производители, идентифицирани в КНР, и данните, събрани на етапа на започването на процедурата. Беше установено, че информацията, предоставена от тези източници, е последователна.
(35)
Въз основа на тази информация се приема, че в КНР е наличен над 100 хиляди тона производствен капацитет, което представлява около три пъти обема на потреблението на Съюза през РПП.
(36)
Въз основа на степента на използване на производствения капацитет на съдействащия производител бе направен изводът, че има потенциално значителен наличен капацитет в КНР, който може да бъде използван за увеличаване на производството и пренасочването му към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
д) Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(37)
С оглед на гореизложеното се стигна до извода, че съществува вероятност дъмпингът да се повтори, ако се допусне срокът на действие на настоящите мерки да изтече. По-специално равнището на нормалните стойности, установени в Китай, дъмпинговото поведение от страна на съдействащия производител на пазарите на трети държави, съществуването на антидъмпингови мерки спрямо китайските износители в Индия и САЩ, привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари и наличието на значителен производствен капацитет в КНР сочат, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(38)
В настоящото разследване се потвърди, че персулфати се произвеждат само от двама производители в Съюза. Те представляват 100 % от общото производство на Съюза по време на РПП. Двамата производители подкрепиха искането за преразглеждане и оказаха съдействие при разследването.
(39)
Следователно тези две дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни бележки
(40)
За да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент, данните, които се отнасят до двамата производители от Съюза са представени под формата на индекси или диапазони от стойности.
(41)
Информацията относно вноса беше анализирана на равнище код по КН за трите основни вида на сходния продукт, амониев персулфат, натриев персулфат и калиев персулфат, и на ниво код по ТАРИК за четвъртия вид, калиев пероксимоносулфат. Анализът на вноса беше допълнен от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
3. Потребление на Съюза
(42)
Потреблението на Съюза беше установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данни от Евростат за вноса, на ниво код по КН и код по ТАРИК.
(43)
Потреблението на Съюза през РПП е било малко по-високо в сравнение с началото на разглеждания период. Имало е увеличение от 22 %, наблюдавано между 2009 г. и 2010 г., но след това потреблението е отбелязало траен спад с около 18 %.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г. = 100)
100
122
114
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем, цени и пазарен дял на вноса от КНР
(44)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(45)
Сравнението на горепосочените бази данни показва, че целият внос от КНР е с произход от едно дружество, за което при първоначалното разследване беше установено, че не е извършвало дъмпинг. Вследствие на това пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР и развитието на цените не могат да бъдат анализирани.
(46)
Освен това, тъй като китайските производители износители с наложени антидъмпингови мерки не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза по време на РПП, не беше възможно да се изчисли подбиването на цените за КНР.
5. Внос от други трети държави
(47)
Обемът на вноса и цените и пазарният дял от други държави през разглеждания период са показани в таблицата по-долу. Те са определени въз основа на статистическа информация, предоставена на ниво код по КН и ТАРИК. Поради съображения за поверителност, както се обяснява в съображение 40 по-горе, цифрите, свързани с пазарния дял, са дадени под формата на индекси.
Таблица 2
Внос от други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Турция
Обем на вноса (в тонове)
2 326
3 002
2 360
3 026
Индекс (2009 г = 100)
100
129
101
130
Цена (EUR/тон)
1 137
1 010
1 130
1 158
Индекс (2009 г = 100)
100
89
99
102
Пазарен дял
Индекс
100
106
89
126
САЩ
Обем на вноса (в тонове)
3 662
3 951
4 156
2 556
Индекс (2009 г = 100)
100
108
114
70
Цена (EUR/тон)
1 053
1 170
1 201
1 099
Индекс (2009 г = 100)
100
111
114
104
Пазарен дял
Индекс
100
88
100
68
Други трети държави
Обем на вноса (в тонове)
1 652
1 605
1 420
1 105
Индекс (2009 г = 100)
100
97
86
67
Цена (EUR/тон)
1 443
1 518
1 605
1 738
Индекс (2009 г = 100)
100
105
111
120
Пазарен дял
Индекс
100
80
76
65
Общо трети страни
Обем на вноса (в тонове)
7 640
8 558
7 936
6 687
Индекс (2009 г = 100)
100
112
104
88
Цена (EUR/тон)
1 163
1 179
1 252
1 231
Индекс (2009 г = 100)
100
101
108
106
Пазарен дял
Индекс
100
92
91
85
Източник: Евростат и ТАРИК
(48)
Обемът на вноса от други трети държави на пазара на Съюза е намалял с около 12 % по време на разглеждания период, а средната цена се е увеличила с 6 % по време на същия период. Пазарният дял, изгубен от други трети страни, е бил зает частично от китайския внос и от промишлеността на Съюза. През същия период промишлеността на Съюза е отбелязала увеличение на цените средно със 7 %, както е посочено в съображение 64 по-долу.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Предварителни бележки
(49)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имат влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(50)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило значително по време на разглеждания период. Това увеличение е било най-ясно изразено между 2009 г. и 2010 г., когато производството се е увеличило с 32 процентни пункта. След това то се е запазило стабилно, като е намаляло леко в периода между 2011 г. и РПП.
Таблица 3
Общо производство в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г = 100)
100
132
135
125
Източник: Отговори на въпросника
(51)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производството се е увеличило в периода 2009-2011 г., използването на капацитета е отбелязало общо увеличение от 34 %. Тази тенденция се е променила през РПП, тъй като спадът в производството е довел и до намаляване на използването на капацитета с шест процентни пункта, както е показано по-долу:
Таблица 4
Производство, капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Индекс (2009 г = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
60 %
79 %
81 %
75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
131
134
124
Източник: Отговори на въпросника
6.3. Складови наличности
(52)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза се е увеличило значително между 2009 г. и РПП, то остава сравнително ниско спрямо нивото на производство.
Таблица 5
Крайни запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Индекс (2009 г = 100)
100
144
227
184
Източник: Отговори на въпросника
6.4. Обем на продажбите
(53)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти е следвала тенденцията на потреблението, като е достигнала своята максимална стойност през 2010 г., след което е последвал спад през следващите години до края на РПП. За разглеждания период обемът на продажбите се е увеличил с 6 %.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (тонове)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Индекс (2009 г = 100)
100
122
113
106
Източник: Отговори на въпросника
6.5. Пазарен дял
(54)
Тъй като обемът на продажбите за Съюза е следвал тенденцията на потреблението, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
100
100
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат и ТАРИК
6.6. Растеж
(55)
Както бе обяснено по-горе, нарастването на потреблението в Съюза е било ограничено до 3 процентни пункта по време на разглеждания период. Промишлеността на Съюза е постигнала леко увеличение на обема на своите продажби и пазарния си дял през същия период.
6.7. Заетост и производителност
(56)
Равнището на заетост за промишлеността на Съюза е останало стабилно между 2009 г. и РПП. Производителността на един работник, измерена като произведена продукция в тонове на заето лице, обаче се е увеличила видимо през този период в съответствие с тенденцията в производството. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 8
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Индекс на заетите лица
100
100
103
101
Индекс на производителността
100
132
131
124
Източник: Отговори на въпросника
6.8. Единични продажни цени
(57)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са нараснали със 7 % между 2009 г. и РПП. Това 7-процентно увеличение на средната продажна цена на промишлеността на Съюза може да се обясни с промяна в продуктовия асортимент, продаван по време на разглеждания период. Дори като се вземе предвид потенциалната разлика в продуктовия асортимент, тази цена е била значително по-висока от цената на съдействащия китайски производител за износа му за трети държави.
Таблица 9
Единична продажна цена на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична продажна цена на Съюза (EUR/тон)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Индекс (2009 г = 100)
100
100
105
107
Източник: Отговори на въпросника
6.9. Рентабилност
(58)
През 2009 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е била близо до нулевата. След това, през периода 2010 г. - РПП, рентабилността се е запазила над 10 %. Внезапният скок в индекса на рентабилността между 2009 г. и 2010 г. се дължи на много ниската база през 2009 г., която е била критична година за промишлеността на Съюза. Отбелязаната през 2011 г. висока рентабилност е резултат от извънредна възможност за икономии, която няма да се повтори в бъдеще. Това вече се вижда в намаляването на рентабилността през РПП, което се запазва като тенденция.
Таблица 10
Рентабилност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2009 г = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Източник: Отговори на въпросника
6.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(59)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа високо ниво на инвестициите за целия разглеждан период.
(60)
Възвръщаемостта на инвестициите следва тенденциите по отношение на рентабилността през 2009 г. и 2011 г., като няма представителна стойност, както е пояснено в съображение 58 по-горе.
Таблица 11
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2009 г = 100)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции
100
71
110
99
Възвръщаемост на инвестициите
100
3 166
4 647
2 455
Източник: Отговори на въпросника
6.11. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(61)
Паричните потоци, които оказват въздействие върху способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота от разглеждания продукт, са следвали тенденция, подобна на тази на рентабилността. Те са отбелязали значително подобрение до 2011 г., но са спаднали по време на РПП.
Таблица 12
Паричен поток
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток
Индекс (2009 г = 100)
100
288
381
172
Източник: Отговори на въпросника
6.12. Възнаграждения
(62)
Докато броят на лицата, заети в промишлеността на Съюза остава стабилен, тяхното възнаграждение се е увеличило с 12 % през разглеждания период.
6.13. Размер на дъмпинговия марж
(63)
Както е обяснено по-горе, по време на разглеждания период няма дъмпингов внос от КНР, поради което размерът на дъмпинговия марж не може да бъде определен.
6.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(64)
Като се вземе предвид липсата на дъмпингов внос на ниски цени от КНР, относително високата степен на използване на капацитета и нарастването на пазарния дял, постигнати от промишлеността на Съюза, нейното равнище на рентабилност и положителното развитие на някои финансови показатели, се заключава, че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг по време на разглеждания период. Възстановяването обаче е станало наскоро, като се наблюдава известен спад на различните показатели за вредата, като например рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и инвестициите на пазара на Съюза по време на РПП.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(65)
Разследването показа, че вносът на ниски цени от КНР на дъмпингови продукти на пазара на Съюза е спрял веднага след налагането на първоначалните мерки през 2007 г. и не е съществувал по време на разглеждания период и на РПП. Вносът от КНР на пазара на Съюза е с произход от единствения китайски производител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на продажбите си, средните продажни цени, пазарния дял и своята рентабилност и да подобри цялостното си финансово състояние.
(66)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РПП. Предвид намаляването на потреблението и влошаването на някои показатели за вредата по време на РПП, както е описано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза все още е уязвимо.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(67)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(68)
Анализът се съсредоточи върху свободния капацитет в КНР и поведението на китайските износители на пазарите на третите държави и на пазара на Съюза.
2. Свободен капацитет в КНР
(69)
Съгласно информацията, събрана и проверена по време на разследването, се счита, че в Китай е наличен капацитет за производство на разглеждания продукт в размер на около 100 хиляди тона. Освен това има няколко малки производители, разпръснати в страната, с които тази цифра става още по-голяма.
(70)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители няма налична информация, показваща точния процент на свободния капацитет, който би могъл да бъде използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Разследването обаче показа, че единственият съдействащ китайски производител разполага със свободен капацитет от около 30 %. Екстраполирането на тази информация за всички китайски дружества би означавало, че понастоящем в КНР съществува свободен капацитет от над 30 хиляди тона.
(71)
Въз основа на гореизложеното, дори ако китайските дружества не работят с пълния си капацитет, 20 - 25 хиляди тона от разглеждания продукт биха могли да бъдат налични за износ от КНР. Предвид направените констатации и заключенията, посочени в съображения от 22 до 44 по-горе, е ясно, че ако действието на мерките не бъде продължено, наличният свободен капацитет в Китай ще бъде предназначен за износ за пазара на Съюза. Този потенциален допълнителен обем на износа следва да се разглежда в контекста на потреблението в Съюза от около 25 000 - 35 000 тона по време на РПП.
3. Износ от КНР
(72)
Както се посочва в съображение 20 по-горе, разследването показа, че китайския износ за трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени. Освен това резултатите от преразглежданията с оглед изтичането на срока на действие на мерките, извършени от съответните органи в САЩ и в Индия, доведоха до препоръката действащите антидъмпингови мерки върху персулфати от КНР да бъдат продължени. В тази ситуация се очаква свободният производствен капацитет на китайските износители да се използва предимно за продуктите, предназначени за износ на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Както се обяснява в съображение 32 по-горе, при положение, че доставките за други пазари на трети държави, които не са засегнати от мерките, вече са осигурени от дружества, които присъстват на тези пазари, целият свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъдат използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(73)
Като се вземе предвид предишният дъмпингов внос от страна на китайските износители, довел до налагането на действащите мерки, и настоящият дъмпинг, упражняван от тях в трети държави, може да се направи заключението, че този износ за Съюза ще бъдат осъществен на дъмпингови цени.
(74)
Освен това, както се посочва в съображение 23 по-горе, следва да се припомни, че през периода 1995 - 2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки срещу износа на персулфати от КНР. Тъй като тези мерки не са били продължени, вносът от КНР е нараснал от по-малко от 200 тона през 2001 г. на почти 10 хиляди тона през 2006 г. и съответно е заел над 20 % от пазара на Съюза.
4. Заключение
(75)
С оглед на констатациите от разследването, а именно по отношение на свободния капацитет в КНР, продължаващия дъмпинг от страна на Китай за трети държави, ограничената възможност на китайските износители да продават на други основни пазари на трети държави, както и тяхната доказана способност да пренасочат износа си към пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и нанесената вреда би възникнала повторно поради евентуалния китайския внос на дъмпингови цени. Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното изместване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Евентуалният китайски дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е нестабилна, както се обяснява в съображение 66 по-горе.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(76)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(77)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(78)
В съображение 70 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като така производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на ползвателите
(79)
Нито един от 44-те ползватели, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Ползвателите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на ползвателите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Освен това разследването показа, че въздействието на разглеждания продукт върху разходите за производните продукти е твърде ограничено и запазването на мерките няма да има отрицателно въздействие върху сектора на ползвателите на продукта. Разследването също така разкри, че поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара, ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(80)
Нито един от 14-те вносители, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Вносителите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза, износителите от САЩ и китайските износители, които продават на недъмпингови цени.
5. Заключение
(81)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(82)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(83)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени пероксосулфати (персулфати) с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета, следва да се запазят.
(84)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат, които попадат под кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80 (код по ТАРИК 2842908020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Всички останали дружества
71,8 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1343/2013
(2013. gada 12. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1184/2007 (2) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taivānas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam (“sākotnējā izmeklēšana” un “sākotnējie pasākumi”). Attiecībā uz ĶTR pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 71,8 % apmērā visiem uzņēmumiem, izņemot divus Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija noteikti individuālie maksājumi.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(2)
Komisija, 2012. gada 10. oktobrī publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) (3) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami ĶTR izcelsmes persulfātu importam.
(3)
Pārskatīšana tika sākta pēc pamatota pieprasījuma, ko iesniedza divi Eiropas ražotāji (RheinPerChemie GmbH&Co. KG un United Initiators GmbH&Co. KG) (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāv visu (100 %) Savienības persulfātu produkciju.
(4)
Pieprasījums ir pamatots ar to, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos.
3. Izmeklēšana
3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus ĶTR, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, kas tie ir iesaistīti, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā iespējami lielo skaitu, uz kuriem attiektos izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika aicinātas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Nepieteicās neviens importētājs.
(9)
Tikai viens ražotājs eksportētājs no ĶTR atbildēja uz anketas jautājumiem. Tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi.
(10)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, viena ražotāja eksportētāja ĶTR un viena ražotāja Turcijā, kas tika apsvērta kā iespējamā analogā valsts.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Vācija,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Vācija;
b)
ražotājs eksportētājs ĶTR:
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Šanhaja (4).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(12)
Attiecīgais ražojums ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, peroksisulfāti (persulfāti), tostarp kālija peroksimonosulfātsulfāts (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 2833 40 00 un ex 2842 90 80.
(13)
Attiecīgo ražojumu izmanto par iniciatoru vai oksidētāju vairākos pielietojumos. Piemēram, to izmanto par polimerizācijas iniciatoru polimēru ražošanā, kodinātāju iespiedshēmu plašu ražošanā, matu kopšanas līdzekļos, tekstilmateriālu izmēra samazināšanai, papīrrūpniecībā, par zobu protēžu tīrītāju un par dezinficētāju.
(14)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Vispārīgi apsvērumi
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tiek veikts dempings un vai dempings, visticamāk, turpināsies vai atkārtosies, ja, iespējams, tiks izbeigti pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētu ĶTR importu.
(16)
Kā paskaidrots 9. apsvērumā, tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā un neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību PIP laikā. Kā minēts iepriekš 22. apsvērumā un sīkāk paskaidrots 51. līdz 53. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka būtībā visu importu no ĶTR PIP laikā veica viens eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu un uz kuru neattiecas šī pārskatīšana. Tādējādi šajā lietā nevarēja veikt dempinga analīzi.
2. Importa attīstība, ja pasākumi tiktu atcelti
(17)
Lai noteiktu dempinga atkārtošanās iespējamību, tika ņemta vērā informācija, ko sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, informācija, kuru ievāca saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, un pieejamie fakti attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Pieejamos faktus atrada termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, informācijā, kas tika publicēta termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros, ko 2013. gada martā ierosināja Amerikas Savienotās Valstis (ASV) (5), Komisijai pieejamajā statistikā, proti, dalībvalstu nosūtītajos ikmēneša datos saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punktā minētā datubāze”) un Eurostat datos par importu.
a) Importa cenas un apjomi Savienībā no ĶTR un citām trešām valstīm
(18)
Izmeklēšanā pieejamie dati liecina, ka būtībā visu importu no ĶTR PIP laikā veica viens Ķīnas eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu (6). Tāpēc uz minēto importu neattiecas antidempinga pasākumi. Minētā importa cenas saglabājās zem Savienības ražošanas nozares cenām minētajā periodā.
(19)
Lai gan attiecīgajā periodā cenas Ķīnas importam uz Savienību palielinājās par 29 %, tās joprojām bija zemas un zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu PIP. Palielinājās arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, taču mazāk, proti, par 7 %.
(20)
Vienīgais Ķīnas eksportētājs, kas sadarbojās un uz ko attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi, PIP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību. Tomēr izmeklēšana liecina, ka tas eksportēja par dempinga cenām uz trešo valstu tirgiem un ka cenas bija pat zemākas nekā pašreizējā importa cenas no ĶTR uz Savienības tirgu. Tas norāda uz to, ka eksportētāji Ķīnā turpina dempingu un ka to cenas ir zemas.
(21)
Savienības tirgu principā veido imports no šādām trim valstīm: Ķīna, Turcija un ASV, kas katra veido 8 % līdz 10 % no tirgus daļas, un divi Savienības ražotāji, kuru tirgus daļa ir aptuveni 65 līdz 75 %. Izmeklēšana liecina, ka ASV joprojām bija pārstāvētas Savienības tirgū un veidoja aptuveni vienu trešdaļu no kopējā importa PIP laikā. ASV importa cenas bija vidēji 10 % augstākas par importa cenām no ĶTR. Šis konstatējums līdzās novērotajām cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, liecina, ka Ķīnas imports joprojām radīja spiedienu uz pārdošanas cenām Savienībā.
(22)
Kā minēts iepriekš 18. apsvērumā, importu no Ķīnas PIP laikā veica viens eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu. No 2009. gada līdz PIP šā importa apjoms palielinājās par 24 % un attiecīgā tirgus daļa pieauga no 8 % līdz 9,6 % no kopējā Savienības patēriņa šajā pašā periodā.
(23)
Jāatgādina, ka no 1995. līdz 2001. gadam pret persulfātiem no ĶTR bija noteikti antidempinga pasākumi. Kad šie pasākumi tika atcelti, importa apjoms no ĶTR palielinājās no mazāk nekā 200 tonnām 2001. gadā līdz vairāk nekā 4 000 tonnām 2003. gadā un vairāk nekā dubultojās līdz gandrīz 9 000 tonnām 2006. gadā. Citiem vārdiem sakot, Ķīnas imports dažos gados veidoja vairāk nekā 20 % no Savienības tirgus. 2003. līdz 2006. gada periodā, kad patēriņš palielinājās par 7 %, Ķīnas tirgus daļa divkāršojās. Tas liecina, ka Ķīnas eksportētāji var iegūt ievērojamu tirgus daļu Savienības tirgū, ja netiek piemēroti antidempinga pasākumi.
(24)
Ņemot vērā iepriekš minētos faktus un apsvērumus, īpaši Ķīnas reakciju uz pasākumu atcelšanu Savienības tirgū 2001. gadā, Ķīnas cenu līmeni PIP laikā un dempinga turpināšanos trešo valstu tirgos, tiek uzskatīts par iespējamu, ka īstermiņa perspektīvā Savienības tirgū lielos daudzumos ieplūdīs Ķīnas imports pa zemām cenām, ja tiks atcelti spēkā esošie pasākumi.
b) Ķīnas ražotāju cenu politika citos eksporta tirgos
(25)
Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, Ķīnas uzņēmums, kas sadarbojās, neeksportēja uz Savienību PIP laikā, tāpēc nevarēja salīdzināt tā normālās vērtības iekšzemes tirgū ar eksporta cenām uz Savienību. Tomēr, kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, tika novērtēts, vai uzņēmums veicis eksportu uz trešām valstīm par dempinga cenām PIP laikā. Uzņēmumam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, tāpēc normālās vērtības tika noteiktas, pamatojoties uz tā datiem.
(26)
Trim attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdevumi bija veikti parastajā tirdzniecības apritē, vidējās normālās vērtības tika noteiktas, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām iekšzemes tirgū. Vienam veidam normālā vērtība bija jāaprēķina uz ražošanas izmaksu pamata saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Lai noteiktu minētā veida normālo vērtību, tika izmantotas uzņēmuma ražošanas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA izmaksas) un peļņa, kas gūta, pārdodot ražojumus iekšzemē parastajā tirdzniecības apritē, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu.
(27)
Salīdzinājums starp normālo vidējo svērto vērtību un vidējo svērto eksporta cenu (izmantojot ex-works cenu) uz trešām valstīm, kas noteikta, pamatojoties uz ziņotajiem un pārbaudītajiem datiem, liecina, ka vidējā svērtā dempinga starpība bija 9,4 %.
(28)
Attiecībā uz cenu politiku antidempinga pasākumi Indijā un ASV ir arī skaidra norāde uz to, ka Ķīnas eksportētāji izmantoja dempingu citos tirgos.
c) Savienības tirgus pievilcīgums
(29)
Izmeklēšana liecina, ka Ķīnas uzņēmums, kas sadarbojās, eksportēja uz dažādām trešām valstīm, piemēram, Brazīliju, Indonēziju, Malaiziju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Taivānu, Taizemi un Apvienotajiem Arābu Emirātiem. Tāpēc Ķīnas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm tika salīdzinātas ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu līmeni un ĶTR importa cenu PIP laikā Savienības tirgū. Šis salīdzinājums liecina, ka Ķīnas eksportētāja, kas sadarbojās, cenas bija ievērojami (līdz 40 %) zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām PIP laikā.
(30)
Šī analīze, no vienas puses liecina, ka cenas Savienības tirgū ir augstākas un tāpēc ļoti pievilcīgas un, no otras puses, otra Ķīnas eksportētāja piedāvātās cenas ir zemākas par pašreizējo Ķīnas importa cenu Savienības tirgū.
(31)
Tāpat ir jāatgādina, ka uzņēmuma, kas sadarbojās, normālās vērtības PIP laikā kopumā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas apliecina, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo tajā Ķīnas ražotāji viennozīmīgi varētu gūt lielāku peļņu. Šķiet, ka zemais cenu līmenis Ķīnā pamatojas vien uz pietiekamo jaudu un plašo attiecīgā ražojuma piedāvājumu.
(32)
Kā minēts iepriekš 28. apsvērumā, konkrēti trešo valstu tirgi, piemēram, ASV un Indijā, Ķīnas eksportētājiem vairs nav tik pievilcīgi antidempinga pasākumu dēļ. Turklāt tika konstatēts, ka citi trešo valstu tirgi darbojas salīdzinoši zemākos cenu līmeņos nekā Savienības tirgus. Citus tādu trešo valstu tirgus, uz kurām neattiecas pasākumi, jau apgādā uzņēmumi, kuri darbojas minētajos tirgos, tāpēc, visticamāk, visa brīvā jauda ĶTR tiktu izmantota eksportam uz Savienības tirgu.
(33)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, gaidāms, ka Ķīnas eksports ieplūstu vēl lielākos apjomos un radītu lielāku spiedienu uz cenām Savienības tirgū, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.
d) Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu brīvās jaudas analīze ĶTR pamatojās uz pieejamajiem faktiem (jo cita informācija nebija pieejama), proti, ierobežoto informāciju, kuru par tirgus situāciju ĶTR sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un Savienības ražošanas nozare un kas tika iegūta no publiski pieejamās informācijas piecu galveno ražotāju līmenī, kuri tika noteikti ĶTR, un datiem, kuri tika savākti sākotnējā posmā. Informācija, kas bija iegūta no šiem avotiem, tika atzīta par saskanīgu.
(35)
Pamatojoties uz šo informāciju, tiek pieņemts, ka ĶTR ir pieejama ražošanas jauda vairāk nekā 100 tūkst. tonnu apjomā, kas ir aptuveni trīs reizes vairāk nekā Savienības patēriņš PIP laikā.
(36)
Pamatojoties uz ražotāja, kas sadarbojās, jaudas izmantojuma rādītāju, tika secināts, ka ĶTR potenciāli ir pieejama ievērojama jauda, ko varētu izmantot, lai palielinātu ražošanu un novirzītu produkciju uz Savienības tirgu, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti.
e) Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(37)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka dempings varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Jo īpaši Ķīnā noteikto normālo vērtību līmenis, ražotāja, kas sadarbojās, dempings trešo valstu tirgos, antidempinga pasākumi pret Ķīnas eksportētājiem Indijā un ASV, Savienības tirgus pievilcība salīdzinājumā ar citiem tirgiem un pieejamā ievērojamā ražošanas jauda ĶTR norāda uz to, ka dempings varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības ražošanas nozares definīcija
(38)
Pašreizējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā persulfātus ražo tikai divi ražotāji. Tie veido 100 % no Savienības produkcijas kopapjoma PIP laikā. Abi ražotāji atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu un sadarbojās izmeklēšanā.
(39)
Tāpēc minētie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Ievadpiezīme
(40)
Lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu saglabātu konfidencialitāti, dati saistībā ar abiem Savienības ražotājiem ir izklāstīti indeksu vai diapazonu veidā.
(41)
Informācija par importu tika analizēta KN koda līmenī attiecībā uz trijiem galvenajiem līdzīgā ražojuma veidiem, proti, amonija persulfātu, nātrija persulfātu un kālija persulfātu, un Taric koda līmenī - ceturtajam veidam, proti, kālija peroksimonosulfātam. Importa analīzi papildināja saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu savāktie dati.
3. Patēriņš Savienībā
(42)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu KN koda un Taric koda līmenī.
(43)
Patēriņš Savienībā PIP bija nedaudz lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā. No 2009. līdz 2010. gadam bija vērojams kāpums par 22 %, taču turpmāk patēriņš nepārtraukti samazinājās par aptuveni 18 %.
1. tabula
Patēriņš
2009
2010
2011
PIP
Patēriņš (tonnas)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Indekss (2009 = 100)
100
122
114
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punktā minētā datubāze.
4. ĶTR importa apjoms, cenas un tirgus daļa
(44)
ĶTR importa apjomi un tirgus daļas tika analizēti, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.
(45)
Iepriekš minēto datubāzu salīdzinājums liecina, ka viss imports no ĶTR ir tā viena uzņēmuma imports, kas, kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, neveica dempingu. Tāpēc nevar analizēt importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļu un tā cenu pārmaiņas.
(46)
Turklāt Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecās antidempinga pasākumi, neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību PIP laikā, tāpēc nevarēja aprēķināt ĶTR cenu samazinājumu.
5. Imports no citām trešām valstīm
(47)
Importa apjoms no citām valstīm, tā cenas un tirgus daļa attiecīgajā periodā ir parādīta nākamajā tabulā. Šie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz statistikas informāciju, kas sniegta KN koda un Taric koda līmenī. Kā paskaidrots iepriekš 40. apsvērumā, konfidencialitātes dēļ tirgus daļas rādītāji ir izklāstīti indeksu veidā.
2. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2009
2010
2011
PIP
Turcija
Importa apjoms (tonnas)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indekss (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena EUR/t
1 137
1 010
1 130
1 158
Indekss (2009 = 100)
100
89
99
102
Tirgus daļa
Indekss
100
106
89
126
ASV
Importa apjoms (tonnas)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indekss (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena EUR/t
1 053
1 170
1 201
1 099
Indekss (2009 = 100)
100
111
114
104
Tirgus daļa
Indekss
100
88
100
68
Citas trešās valstis
Importa apjoms (tonnas)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indekss (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena EUR/t
1 443
1 518
1 605
1 738
Indekss (2009 = 100)
100
105
111
120
Tirgus daļa
Indekss
100
80
76
65
Trešās valstis kopā
Importa apjoms (tonnas)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indekss (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena EUR/t
1 163
1 179
1 252
1 231
Indekss (2009 = 100)
100
101
108
106
Tirgus daļa
Indekss
100
92
91
85
Avots: Eurostat un Taric.
(48)
Importa apjomi no citām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 12 %, savukārt vidējā cena tajā pašā periodā palielinājās par 6 %. Citu trešo valstu zaudēto tirgus daļu daļēji aizņēma Ķīnas imports un Savienības ražošanas nozare. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare palielināja cenas vidēji par 7 %, kā teikts turpmāk 64. apsvērumā.
6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
6.1. Iepriekšējas piezīmes
(49)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6.2. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(50)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoms ievērojami palielinājās. Pieaugums bija īpaši izteikts no 2009. līdz 2010. gadam, kad produkcijas apjoms palielinājās par 32 procentpunktiem. Pēc tam tas bija stabils, savukārt no 2011. gada līdz PIP - nedaudz samazinājās.
3. tabula
Kopējā Savienības produkcija
2009
2010
2011
PIP
Produkcija (tonnas)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Indekss (2009 = 100)
100
132
135
125
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(51)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija stabila. Kad produkcijas apjoms 2009.-2011. gadā palielinājās, jaudas izmantojums kāpa kopumā par 34 %. Šī tendence mainījās PIP, jo produkcijas apjoma kritums nozīmēja arī jaudas izmantojuma kritumu par sešiem procentpunktiem, kā parādīts turpmāk.
4. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2009
2010
2011
PIP
Ražošanas jauda (tonnas)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Indekss (2009 = 100)
100
101
101
101
Jaudas izmantojums
60 %
79 %
81 %
75 %
Indekss (2009 = 100)
100
131
134
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3. Krājumi
(52)
Lai gan Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2009. gada līdz PIP ievērojami palielinājās, tas bija salīdzinoši zems attiecībā pret produkcijas līmeni.
5. tabula
Krājumi perioda beigās
2009
2010
2011
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnas)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Indekss (2009 = 100)
100
144
227
184
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.4. Pārdevumu apjoms
(53)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem mainījās tāpat kā patēriņš, kas augstāko līmeni sasniedza 2010. gadā, savukārt turpmākajos gados līdz PIP beigām bija ar lejupslīdošu tendenci. Attiecīgajā periodā tas palielinājās par 6 %.
6. tabula
Pārdevumi nesaistītiem pircējiem
2009
2010
2011
PIP
Apjoms (tonnas)
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Indekss (2009 = 100)
100
122
113
106
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.5. Tirgus daļa
(54)
Pārdevumu apjomam Savienībā bija raksturīga tā pati tendence kas patēriņam, tāpēc Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabila.
7. tabula
Savienības tirgus daļa
2009
2010
2011
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
65-75 %
65-75 %
65-75 %
65-75 %
Indekss (2009 = 100)
100
100
100
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un Taric dati
6.6. Pieaugums
(55)
Kā paskaidrots iepriekš, patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā Savienībā bija neliels (3 procentpunkti). Savienības ražošanas nozare tajā pašā periodā spēja nedaudz palielināt pārdevumu apjomus un tirgus daļu.
6.7. Nodarbinātība un ražīgums
(56)
Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis no 2009. gada līdz PIP bija stabils. Tomēr ražīgums uz vienu nodarbināto, mērot kā izlaidi tonnās uz nodarbināto, šajā periodā acīmredzami palielinājās atbilstoši produkcijas tendencei. Sīkāki dati sniegti tabulā.
8. tabula
Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā
2009
2010
2011
PIP
Darbinieki (indekss)
100
100
103
101
Ražīgums (indekss)
100
132
131
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.8. Vienības pārdošanas cenas
(57)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 7 %. Šo Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas kāpumu (7 %) var izskaidrot ar tā ražojumu klāsta pārmaiņām, ko tā pārdeva attiecīgajā periodā. Šī cena, pat ņemot vērā potenciālās ražojumu klāsta pārmaiņas, bija ievērojami lielāka par Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, noteikto cenu par eksportu uz trešām valstīm.
9. tabula
Savienības pārdevumu vienības cena
2009
2010
2011
PIP
Savienības pārdevumu vienības cenas (EUR/tonna)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Indekss (2009 = 100)
100
100
105
107
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.9. Rentabilitāte
(58)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2009. gadā bija tuvu peļņas slieksnim. Pēc tam no 2010. gada līdz PIP rentabilitāte bija virs 10 %. Tādējādi pēkšņais rentabilitātes indeksa kāpums no 2009. gada līdz 2010. gadam izskaidrojams ar ļoti zemo bāzes līmeni 2009. gadā, kas bija kritisks gads Savienības ražošana nozarei. 2011. gadā augstā rentabilitāte ir izskaidrojama ar ārkārtēju izmaksu ietaupījumu, kas vairs neatkārtosies nākotnē. Tas jau atspoguļojies rentabilitātes kritumā PIP, kas joprojām turpinās.
10. tabula
Rentabilitāte
2009
2010
2011
PIP
Savienības pārdevumu rentabilitāte
Indekss (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.10. Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
(59)
Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozare varēja saglabāt augstu ieguldījumu līmeni visā attiecīgajā periodā.
(60)
Ienākumam no ieguldījumiem bija tieši tā pati tendence kas rentabilitātei no 2009. līdz 2011. gadam, un tā nav uzskatāma par reprezentatīvu, kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā.
11. tabula
Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
Indekss (2009 = 100)
2009
2010
2011
PIP
Ieguldījumi
100
71
110
99
Ienākums no ieguldījumiem
100
3 166
4 647
2 455
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.11. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(61)
Naudas plūsma, kas ietekmē nozares spēju pašfinansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, piemērojās rentabilitātes tendencei. Tā ievērojami uzlabojās līdz 2011. gadam un samazinājās PIP laikā.
12. tabula
Naudas plūsma
2009
2010
2011
PIP
Naudas plūsma
Indekss (2009 = 100)
100
288
381
172
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.12. Algas
(62)
Savienības ražošanas nozarē saglabājās stabils nodarbināto skaits, savukārt to algas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %.
6.13. Dempinga starpības lielums
(63)
Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā nebija importa par dempinga cenām no ĶTR, tāpēc nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu.
6.14. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(64)
Ņemot vērā to, ka nebija importa par zemām dempinga cenām no ĶTR, kā arī ņemot vērā salīdzinoši lielo jaudas izmantojumu un Savienības iegūto tirgus daļu, rentabilitātes līmeni un konkrētu finanšu rādītāju pozitīvās pārmaiņas, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā bija atguvusies no dempinga radītās ietekmes pagātnē. Tomēr atgūšanās ir notikusi nesen, un PIP laikā Savienības tirgū tika novērots dažādu kaitējuma rādītāju, piemēram, rentabilitātes, naudas plūsmas, ienākumu no ieguldījumiem un ieguldījumu zināms kritums.
7. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(65)
Izmeklēšana liecina, ka ražojumu imports par zemām dempinga cenām no ĶTR vairs neieplūda Savienības tirgū tieši pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2007. gadā un minēto ražojumu nebija tirgū attiecīgajā periodā vai PIP laikā. Savienības tirgū piedāvātais ĶTR imports tika iegūts no vienīgā Ķīnas ražotāja, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt augstu ražošanas līmeni, palielināt pārdevumu apjomu, vidējo pārdošanas cenu, tirgus daļu un rentabilitāti un uzlabot finansiālo situāciju kopumā.
(66)
Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Ņemot vērā patēriņa kritumu un konkrētu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos PIP laikā, kā aprakstīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares situācija joprojām ir sarežģīta.
E. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(67)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari tika analizēta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
(68)
Analīze bija veltīta neizmantotajai ražošanas jaudai ĶTR un Ķīnas eksportētāju rīcībai trešo valstu tirgos un Savienības tirgū.
2. Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR
(69)
Saskaņā ar izmeklēšanā savākto un pārbaudīto informāciju, tiek lēsts, ka attiecīgā ražojuma ražošanas jauda Ķīnā ir aptuveni 100 tūkst. tonnu. Turklāt valstī ir izkliedēti vairāki mazi ražotāji, kas šo rādītāju palielina vēl vairāk.
(70)
Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, nav pieejami dati par to jaudas precīzo procentuālo daļu, kas nav izmantota un ko varētu izmantot, lai eksportētu attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu. Tomēr izmeklēšana liecina, ka vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja neizmantotā ražošanas jauda ir aptuveni 30 %. Ekstrapolējot šo informāciju uz visiem Ķīnas uzņēmumiem, sanāktu, ka patlaban ĶTR ir neizmantota jauda vairāk nekā 30 tūkst. tonnu apmērā.
(71)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, ĶTR eksportam būtu pieejami 20-25 tūkst. tonnu attiecīgā ražojuma, pat ja Ķīnas uzņēmumi nestrādātu ar pilnu jaudu. Ņemot vērā konstatējumus un secinājumus, kas izdarīti iepriekš 22. līdz 44. apsvērumā, ir skaidrs, ka, nepagarinot pasākumu termiņu, neizmantotā jauda Ķīnā tiks izmantota eksportam uz Savienības tirgu. Potenciālais papildu eksporta apjoms būtu jāskata saistībā ar patēriņu Savienībā 25 000-35 000 tonnu apmērā PIP laikā.
3. Eksports no ĶTR
(72)
Kā minēts iepriekš 20. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka Ķīnas eksports uz trešām valstīm bija veikts par dempinga cenām. Turklāt attiecīgo iestāžu ASV un Indijā veikto termiņbeigu pārskatīšanu rezultāti ļāva sagatavot ieteikumu, ka būtu jāpagarina ĶTR izcelsmes persulfātiem noteiktie spēkā esošie antidempinga pasākumi. Šajā situācijā gaidāms, ka Ķīnas eksportētāju brīvā ražošanas jauda lielākoties tiks izmantota, lai ražotu eksportam uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiks atcelti. Kā paskaidrots iepriekš 32. apsvērumā, visa neizmantotā ražošanas jauda ĶTR, visticamāk, tiks izmantota, lai eksportētu attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu, ņemot vērā to, ka piegādes citiem trešo valstu tirgiem, uz kuriem neattiecas pasākumi, jau ir nodrošinājuši uzņēmumi, kas piedalās minētajos tirgos.
(73)
Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju dempinga politiku pagātnē, kuras dēļ tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un viņu pašreizējo dempinga politiku trešās valstīs, var secināt, ka šie eksporta apjomi uz Savienību tiktu veikti par dempinga cenām.
(74)
Turklāt, kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, jāatgādina, ka no 1995. līdz 2001. gadam tika noteikti antidempinga pasākumi pret persulfātu eksportu no ĶTR. Tā kā šo pasākumu termiņš netika pagarināts, importa apjoms no ĶTR palielinājās no mazāk nekā 200 tonnām 2001. gadā līdz gandrīz 10 tūkst. tonnu 2006. gadā, tādējādi veidojot vairāk nekā 20 % no Savienības tirgus.
4. Secinājums
(75)
Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, neizmantotā ĶTR pieejamā jauda, Ķīnas dempinga turpināšanās trešās valstīs, Ķīnas ierobežotā iespēja pārdot citos galvenajos trešo valstu tirgos un pierādītā spēja novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana vājinās Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenajā tirgū un nodarītais kaitējums atkārtosies, jo ieplūdīs Ķīnas imports par dempinga cenām. Nav pamata uzskatam, ka Savienības ražošanas nozares darbības uzlabošanās tendence, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem, saglabātos vai pastiprinātos, ja pasākumi tiktu atcelti. No otras puses, ir labvēlīgi apstākļi, lai Ķīnas importu, iespējams, novirzītu uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, un tas, visticamāk, negatīvi ietekmēs pozitīvās pārmaiņas Savienības tirgū, kas sasniegtas attiecīgajā periodā. Iespējamais Ķīnas imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, un tai nāktos zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili, kā paskaidrots iepriekš 66. apsvērumā.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(77)
Tā kā šī izmeklēšana ir spēkā esošo pasākumu pārskatīšana, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(78)
Iepriekš 70. apsvērumā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Tāpēc pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labo ekonomisko stāvokli. Turpretī, pārtraucot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares darbība, jo ir pamats uzskatīt, ka Ķīnas imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.
3. Lietotāju intereses
(79)
Neviens no 44 lietotājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz anketas jautājumiem un nesadarbojās. Lietotāji nesadarbojās arī sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā lietotāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā lietotāju interesēm. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām drīzāk ir neliela un ka pasākumu saglabāšanai nebūs negatīvas ietekmēs uz lietotāju nozari. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka, pateicoties ražojuma īpašībām, kā arī tirgū pieejamajiem daudzajiem piegādes avotiem, var viegli mainīt piegādātājus.
4. Importētāju intereses
(80)
Neviens no 14 importētājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz anketas jautājumiem un nesadarbojās. Importētāji nesadarbojās arī sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā importētāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā importētāju interesēm. Izmeklēšanā konstatēja, ka importētāji var viegli iepirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares, ASV eksportētājiem un Ķīnas eksportētājiem, kuri pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas.
5. Secinājums
(81)
Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(82)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(83)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 1184/2007 noteiktos antidempinga pasākumus konkrētu ĶTR izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam.
(84)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu), tostarp kālija peroksimonosulfāta, importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2833 40 00 un ex 2842 90 80 (Taric2842908020).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildkods
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanhaja
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Visi pārējie uzņēmumi
71,8 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 12. decembrī