РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1075/2013 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 18 октомври 2013 година
относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции
(преработен текст)
(ЕЦБ/2013/40)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Тъй като е необходимо Регламент (ЕО) № 24/2009 на Европейската централна банка от 19 декември 2008 г. относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ЕЦБ/2008/30) (2) да бъде съществено изменен, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (3), той следва да бъде преработен от съображения за яснота.
(2)
В член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 се предвижда, че за изпълнението на изискванията си за статистическа отчетност, Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки (НЦБ), има правото да събира статистическа информация от общата съвкупност от отчетни единици и съобразно нуждите за изпълнение на задачите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ). Съгласно член 2, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 2533/98 дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (наричани по-долу „ДСИЦ“), са част от общата съвкупност от отчетни единици за целите на изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, inter alia, в областта на паричната и финансовата статистика. Освен това член 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква ЕЦБ да определи действителната съвкупност от отчетни единици в рамките на общата съвкупност от отчетни единици и ѝ дава право частично или изцяло да освободи конкретни категории отчетни единици от изпълнение на изискванията ѝ за статистическа отчетност.
(3)
Целта на данните за ДСИЦ е да се предоставят на ЕЦБ подходящи статистически данни за финансовите дейности на подсектора на ДСИЦ в държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), които се разглеждат като една икономическа територия.
(4)
Предвид тесните връзки между секюритизационните дейности на ДСИЦ и парично-финансовите институции (ПФИ) се изисква последователно, допълващо се и интегрирано отчитане от ДСИЦ и ПФИ. Поради това е необходимо статистическата информация, предоставена в съответствие с настоящия регламент, да се разглежда заедно с изискванията за данни, предоставяни от ПФИ, относно секюритизирани кредити, както е установено в Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2013/33) (4).
(5)
Интегрираният подход за отчитане на ДСИЦ и ПФИ и дерогациите, предвидени в настоящия регламент, целят минимизиране на разходите по отчитането за отчетните единици и избягване на застъпване при отчитането на статистическа информация от ДСИЦ и ПФИ.
(6)
НЦБ следва да бъдат оправомощени да освобождават ДСИЦ от изисквания за статистическа отчетност, които биха предизвикали неоснователно високи разходи, сравнени с тяхната статистическа полза.
(7)
Въпреки че регламентите, приети от ЕЦБ, съгласно член 34.1 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), не създават права и не възлагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. Съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98 припомня, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение за организиране и прилагане на национално равнище на всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за уместни при събирането на статистическата информация, необходима за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(8)
Следва да се прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(9)
Член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламенти или решения на ЕЦБ,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„ДСИЦ“ означава предприятие, което е създадено съгласно националното право или правото на Съюза по силата на едно от следните:
i)
договорно право, като взаимен фонд, управляван от управляващи дружества;
ii)
право за доверително управление;
iii)
дружествено право, като акционерно дружество или дружество с ограничена отговорност;
iv)
друг подобен механизъм;
и чиято основна дейност отговаря едновременно на следните два критерия:
а)
предприятието възнамерява да извършва или извършва една или повече секюритизационни транзакции и структурата му е предназначена да изолира задълженията за плащане на предприятието от тези на инициатора, или на застрахователното, или презастрахователното предприятие; и
б)
предприятието емитира или възнамерява да емитира дългови ценни книжа, други дългови инструменти, дялови единици на секюритизационни фондове и/или финансови деривати (наричани по-долу „инструментите за финансиране“) и/или юридически или икономически притежава или може да притежава базови активи, използвани при емитиране на инструменти за финансиране, които се предлагат за продажба на обществеността или са продадени на базата на частни емисии.
Това определение не включва:
а)
парично-финансови институции (ПФИ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
б)
инвестиционни фондове (ИФ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1073/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2013/38) (5);
в)
застрахователни предприятия или презастрахователни предприятия, както са определени в член 13 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (6);
г)
лица, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които управляват и/или предлагат алтернативни инвестиционни фондове, както са определени в член 4, параграф 1 от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които попадат в приложното поле на Директива 2011/61/ЕС съгласно член 2 от нея (7);
2.
„секюритизация“ означава транзакция или схема, при която лице, което е отделено от инициатора или застрахователно или презастрахователно предприятие, и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, емитира инструменти за финансиране за инвеститори, и е изпълнено едно или повече от следните:
а)
актив или съвкупност от активи, или част от тях, е прехвърлен на лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, или чрез прехвърляне на правото на собственост или правото на ползване върху тези активи от инициатора, или чрез синдикиране;
б)
кредитният риск на актива или съвкупността от активи, или част от тях, е прехвърлен чрез използването на кредитни деривати, гаранции или друг подобен механизъм на инвеститорите в инструментите за финансиране, емитирани от лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата;
в)
застрахователните рискове са прехвърлени от застрахователно или презастрахователно предприятие на отделено лице, което е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, при което лицето изцяло финансира своята експозиция към такива рискове чрез емитиране на инструменти за финансиране, а правата за изплащане на инвеститорите в тези инструменти са подчинени на презастрахователните задължения на лицето;
Когато са емитирани такива инструменти за финансиране, те не представляват задължения за плащане на инициатор или застрахователно или презастрахователно предприятие;
3.
„инициатор“ означава лицето, прехвърлящо активи или съвкупност от активи, и/или кредитния риск на активите или на съвкупността от активи на секюритизационната структура;
4.
„отчетна единица“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
5.
„резидент“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98. За целите на настоящия регламент, ако за юридическо лице липсва физическо измерение, неговото постоянно пребиваване се определя от икономическата територия, съгласно чието право е учредено лицето. Ако лицето не е формално учредено, за критерий се използва юридическото седалище, по-точно държавата, чиято правна система урежда създаването и съществуването на лицето;
6.
„съответна НЦБ“ е НЦБ на държава членка от еврозоната, в която ДСИЦ е резидент;
7.
„предприемане на дейност“ означава всяка дейност, включително всякакви подготвителни мерки, свързани със секюритизацията, различни от самото установяване на лице, което не се очаква да започне секюритизационна дейност в следващите шест месеца. Всяка дейност, започната от ДСИЦ, след като секюритизационната дейност става обозрима, означава предприемане на дейност.
Член 2
Съвкупност от отчетни единици
1. ДСИЦ резиденти на територията на държави членки от еврозоната образуват общата съвкупност от отчетни единици. Общата съвкупност от отчетни единици подлежи на задължението, установено в член 3, параграф 2.
2. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от общата съвкупност от отчетни единици, с изключение на тези ДСИЦ, които съгласно член 5, параграф 1, буква в) са изцяло освободени от изисквания за статистическа отчетност. Действителната съвкупност от отчетни единици подлежи на изискванията за статистическа отчетност, установени в член 4, като се спазват дерогациите, установени в член 5. ДСИЦ, които са задължени да отчитат своите годишни финансови отчети съгласно член 5, параграф 3 или към които се прилагат ad hoc отчетни задължения съгласно член 5, параграф 5, образуват също част от действителната съвкупност от отчетни единици.
3. Ако ДСИЦ не е юридическо лице съгласно неговото национално право, лицата, които са правно овластени да представляват ДСИЦ, или при липса на формално представителство - лицата, които съгласно приложимото национално право носят отговорност за действията на ДСИЦ, се считат за отчетни единици съгласно настоящия регламент.
Член 3
Списък на ДСИЦ за статистически цели
1. Изпълнителният съвет съставя и поддържа за статистически цели списък на ДСИЦ, които образуват общата съвкупност от отчетни единици, към които се прилага настоящият регламент. ДСИЦ представят на НЦБ данните, които НЦБ изискват в съответствие с Насоки ЕЦБ/2007/9 от 1 август 2007 г. относно паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари (8). НЦБ и ЕЦБ правят достъпни този списък и неговите актуализации в подходяща форма, включително по електронен път, чрез интернет или, по искане от съответната отчетна единица, на хартия.
2. ДСИЦ информира съответната НЦБ за своето съществуване в срок до една седмица от датата, на която ДСИЦ е предприело дейност, независимо от това дали очаква да бъде обект на някое от изискванията за статистическа отчетност съгласно настоящия регламент.
3. Ако последният достъпен електронен вариант на посочения в параграф 1 списък е неточен, ЕЦБ не налага санкции на отчетна единица, която не е изпълнила надлежно изискванията за статистическа отчетност, доколкото изискването, посочено в параграф 2, е изпълнено и отчетната единица е разчитала добросъвестно на неправилния списък.
Член 4
Тримесечни изисквания за статистическа отчетност и правила за отчитане
1. Действителната съвкупност от отчетни единици предоставя на съответната НЦБ, на тримесечие, данни за салдата, финансовите транзакции и отписванията/намаляванията на стойността на активите и пасивите на ДСИЦ, в съответствие с приложения I и II.
2. НЦБ могат да събират статистическата информация за емитирани и притежавани от ДСИЦ ценни книжа, необходима за изпълнение на изискванията за статистическа отчетност по параграф 1, на база ценна книга по ценна книга, доколкото данните, посочени в параграф 1, могат да се извлекат съгласно минималните статистически стандарти, определени в приложение III. Без да се засягат изискванията за своевременност, изложени в член 6, НЦБ могат да изискват предоставянето на данни ценна книга по ценна книга за финансови транзакции с ценни книжа, притежавани от ДСИЦ в съответствие с един от подходите, посочени в приложение I, част I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2012/24) (9).
3. Без да се засягат правилата за отчитане, установени в приложение II, всички активи и пасиви на ДСИЦ се отчитат съгласно настоящия регламент в съответствие с правилата за отчитане, установени в съответното национално законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (10). Счетоводните правила от съответното национално законодателство, транспониращо Четвърта директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г., приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора, относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (11), се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в обхвата на националното законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО. Всички други относими национални или международни счетоводни стандарти или практики се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в националното законодателство, транспониращо някоя от тези директиви.
4. Когато параграф 3 изисква отчитането на инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, НЦБ могат да освободят ДСИЦ от отчитането на тези инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, ако възникналите разходи за ДСИЦ биха били неоснователно високи. В този случай ДСИЦ прилагат оценката, използвана за целите на инвеститорските доклади.
5. Когато съгласно националните пазарни практики, наличните данни се отнасят до някоя дата в рамките на тримесечието, НЦБ могат да разрешат на отчетните единици да отчитат тези тримесечни данни, ако данните са съвместими и ако са взети предвид големите транзакции, настъпили между тази дата и края на тримесечието.
6. Вместо да предоставят данните за финансовите транзакции, посочени в параграф 1, отчетните единици могат, съгласувано със съответната НЦБ, да предоставят корекции от преоценка и други изменения в обема, които позволяват НЦБ да извлече финансовите транзакции.
7. Вместо да предоставят данни за отписвания/намалявания на стойността, посочени в параграф 1, отчетната единица може, съгласувано със съответната НЦБ, да предостави друга информация, която позволява на НЦБ да извлече необходимите данни за отписвания/намалявания на стойността.
Член 5
Дерогации
1. НЦБ могат да предоставят дерогации от изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 4, както следва:
а)
За кредити, предоставени от ПФИ от еврозоната, с разбивка по матуритет, сектор и резидентност на длъжниците, и където ПФИ продължават да обслужват секюритизираните кредити по смисъла на Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ могат да предоставят на ДСИЦ дерогации от отчитането на данни за тези кредити. Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) предвижда тези данни да се отчитат.
б)
НЦБ могат да освободят ДСИЦ от всички изисквания за статистическа отчетност, посочени в приложение I, освен от задължението да отчитат на тримесечие данни за салдата на общите активи в края на тримесечието, при условие че ДСИЦ, които допринасят за тримесечната сметка за агрегирани активи, представляват най-малко 95 % от общите активи по салда на ДСИЦ във всяка държава членка от еврозоната. НЦБ проверяват своевременно изпълнението на това условие, за да разрешат или оттеглят, ако е необходимо, всяка дерогация с действие от началото на всяка календарна година.
в)
Доколкото данните, посочени в член 4, могат да се извлекат, съгласно минималните статистически стандарти, описани в приложение III, от други статистически, публични или надзорни източници на данни и без да се засягат букви а) и б), НЦБ могат, след консултиране с ЕЦБ, изцяло или частично да освободят отчетните единици от изискванията за статистическа отчетност, посочени в приложение I.
2. ДСИЦ могат да изберат, с предварителното съгласие на съответната НЦБ, да не използват дерогациите, посочени в параграф 1, и вместо това да изпълнят пълните изисквания за статистическа отчетност, определени в член 4.
3. ДСИЦ, които се ползват от дерогация по смисъла на параграф 1, буква в), предоставят годишните си счетоводни отчети на съответната НЦБ, ако те не са достъпни от публични източници, в рамките на шест месеца след края на отчетния период или възможно най-рано след това, съгласно приложимата национална правна практика, където ДСИЦ е резидент. Съответната НЦБ уведомява тези ДСИЦ, спрямо които се прилага това изискване за отчетност.
4. Съответната НЦБ оттегля дерогацията, установена в параграф 1, буква в), ако данните от статистически стандарти, сравними с тези, посочени в настоящия регламент, не са били предоставени навреме на съответната НЦБ за три последователни отчетни периода, независимо от всяко неизпълнение, по причина на съответното ДСИЦ. ДСИЦ започва отчитането на данни, както е посочено в член 4, не по-късно от три месеца от датата, на която съответната НЦБ е уведомила отчетните единици, че дерогацията е оттеглена.
5. Без да се засяга параграф 3, за да се отговори на изискванията, посочени в настоящия регламент, НЦБ могат да отправят ad hoc изисквания за статистическа отчетност към ДСИЦ, на които са предоставени дерогации по смисъла на параграф 1, буква в). ДСИЦ отчитат информацията, поискана на ad hoc база, в рамките на 15 работни дни след искането, направено от съответната НЦБ.
Член 6
Срокове
НЦБ представят на ЕЦБ данни за агрегирани тримесечни активи и пасиви, покриващи позициите на резидентни ДСИЦ, до края на работния ден на 28-ия работен ден, следващ края на тримесечието, за което се отнасят данните. НЦБ определят крайни срокове за получаване на данни от отчетните единици.
Член 7
Минимални стандарти и национални правила за отчитане
1. Отчетните единици спазват изискванията за статистическа отчетност, приложими спрямо тях, в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
2. НЦБ определят и прилагат, в съответствие с националните изисквания, правилата за отчитане, които да бъдат спазвани от действителната съвкупност от отчетни единици. НЦБ гарантират, че тези правила за отчитане осигуряват изискуемата статистическа информация и позволяват точна проверка за съответствие с концепции и с минималните стандарти за предаване, точност и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 8
Проверка и принудително събиране
НЦБ упражняват правото да проверяват или да събират принудително информацията, която отчетните единици трябва да предоставят съгласно настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ тя самата да упражнява тези права. По-специално, НЦБ упражняват това право, когато дадена институция, включена в действителната съвкупност от отчетни единици, не покрива минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 9
Първо отчитане
1. Първото отчитане започва с тримесечни данни за четвъртото тримесечие на 2014 г.
2. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, започвайки от началото на секюритизационната дейност.
3. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност преди приемане на еврото в тяхната държава членка след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, от референтния период, през който държавата членка е приела еврото. За референтния период, през който държавата членка е приела еврото, ДСИЦ отчита само салда.
Член 10
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 24/2009 (ЕЦБ/2008/30) се отменя, считано от 1 януари 2015 година.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 11
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 18 октомври 2013 година.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1075/2013
(2013. gada 18. oktobris)
par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku
(pārstrādāta versija)
(ECB/2013/40)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1)
Skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).
(2)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka finanšu instrumentsabiedrības (turpmāk - “FIS”) ir atsauces pārskatu sniedzējas ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces kopas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.
(3)
FIS datu galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par FIS apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk - “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju.
(4)
Ņemot vērā FIS vērtspapīrošanas darbību un monetāro finanšu iestāžu (MFI) ciešo saikni, nepieciešama konsekventa, savstarpēji papildinoša un integrēta MFI un FIS pārskatu sniegšana. Tāpēc saskaņā ar šo regulu sniegtā statistiskā informācija jāaplūko saistībā ar MFI noteiktajām datu prasībām attiecībā uz vērtspapīrotajiem kredītiem, kas noteiktas Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulā (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4).
(5)
Integrētā pieeja FIS un MFI pārskatu sniegšanai un šajā regulā paredzētie atbrīvojumi vērsti uz to, lai samazinātu pārskatu sniedzējiem noteikto pārskatu sniegšanas slogu un novērstu FIS un MFI sniegtās statistiskās informācijas pārklāšanos.
(6)
NCB būtu jābūt tiesībām atbrīvot FIS no statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes, kas varētu radīt salīdzinājumā ar statistikas ieguvumiem nepamatoti augstas izmaksas.
(7)
Lai gan regulas, ko ECB pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk - “ECBS Statūti”) 34.1. pantu, nepiešķir tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk - “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā ietverta atsauce uz to, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un statistikas jomā laikus sagatavotos šo valstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm.
(8)
Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.
(9)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“FIS” ir uzņēmums, kas saskaņā ar nacionālajiem vai Savienības tiesību aktiem izveidots atbilstoši:
i)
līgumtiesībām - kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds;
ii)
trasta tiesībām;
iii)
komercsabiedrību tiesībām - kā akciju sabiedrība vai sabiedrība ar ierobežotu atbildību;
iv)
vai kā jebkurš cits līdzīgs mehānisms,
un kura pamatdarbība atbilst šādiem diviem kritērijiem:
a)
tas gatavojas veikt vai veic vienu vai vairākus vērtspapīrošanas darījumus, un tā struktūra paredzēta, lai izolētu uzņēmuma maksājumu saistības no darījuma iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības maksājumu saistībām; un
b)
tas emitē vai gatavojas emitēt parāda vērtspapīrus, citus parāda instrumentus, vērtspapīrošanas fondu daļas un/vai atvasinātos finanšu instrumentus (tālāk tekstā - “finanšu instrumenti”), kā arī tam juridiski vai ekonomiski pieder vai var piederēt aktīvi, kas ir pamatā tādu finanšu instrumentu emisijai, kuri tiek pārdoti publiskajā apgrozībā vai pārdoti, izmantojot privāto izvietojumu.
Šajā definīcijā netiek iekļautas:
a)
Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā definētās monetārās finanšu iestādes (MFI);
b)
Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulas (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (5) 1. pantā definētie ieguldījumu fondi (IF);
c)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (6) 13. pantā definētās apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības;
d)
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri pārvalda un/vai pārdod alternatīvo ieguldījumu fondus, kā tie definēti 4. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvā 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (7), un uz kuriem Direktīva 2011/61/ES attiecas saskaņā ar tās 2. pantu;
2)
“vērtspapīrošana” ir darījums vai shēma, kuros no iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības nošķirta struktūra, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, ieguldītājiem emitē finansēšanas instrumentus un tiek veikta kāda no šīm darbībām:
a)
aktīvs vai aktīvu kopums, vai to daļa tiek nodoti no iniciatora nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, nododot iniciatora formāli nostiprinātas īpašumtiesības uz šiem aktīviem vai patiesā labuma gūšanas iespējas vai arī izmantojot pakārtotu līdzdalību;
b)
aktīva vai aktīvu kopuma, vai to daļas kredītrisks, izmantojot kredīta atvasinātos finanšu instrumentus, garantijas vai jebkādu līdzīgu mehānismu, tiek nodots ieguldītājiem finansēšanas instrumentos, kurus emitējusi no iniciatora nošķirta struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu;
c)
apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība nodod apdrošināšanas riskus nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, kuras ietvaros šī struktūra pilnā apjomā nodrošina līdzekļus, lai segtu uzņemto riskus, emitējot finansēšanas instrumentus, un ieguldītāju šādos finansēšanas instrumentos tiesības uz atmaksu ir pakārtotas šīs struktūras pārapdrošināšanas saistībām.
Ja šādi finansēšanas instrumenti tiek emitēti, tie netiek uzskatīti par iniciatora (vai attiecīgi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības) maksājuma saistībām;
3)
“iniciators” ir aktīvu vai aktīvu kopuma un/vai aktīva vai aktīvu kopuma kredītriska nodevējs vērtspapīrošanas struktūrai;
4)
“pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;
5)
“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu;
6)
“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir attiecīgā FIS;
7)
“darbības uzsākšana” ir jebkura darbība, t. sk. sagatavošanās pasākumi, kas saistīta ar vērtspapīrošanu un kas nav tikai tādas struktūras nodibināšana, kura tuvāko sešu mēnešu laikā vērtspapīrošanas darbības neveiks. Jebkura FIS darbība, kas veikta pēc tam, kad ir skaidrs, ka tiks veikta vērtspapīrošana, ir darbības uzsākšana.
2. pants
Pārskatu sniedzēji
1. Atsauces pārskatu sniedzējas ir FIS, kas ir euro zonas dalībvalstu rezidentes. Uz atsauces pārskatu sniedzējiem attiecas 3. panta 2. punktā noteiktie pienākumi.
2. Faktiskie pārskatu sniedzēji ir atsauces pārskatu sniedzēji, izņemot tās FIS, kuras saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu ir pilnīgi atbrīvotas no statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes. Uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem attiecas 4. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības, ievērojot 5. pantā noteiktos atbrīvojumus. FIS, kurām jāsniedz to gada finanšu pārskats saskaņā ar 5. panta 3. punktu vai uz kurām attiecas ad hoc pārskatu sniegšanas pienākumi saskaņā ar 5. panta 5. punktu, arī ir faktiskie pārskatu sniedzēji.
3. Ja FIS saskaņā ar tās nacionālajiem tiesību aktiem nav juridiskā persona, par šajā regulā noteiktajiem pārskatu sniedzējiem tiks uzskatītas personas, kas juridiski pilnvarotas pārstāvēt FIS, vai formālas pārstāvības neesamības gadījumā - personas, kas atbilstoši piemērojamiem nacionālajiem tiesību aktiem atbild par FIS darbībām.
3. pants
FIS saraksts statistikas vajadzībām
1. ECB Valde, ievērojot šīs regulas noteikumus, izveido un uztur statistikas vajadzībām to FIS sarakstu, kuras ir atsauces pārskatu sniedzēji. FIS iesniedz NCB datus, ko NCB prasa saskaņā ar 2007. gada 1. augusta Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (8). NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, t. sk. ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma - papīra dokumenta veidā.
2. FIS par savu pastāvēšanu informē attiecīgo NCB vienas nedēļas laikā no dienas, kad tā sākusi darbību, neatkarīgi no tā, vai tā gaida vai negaida, ka uz to attieksies jebkuras statistikas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu.
3. Ja 1. punktā minētā saraksta jaunākais pieejamais elektroniskais variants nav pareizs, ECB nepiemēro sankcijas pret pārskatu sniedzēju, kas nav pienācīgi izpildījis statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ja izpildīta 2. punktā paredzētā prasība un ja pārskatu sniedzējs labticīgi paļāvies uz nepareizo sarakstu.
4. pants
Statistikas ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasības un pārskatu sniegšanas noteikumi
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji saskaņā ar I un II pielikumu katru ceturksni attiecīgajai NCB sniedz datus par FIS aktīvu un pasīvu atlikumiem, finanšu darījumiem un pilnīgu vai daļēju norakstīšanu.
2. NCB 1. punktā minēto statistisko informāciju par FIS emitētajiem un turētajiem vērtspapīriem, kas nepieciešama, lai izpildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, var vākt individuālu vērtspapīru līmenī, ciktāl 1. punktā minētos datus var iegūt saskaņā ar III pielikumā norādītajiem obligātajiem statistikas standartiem. Neierobežojot 6. pantā izklāstītās savlaicīguma prasības, NCB var pieprasīt sniegt datus par finanšu darījumiem ar FIS turētiem parāda vērtspapīriem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar vienu no Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (9) I pielikuma I daļas 2. iedaļā minētajām pieejām.
3. Neierobežojot II pielikumā noteiktos pārskatu sniegšanas noteikumus, par visiem FIS aktīviem un pasīviem datus saskaņā ar šo regulu sniedz atbilstoši pārskatu sniegšanas noteikumiem, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, kuri transponē Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (10). Uz FIS, kuras neietilpst Direktīvas 86/635/EEK transponējošo tiesību aktu piemērošanas jomā, attiecas grāmatvedības noteikumi attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, kas transponē Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (11). Uz FIS, kurām nepiemēro nevienu no nacionālajiem tiesību aktiem, kas transponē šīs direktīvas, attiecas citi attiecīgie nacionālie vai starptautiskie grāmatvedības standarti vai prakse.
4. Ja 3. punkts prasa sniegt datus par instrumentiem, novērtējot pēc tirgus cenas, NCB var atbrīvot FIS no šo instrumentu datu sniegšanas, novērtējot pēc tirgus cenas, ja FIS radītās izmaksas būtu nepamatoti augstas. Šādā gadījumā FIS piemēro novērtējumu, kuru izmanto pārskatu ieguldītājiem sagatavošanai.
5. Ja saskaņā ar nacionālā tirgus praksi pieejamie dati attiecas uz jebkuru ceturkšņa dienu, NCB var pārskatu sniedzējiem atļaut sniegt šos ceturkšņa datus, ja vien dati ir salīdzināmi un tiek ņemti vērā nozīmīgi darījumi, kas notiek laikā starp konkrēto dienu un ceturkšņa beigām.
6. Šā panta 1. punktā minēto datu par finanšu darījumiem vietā pārskatu sniedzējs pēc vienošanās ar attiecīgo NCB var sniegt datus par pārvērtēšanas korekcijām un citām apjoma pārmaiņām, no kurām NCB var iegūt informāciju par finanšu darījumiem.
7. Šīā panta 1. punktā minētās pilnīgas vai daļējas norakstīšanas vietā pārskatu sniedzējs pēc vienošanās ar attiecīgo NCB var sniegt citu informāciju, kas NCB ļauj iegūt prasītos datus par pilnīgu vai daļēju norakstīšanu.
5. pants
Atbrīvojumi
1. NCB var piešķirt šādus atbrīvojumus no 4. pantā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām:
a)
attiecībā uz kredītiem, kuru iniciators ir euro zonas MFI un kuri iedalīti pēc termiņa, sektora un debitora rezidences vietas, ja MFI turpina apkalpot vērtspapīrotos kredītus Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) izpratnē, NCB var piešķirt FIS atbrīvojumu no datu sniegšanas par šiem kredītiem. Šo datu sniegšana paredzēta Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33);
b)
NCB var atbrīvot FIS no visām I pielikumā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām, izņemot no pienākuma katru ceturksni sniegt ceturkšņa beigu atlikumu datus par kopējiem aktīviem, ar nosacījumu, ka FIS, kas sniedz savu ieguldījumu ceturkšņa kopējos aktīvos/pasīvos, veido vismaz 95 % no kopējiem FIS aktīviem atlikumu ziņā katrā iesaistītajā dalībvalstī. NCB pārbauda šā nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā;
c)
ciktāl 4. pantā minētos datus, ievērojot III pielikumā norādītos obligātos statistikas standartus, var iegūt no citiem statistikas, publiski pieejamiem vai uzraudzības datu avotiem, neierobežojot a) un b) apakšpunktu, NCB pēc apspriešanās ar ECB var pilnībā vai daļēji atbrīvot pārskatu sniedzējus no I pielikumā izklāstītajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.
2. FIS ar attiecīgās NCB iepriekšēju piekrišanu var izvēlēties neizmantot 1. punktā minētos atbrīvojumus un pilnībā pildīt 4. pantā norādītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
3. FIS, kam piešķirts atbrīvojums 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, attiecīgajai NCB ziņo to gada finanšu pārskatus, ja tie nav pieejami publiski, sešu mēnešu laikā pēc atsauces perioda beigām vai pēc iespējas ātrāk pēc tam, kā arī saskaņā ar FIS rezidences vietā piemērojamo nacionālo praksi. Attiecīgā NCB par to paziņo tām FIS, uz kurām attiecas šī pārskatu sniegšanas prasība.
4. Attiecīgā NCB atceļ 1. punkta c) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu, ja attiecīgajai NCB neatkarīgi no iesaistītās FIS vainas pakāpes trīs secīgu pārskatu sniegšanas periodu laikā nav laikus darīti pieejami dati, kuru statistiskais standarts ir salīdzināms ar šajā regulā noteikto. FIS sāk sniegt 4. pantā minētos datus ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā NCB pārskatu sniedzējiem darījusi zināmu, ka atbrīvojums ir atcelts.
5. Neierobežojot 3. punktu, lai ievērotu šajā regulā izklāstītās prasības, NCB var noteikt FIS, kam saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķirts atbrīvojums, ad hoc statistikas pārskatu sniegšanas prasības. FIS ad hoc prasīto informāciju sniedz 15 dienu laikā pēc attiecīgās NCB pieprasījuma izteikšanas.
6. pants
Savlaicīgums
NCB iesniedz ECB datus par ceturkšņa kopsavilkuma aktīviem un pasīviem, aptverot rezidentu FIS pozīcijas, līdz darba laika beigām 28. darbdienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas šie dati. NCB nosaka termiņu datu saņemšanai no pārskatu sniedzējiem.
7. pants
Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums
1. Pārskatu sniedzēji pilda statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas saskaņā ar III pielikumā noteiktajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.
2. Pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt III pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
8. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktiskie pārskatu sniedzēji neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.
9. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
1. Pirmā pārskatu sniegšana par ceturkšņa datiem sākas 2014. gada 4. ceturksnī.
2. FIS, kas darbību uzsāk pēc 2014. gada 31. decembra, pārskatu sniegšanu veicot pirmo reizi, sniedz ceturkšņa datus par laiku kopš vērtspapīrošanas darbības sākuma.
3. FIS, kas darbību uzsāk pirms euro ieviešanas dalībvalstī (pēc 2014. gada 31. decembra), pārskatu sniegšanu veicot pirmo reizi, sniedz ceturkšņa datus, sākot ar atsauces laika posmu, kurā dalībvalsts ieviesa euro. Par atsauces laika posmu, kurā dalībvalsts ieviesa euro, FIS sniedz datus tikai par atlikumiem
10. pants
Atcelšana
1. Regula (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) tiek atcelta no 2015. gada 1. janvāra.
2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
11. pants
Nobeiguma noteikums
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 18. oktobrī