РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 316/2014 НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2014 година
относно прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на категории споразумения за трансфер на технологии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент № 19/65/ЕИО на Съвета от 2 март 1965 г. за прилагането на член 85, параграф 3 от Договора по отношение на определени категории споразумения и съгласувани практики (1), и по-специално член 1 от него,
след като публикува проект на настоящия регламент,
след като се консултира с Консултативния комитет по ограничителни практики и господстващо положение,
като има предвид, че:
(1)
Регламент № 19/65/ЕИО оправомощава Комисията да прилага чрез регламент член 101, параграф 3 от Договора към определени категории споразумения за трансфер на технологии и съответните съгласувани практики, по които споразумения страни са само две предприятия, попадащи в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора.
(2)
В съответствие с Регламент № 19/65/ЕИО Комисията прие по-специално Регламент (ЕО) № 772/2004 на Комисията (2). В Регламент (ЕО) № 772/2004 се определят категориите споразумения за трансфер на технологии, които според Комисията отговарят по принцип на условията по член 101, параграф 3 от Договора. Предвид общия положителен опит от прилагането на този регламент, чието действие изтича на 30 април 2014 г., и като се вземе предвид допълнително придобитият опит след приемането му, е целесъобразно да се приеме нов регламент за групово освобождаване.
(3)
Настоящият регламент следва да отговаря на двете изисквания за гарантиране на ефикасна защита на конкуренцията и осигуряване на достатъчна правна сигурност за предприятията. Постигането на тези цели следва да бъде съобразено с необходимостта от възможно най-голямо опростяване на административния надзор и на нормативната уредба.
(4)
Споразуменията за трансфер на технологии се отнасят до лицензирането на права върху технологии. Такива споразумения обикновено повишават икономическата ефективност и насърчават конкуренцията, тъй като могат да намалят дублирането на научноизследователската и развойната дейност, да увеличат стимула за първоначални изследвания и разработки, да подтикнат към засилено новаторство, да улеснят разпространението и да създадат пазарна конкуренция на продуктовия пазар.
(5)
Вероятността такива последици като повишаването на ефективността и насърчаването на конкуренцията да превишават по значение евентуалните антиконкурентни последици поради съдържащите се в споразуменията за трансфер на технологии ограничения зависи от степента на пазарна мощ на съответните предприятия, т.е. до каква степен тези предприятия срещат конкуренция в лицето на предприятия, които притежават взаимозаменяеми технологии, или предприятия, които произвеждат взаимозаменяеми продукти.
(6)
Настоящият регламент следва да се прилага само към споразумения за трансфер на технологии между лицензодател и лицензополучател. Той следва да се прилага към такива споразумения, дори ако споразумението съдържа условия, свързани с повече от едно равнище на търговска дейност, например чрез изискване лицензополучателят да изгради отделна система за разпространение и чрез определяне на задълженията, които лицензополучателят трябва или може да налага на търговците на произведените в съответствие с лиценза продукти. Тези условия и задължения обаче трябва да съответстват на правилата за конкуренция, приложими към споразуменията за доставка и разпространение, съдържащи се в Регламент (ЕС) № 330/2010 на Комисията (3). Споразуменията за доставка и разпространение, сключени между лицензополучател и купувачите на неговите продукти, предмет на споразумението, не следва да се освобождават по силата на настоящия регламент.
(7)
Настоящият регламент следва да се прилага само към споразумения, при които лицензодателят разрешава на лицензополучателя и/или на един или повече от неговиите подизпълнители да използват лицензираната технология, евентуално след допълнителни научни изследвания и развойна дейност от страна на лицензополучателя и/или неговия подизпълнител или подизпълнители, с цел производство на стоки или извършване на услуги. Той не следва да се прилага за лицензиране в контекста на споразуменията за изследвания и разработки, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) № 1217/2010 на Комисията (4), или за лицензиране в контекста на споразуменията за специализация, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) № 1218/2010 на Комисията (5). Той не следва също да се прилага към споразумения, чиято цел е възпроизвеждането и разпространението на софтуерни продукти със защитени авторски права, тъй като такива споразумения не засягат лицензирането на технологии за производство, а по-скоро наподобяват споразуменията за дистрибуция. Регламентът не следва да се прилага и към споразуменията за създаване на технологични обединения, т.е. споразумения за обединяване на технологии с цел лицензирането им за трети страни, нито за споразуменията, по силата на които технологичното обединение се лицензира в полза на тези трети страни.
(8)
За прилагането на член 101, параграф 3 от Договора посредством регламент не е необходимо да се определят споразуменията за трансфер на технологии, които могат да попадат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора. При индивидуалната преценка на споразуменията по член 101, параграф 1 трябва да бъдат взети предвид няколко фактора, и по-специално структурата и динамиката на съответните технологични и продуктови пазари.
(9)
Привилегията да се ползва предвиденото в настоящия регламент групово освобождаване следва да се ограничава до споразуменията, за които с достатъчна увереност може да се приеме, че отговарят на изискванията, посочени в член 101, параграф 3 от Договора. За да се постигнат ползите и целите на трансфера на технологии, настоящият регламент следва да обхваща не само трансфера на технологии като такъв, но също и другите разпоредби, съдържащи се в споразуменията за трансфер на технологии, ако и доколкото те са пряко свързани с производството или продажбата на продуктите, предмет на споразумението.
(10)
Що се отнася до споразуменията за трансфер на технологии между конкуренти, може да се предположи, че когато техният общ дял от съответните пазари не надвишава 20 % и споразуменията не съдържат някои силно антиконкурентни ограничения, тези споразумения обикновено водят до усъвършенстване на производството и разпространението и позволяват на потребителите да получат справедлив дял от произтичащите от това ползи.
(11)
Що се отнася до споразуменията за трансфер на технологии между неконкуренти, може да се предположи, че когато индивидуалният им дял от съответните пазари не надвишава 30 % и споразуменията не съдържат някои силно антиконкурентни ограничения, тези споразумения обикновено водят до усъвършенстване на производството и разпространението и позволяват на потребителите да получат справедлив дял от произтичащите от това ползи.
(12)
Ако приложимият праг на пазарен дял е надвишен на един или на няколко продуктови или технологични пазара, груповото освобождаване следва да не се прилага към споразумението за съответните пазари.
(13)
Не може да има презумпция, че над тези прагове на пазарен дял споразуменията за трансфер на технологии попадат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора. Например споразумения за предоставяне на изключителен лиценз между неконкурентни предприятия често попадат извън приложното поле на член 101, параграф 1. Също така не може да има презумпция, че над тези прагове на пазарен дял споразуменията за трансфер на технологии, които попадат в приложното поле на член 101, параграф 1, не отговарят на условията за освобождаване. Не може обаче да има също презумпция, че те обикновено ще водят до обективни предимства от такова естество и величина, че да компенсират пречките, които създават за конкуренцията.
(14)
С настоящия регламент не следва да се освобождават споразуменията за трансфер на технологии, съдържащи ограничения, които са абсолютно необходими за усъвършенстване на производството или на разпространението. По-специално споразуменията за трансфер на технологии, които съдържат някои силно антиконкурентни ограничения, като определянето на цените за трети страни, следва да бъдат изключени от предвидената в настоящия регламент привилегия за групово освобождаване, независимо от пазарните дялове на съответните предприятия. При наличието на такива съществени ограничения цялото споразумение следва да се изключи от привилегията за групово освобождаване.
(15)
С цел да бъдат запазени стимулите за новаторство и защитено правилното прилагане на правата върху интелектуална собственост, някои ограничения следва да се изключат от привилегията за групово освобождаване. По-специално следва да бъдат изключени задълженията за изключително обратно предоставяне за отделни подобрения и клаузите за неоспорване. Когато в лицензионен договор е включено такова ограничение, само въпросното ограничение следва да се изключи от привилегията за групово освобождаване.
(16)
Праговете на пазарен дял и неосвобождаването на споразумения за трансфер на технологии, които съдържат силно антиконкурентните ограничения и изключените ограничения, предвидени в настоящия регламент, по принцип ще гарантират, че чрез споразуменията, за които се прилага груповото освобождаване, не се предоставя възможност на участващите в тях предприятия да премахват конкуренцията по отношение на значителна част от въпросните продукти.
(17)
Съгласно член 29, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1/2003 на Съвета (6) Комисията може да оттегли възможността настоящият регламент да се прилага, когато в конкретен случай установи, че споразумение за трансфер на технологии, към което се прилага предвиденото в настоящия регламент освобождаване, въпреки всичко поражда последици, които са несъвместими с член 101, параграф 3 от Договора. Това може да се случи по-специално при намаляване на стимулите за новаторство или при възпрепятстване на достъпа до пазари.
(18)
В съответствие с член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1/2003 орган за защита на конкуренцията на държава членка може да оттегли възможността настоящият регламент да се прилага на територията на тази държава членка или на част от нея, ако се установи, че в определен случай споразумение, към което се прилага предвиденото в настоящия регламент освобождаване, въпреки всичко поражда последици, които са несъвместими с член 101, параграф 3 от Договора, на територията на тази държава членка или на част от нея и когато тази територия има всички характеристики на отделен географски пазар.
(19)
С цел засилване на надзора върху паралелни мрежи от споразумения за трансфер на технологии, които пораждат сходни ограничителни последици и обхващат повече от 50 % от даден пазар, Комисията може чрез регламент да обяви настоящия регламент за неприложим към споразумения за трансфер на технологии, които съдържат специфични ограничения, свързани със съответния пазар, с което да възстанови пълното прилагане на разпоредбите на член 101 от Договора по отношение на такива споразумения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„споразумение“ означава споразумение, решение на сдружение от предприятия или съгласувана практика;
б)
„права върху технологии“ означава ноу-хау и следните права или комбинация от тях, включително заявки или заявки за регистрация на тези права:
i)
патенти;
ii)
полезни модели;
iii)
права върху дизайн;
iv)
топологии на полупроводникови изделия;
v)
сертификати за допълнителна закрила за лекарствени или други продукти, за които могат да бъдат получени такива сертификати за допълнителна закрила;
vi)
сертификати за растителни видове; и
vii)
авторски права върху софтуер;
в)
„споразумение за трансфер на технологии“ означава:
i)
споразумение за лицензиране на права върху технология, сключено между две предприятия за целите на производството на продукти, предмет на споразумението, от лицензополучателя и/или негов подизпълнител или подизпълнители;
ii)
прехвърлянe на права върху технологии между две предприятия за целите на производството на продукти, предмет на споразумението, когато част от риска, свързан с използването на технологията, остава за прехвърлителя;
г)
„реципрочно споразумение“ означава споразумение за трансфер на технологии, чрез което две предприятия си предоставят взаимно, посредством един и същ или отделни договори, лицензи за права върху технологии и когато тези лицензи се отнасят до конкуриращи се технологии или могат да се използват за производството на конкуриращи се продукти;
д)
„нереципрочно споразумение“ означава споразумение за трансфер на технологии, чрез което едно предприятие предоставя на друго предприятие лиценз за правата върху технология или когато две предприятия си предоставят взаимно такъв лиценз, но тези лицензи не се отнасят до конкуриращи се технологии и не могат да се използват за производството на конкуриращи се продукти;
е)
„продукт“ означава стоки или услуга, включително междинни стоки и услуги и крайни стоки и услуги;
ж)
„продукт, предмет на споразумението“ означава продукт, произведен пряко или непряко въз основа на лицензните права върху технология;
з)
„права върху интелектуална собственост“ включва права върху индустриална собственост, по-специално патенти и търговски марки, авторско право и сродните му права;
и)
„ноу-хау“ означава пакет от практическа информация, получена в резултат на опит и изпитване, която е:
i)
тайна, т.е. не е всеобщо известна или леснодостъпна;
ii)
значима, т.е. важна и полезна за производството на продуктите, предмет на споразумението; и
iii)
установена, т.е. описана достатъчно подробно, за да може да се провери, че отговаря на критериите за тайна и значимост;
й)
„съответен продуктов пазар“ е пазарът за продуктите, предмет на споразумението и техните заместители, тоест всички продукти, които купувачът счита за взаимозаменяеми или заместими поради техните характеристики, цени и употребата, за която са предназначени;
к)
„съответен технологичен пазар“ е пазарът за лицензните права върху технология и техните заместители, т.е. всички права върху технология, които лицензополучателят счита за взаимозаменяеми или заместими поради техните характеристики, дължимите за тези права лицензионни възнаграждения и употребата, за която са предназначени;
л)
„съответен географски пазар“ е територията, на която разглежданите предприятия участват в предлагането на и търсенето на стоки или в лицензирането на права върху технологии, в която условията на конкуренция са достатъчно хомогенни и която значително се отличава от съседните територии по условията на конкуренция;
м)
„съответен пазар“ е комбинацията от съответния продуктов или технологичен пазар със съответния географски пазар;
н)
„конкурентни предприятия“ са предприятия, които се конкурират на съответния пазар, т.е.:
i)
конкурентни предприятия на съответния пазар, на който са лицензирани правата върху технологията, т.е. предприятия, които лицензират права върху конкуриращи се технологии (действителни конкуренти на съответния пазар);
ii)
конкурентни предприятия на съответния пазар, на който се продават продуктите, предмет на споразумението, т.е. предприятия, които при липса на споразумение за трансфер на технологии биха извършвали активно стопанска дейност на съответните пазари, където се продават продуктите, предмет на споразумението (действителни конкуренти на съответния пазар), или които при липса на споразумение за трансфер на технологии вероятно биха предприели при наличие на реалистични основания, а не просто като теоретична възможност, в кратък срок и в отговор на малко, но постоянно увеличение на относителните цени, необходимите допълнителни инвестиции или други необходими разходи за смяна на доставчика, за да навлязат на съответния пазар или пазари (потенциални конкуренти на съответния пазар);
о)
„система за селективно разпространение“ е система за разпространение, при която лицензодателят се задължава да лицензира производството на продуктите, предмет на споразумението, пряко или косвено само за лицензополучатели, подбрани въз основа на определени критерии, и при която лицензополучателите се задължават да не продават продуктите, предмет на споразумението, на неупълномощени разпространители на територията, запазена от лицензодателя за функционирането на тази система;
п)
„изключителен лиценз“ е лиценз, при който на самия лицензодател не се разрешава да произвежда въз основа на лицензните права върху технологията, нито му е разрешено да лицензира лицензните права върху технологията на трети страни, по принцип или за конкретна употреба, или на конкретна територия;
р)
„изключителна територия“ е дадена територия, в чиито предели е разрешено само на едно предприятие да произвежда продуктите, предмет на споразумението, като въпреки това е възможно да се позволи на друг лицензополучател да произвежда продуктите, предмет на споразумението, в пределите на тази територия само за определен клиент, когато вторият лиценз е бил предоставен, за да бъде създаден алтернативен източник на доставка за този клиент;
с)
„изключителна група клиенти“ е група от клиенти, на които само на една страна по споразумение за трансфер на технологии се разрешава да продава активно произведените с лицензираната технология продукти, предмет на споразумението.
2. За целите на настоящия регламент термините „предприятие“, „лицензодател“ и „лицензополучател“ включват съответните им свързани предприятия.
„Свързани предприятия“ са:
а)
предприятия, в които някоя страна по споразумението за трансфер на технологии пряко или косвено:
i)
има правомощия да упражнява повече от половината от правата на глас; или
ii)
има правомощия да назначава повече от половината от членовете на надзорния съвет, управителния съвет или органите, които законно представляват предприятието; или
iii)
разполага с правото да управлява дейността на предприятието;
б)
предприятия, които пряко или косвено разполагат с изброените в буква а) права или правомощия в предприятие, страна по споразумението за трансфер на технологии;
в)
предприятия, в които предприятие по буква б) пряко или косвено разполага с посочените в буква а) права или правомощия;
г)
предприятия, в които страна по споразумението за трансфер на технологии заедно с едно или повече от предприятията по буква а), б) или в), или в които две или повече от тези предприятия съвместно разполагат с посочените в буква а) права или правомощия;
д)
предприятия, в които правата или правомощията, посочени в буква а), се държат съвместно от:
i)
страни по споразумението за трансфер на технологии или съответните им свързани предприятия, посочени в букви а)-г); или
ii)
една или повече от страните по споразумението за трансфер на технологии или едно или повече от техните свързани предприятия, посочени в букви а)-г), и една или повече трети страни.
Член 2
Освобождаване
1. В съответствие с член 101, параграф 3 от Договора и съгласно разпоредбите на настоящия регламент член 101, параграф 1 от Договора не се прилага към споразумения за трансфер на технологии.
2. Освобождаването, предвидено в параграф 1, се прилага, доколкото в споразуменията за трансфер на технологии се съдържат ограничения за конкуренцията, попадащи в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора. Освобождаването се прилага до изтичане на срока на валидност на лицензните права върху технологията или до тяхното прекратяване или обявяването им за недействителни, или, в случай на ноу-хау, до запазването му в тайна. Когато обаче то стане обществено достояние в резултат на действие от страна на лицензополучателя, освобождаването се прилага за срока на действие на споразумението.
3. Изключението, предвидено в параграф 1, се прилага също към разпоредби в споразумения за трансфер на технологии относно закупуването на продукти от лицензополучателя или относно лицензиране или прехвърляне на други права върху интелектуална собственост или ноу-хау към лицензополучателя, ако и доколкото тези разпоредби са пряко свързани с производството или продажбите на продуктите, предмет на споразумението.
Член 3
Прагове на пазарен дял
1. Когато предприятията, страни по споразумението, са конкурентни предприятия, предвиденото в член 2 освобождаване се прилага, при условие че общият пазарен дял на страните не надвишава 20 % от съответния пазар или пазари.
2. Когато предприятията, страни по споразумението, не са конкурентни предприятия, предвиденото в член 2 освобождаване се прилага, при условие че общият пазарен дял на всяка от страните не надвишава 30 % от съответния пазар или пазари.
Член 4
Съществени ограничения
1. Когато предприятията, страни по споразумението, са конкурентни предприятия, предвиденото в член 2 освобождаване не се прилага за споразумения, които пряко или косвено, поотделно или заедно с други фактори, под контрола на страните, имат една от следните цели:
а)
ограничаване на възможността за една от страните да определя цените си, когато продава продукти на трети страни;
б)
ограничаване на крайната продукция, с изключение на ограничения на крайната продукция на продукти, предмет на споразумението, наложени на лицензополучателя в нереципрочно споразумение или наложени само на един от лицензополучателите в реципрочно споразумение;
в)
разпределение на пазари или на клиенти с изключение на:
i)
задължението на лицензодателя и/или лицензополучателя по нереципрочно споразумение да не произвежда с лицензните права върху технологията в пределите на изключителната територия, запазена за другата страна, и/или да не извършва активни/пасивни продажби в пределите на изключителната територия или с изключителната група клиенти, запазена за другата страна;
ii)
ограничението по нереципрочно споразумение лицензополучателят да извършва активни продажби на изключителната територия или на групата клиенти с изключителни права, разпределени от лицензодателя на друг лицензополучател, при условие че последният не е бил конкурентно предприятие на лицензодателя към момента на сключване на неговия собствен лицензионен договор;
iii)
задължението на лицензодателя да произвежда продуктите, предмет на споразумението, само за собствена употреба, при условие че лицензополучателят не е ограничен при активната и пасивната продажба на продуктите, предмет на споразумението, като резервни части за неговите собствени продукти;
iv)
задължението на лицензополучателя по нереципрочно споразумение да произвежда продуктите, предмет на споразумението, само за определен клиент, когато лицензът е предоставен с цел създаване на алтернативен източник на доставки за този клиент;
г)
ограничаване на възможността за лицензополучателя да използва собствените си права върху технологията или ограничаване на възможността за всяка от страните по споразумението да извършва научноизследователска и развойна дейност, освен ако това последно ограничаване е абсолютно необходимо с цел да се предотврати разкриването на лицензираното ноу-хау на трети страни.
2. Когато предприятията, страни по споразумението, не са конкурентни предприятия, предвиденото в член 2 освобождаване не се прилага към споразумения, които пряко или косвено, поотделно или заедно с други фактори под контрола на страните имат една от следните цели:
а)
ограничаване на способността на една от страните да определя своите цени, когато продава продукти на трети страни, без да се засяга възможността да налага максимална продажна цена или да препоръчва продажна цена, при условие че това не се равнява на фиксирана или минимална продажна цена в резултат на оказан натиск от някоя от страните или в резултат на стимули, предложени от някоя от страните;
б)
ограничаване на територията, в чиито предели, или на клиентите, на които лицензополучателят може да продава пасивно продуктите, предмет на споразумението, с изключение на:
i)
ограничението за пасивни продажби в изключителна територия или за изключителната група клиенти, запазени за лицензодателя;
ii)
задължението лицензополучателят да произвежда продуктите, предмет на споразумението, само за своя собствена употреба, при условие че той не е ограничен да продава активно и пасивно продуктите, предмет на споразумението, като резервни части за своите собствени продукти;
iii)
задължението да произвежда продуктите, предмет на споразумението, само за определен клиент, когато лицензът е бил предоставен, за да бъде създаден алтернативен източник на доставки за този клиент;
iv)
ограничението лицензополучател, който се занимава с търговия на едро, да продава на крайни потребители;
v)
ограничаването на продажбите за неупълномощени разпространители от страна на членовете на система за селективно разпространение;
в)
ограничаване на активните или пасивните продажби за крайни потребители от лицензополучател, който е член на система за селективно разпространение и чиято дейност е на равнище търговия на дребно, без да се засяга възможността на член на системата да бъде забранено да извършва дейността си от обект, за който няма разрешение.
3. Когато предприятията, страни по споразумението, не са конкурентни предприятия към момента на сключване на споразумението, но впоследствие станат конкурентни предприятия, разпоредбите на параграф 2, а не на параграф 1 се прилагат за целия срок на действие на споразумението, освен в случай на последващо изменение на съществени елементи на споразумението. Такова изменение е сключването на ново споразумение за трансфер на технологии между страните, чийто предмет са права върху конкурентни технологии.
Член 5
Изключени ограничения
1. Предвиденото в член 2 освобождаване не се прилага към нито едно от следните задължения, съдържащи се в споразуменията за трансфер на технологии:
а)
всяко пряко или косвено задължение лицензополучателят да предостави изключителен лиценз или да прехвърли права, изцяло или частично, на лицензодателя или на определена от него трета страна по отношение на своите собствени подобрения или на своите собствени нови приложения на лицензираната технология;
б)
всяко пряко или косвено задължение, наложено на някоя от страните да не оспорва валидността на правата върху интелектуална собственост, които другата страна държи в Съюза, без да се засяга възможността, при изключителен лиценз, да бъде предвидено прекратяване на споразумението за трансфер на технологии, в случай че лицензополучателят оспорва валидността на лицензните права върху технологията.
2. Когато предприятията, страни по споразумението, не са конкуренти, изключението, предвидено в член 2, не се прилага към пряко или косвено задължение, ограничаващо възможността лицензополучателят да използва своите собствени права върху технология или ограничаващо възможността някоя от страните да извършва научноизследователска и развойна дейност, освен ако последното ограничение не е абсолютно необходимо, за да бъде предотвратено разкриването на лицензираното ноу-хау на трети страни.
Член 6
Оттегляне на освобождаването от забрана в определени случаи
1. Съгласно член 29, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1/2003 Комисията може да оттегли възможността настоящият регламент да се прилага, когато в конкретен случай установи, че споразумение за трансфер на технологии, към което се прилага предвиденото в член 2 от настоящия регламент освобождаване, въпреки всичко има последици, които са несъвместими с член 101, параграф 3 от Договора, и по-специално когато:
а)
се ограничава достъпът до пазара на технологиите на трети страни, например поради кумулативното действие на паралелни мрежи от сходни ограничителни споразумения, забраняващи на лицензополучателите да използват технологиите на трети страни;
б)
се ограничава достъпът до пазара на потенциални лицензополучатели, например посредством кумулативното действие на паралелни мрежи от сходни ограничителни споразумения, непозволяващи на лицензодателите да издават лицензи на други лицензополучатели, или защото единственият притежател на технологията, лицензиращ съответните права върху технологията, сключва споразумение за изключителен лиценз с лицензополучател, който вече развива дейност на продуктовия пазар въз основа на права върху заместими технологии.
2. В съответствие с член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1/2003 орган за защита на конкуренцията на държава членка може, при същите обстоятелства като посочените в параграф 1 от настоящия член, да оттегли възможността настоящият регламент да се прилага на територията на тази държава членка или на част от нея, ако се установи, че в определен случай споразумение, към което се прилага предвиденото в член 2 от настоящия регламент освобождаване, има последици, които са несъвместими с член 101, параграф 3 от Договора, на територията на тази държава членка или на част от нея и когато тази територия има всички характеристики на отделен географски пазар.
Член 7
Неприлагане на настоящия регламент
1. Съгласно член 1а от Регламент № 19/65/ЕИО Комисията може посредством регламент да обяви, че когато паралелни мрежи от сходни споразумения за трансфер на технологии обхващат повече от 50 % от съответен пазар, настоящият регламент няма да се прилага към споразуменията за трансфер на технологии, които съдържат специфични ограничения във връзка с този пазар.
2. Регламент, приет съгласно параграф 1, не се прилага, преди да са изтекли най-малко шест месеца от неговото приемане.
Член 8
Прилагане на праговете на пазарен дял
За прилагането на посочените в член 3 прагове на пазарен дял се налагат следните правила:
а)
пазарният дял се изчислява въз основа на пазарните данни за стойността на продажбите; ако пазарните данни за стойността на продажбите не са налични, за установяването на пазарния дял на съответните предприятия могат да бъдат използвани оценки, основаващи се на друга достоверна информация от пазара, включително обема на продажбите;
б)
пазарният дял се изчислява въз основа на данни за предходната календарна година;
в)
пазарният дял, който се държи от предприятията, посочени в член 1, параграф 2, втора алинея, буква д), се разделя поравно за всяко предприятие, което притежава правата или правомощията, изброени в член 1, параграф 2, втора алинея, буква а);
г)
пазарният дял на лицензодател на съответен пазар за лицензни права върху технология се изчислява въз основа на наличието на лицензните права върху технология на съответния пазар или пазари (а именно продуктовия и географския пазар или пазари), на които се продават продуктите, предмет на споразумението, т.е. въз основа на комбинираните данни относно продажбите на продуктите, предмет на споразумението, произведени от лицензодателя и неговите лицензополучатели;
д)
ако пазарният дял, посочен в член 3, параграф 1 или 2, първоначално не е повече от 20 % или съответно от 30 %, но впоследствие нарасне над тези равнища, предвиденото в член 2 освобождаване продължава да се прилага за срок от две последователни календарни години след годината, през която за първи път е надвишен прагът от 20 % или от 30 %.
Член 9
Взаимоотношения с други регламенти за групово освобождаване
Настоящият регламент не се прилага по отношение на режими за издаване на лиценз в споразумения за изследвания и разработки, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) № 1217/2010, или в споразумения за специализация, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) № 1218/2010.
Член 10
Преходен период
Забраната, предвидена в член 101, параграф 1 от Договора, не се прилага през периода от 1 май 2014 г. до 30 април 2015 г. по отношение на вече влезлите в сила към 30 април 2014 г. споразумения, които не отговарят на изискванията за предвиденото в настоящия регламент освобождаване, но които към 30 април 2014 г. са отговаряли на условията за предвиденото в Регламент (ЕО) № 772/2004 освобождаване.
Член 11
Срок на валидност
Настоящият регламент влиза в сила на 1 май 2014 година.
Срокът му на действие изтича на 30 април 2026 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 март 2014 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 316/2014
(2014. gada 21. marts)
par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu tehnoloģiju nodošanas nolīgumu kategorijām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1965. gada 2. marta Regulu Nr. 19/65/EEK par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu atsevišķām līgumu un saskaņotu darbību kategorijām (1) un jo īpaši tās 1. pantu,
publicējusi šīs regulas projektu,
apspriedusies ar Aizliegtu vienošanos un monopoluzņēmumu padomdevēju komiteju,
tā kā:
(1)
Ar Regulu Nr. 19/65/EEK Komisija ir pilnvarota, izmantojot regulu, piemērot Līguma 101. panta 3. punktu noteiktām tikai starp diviem uzņēmumiem noslēgtu tehnoloģiju nodošanas nolīgumu un attiecīgu saskaņotu darbību kategorijām, uz ko attiecas Līguma 101. panta 1. punkts.
(2)
Atbilstoši Regulai Nr. 19/65/EEK Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 772/2004 (2). Regulā (EK) Nr. 772/2004 ir definētas tehnoloģiju nodošanas nolīgumu kategorijas, attiecībā uz kurām Komisija uzskatīja, ka tās parasti atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Ņemot vērā kopumā pozitīvo pieredzi minētās regulas piemērošanā, kura zaudē spēku 2014. gada 30. aprīlī, un papildu pieredzi, kas gūta kopš tās pieņemšanas, ir lietderīgi pieņemt jaunu grupu atbrīvojuma regulu.
(3)
Šai regulai būtu jānodrošina efektīva konkurences aizsardzība un jāsniedz uzņēmumiem pietiekama juridiskā noteiktība. Minēto mērķu sasniegšanā būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc iespējas vienkāršot administratīvo uzraudzību un tiesisko regulējumu.
(4)
Tehnoloģiju nodošanas nolīgumi attiecas uz tehnoloģiju tiesību licencēšanu. Šādi nolīgumi parasti paaugstina ekonomikas efektivitāti un veicina konkurenci, jo tie mazina pētniecības un izstrādes pasākumu pārklāšanos, stiprina stimulus veikt sākotnējo pētniecību un izstrādi, sekmē pakāpenisku inovāciju, veicina tehnoloģiju izplatīšanos un rada konkurenci produktu tirgū.
(5)
Varbūtība, ka šī efektivitāti un konkurenci veicinošā ietekme atsvērs negatīvo ietekmi uz konkurenci, ko rada tehnoloģiju nodošanas nolīgumos ietvertie ierobežojumi, ir atkarīga no attiecīgo uzņēmumu tirgus varas pakāpes un tādējādi no pakāpes, kādā ar šiem uzņēmumiem konkurē citi uzņēmumi, kuru rīcībā ir alternatīvas tehnoloģijas, vai uzņēmumi, kuri ražo aizstājējproduktus.
(6)
Šī regula būtu jāattiecina tikai uz tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem starp licenciāru un licenciātu. Tā būtu jāattiecina uz šādiem nolīgumiem pat tad, ja nolīgumā ir paredzēti nosacījumi vairākiem tirdzniecības līmeņiem, piemēram, pieprasot, lai licenciāts izveidotu īpašu izplatīšanas sistēmu, un nosakot pienākumus, kuri licenciātam jāuzliek vai kurus tas var uzlikt saskaņā ar licenci ražoto produktu tālākpārdevējiem. Tomēr minētajiem nosacījumiem un pienākumiem būtu jāatbilst konkurences noteikumiem, kas piemērojami piegādes un izplatīšanas nolīgumiem, kā noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 330/2010 (3). Ar šo regulu nebūtu jānosaka atbrīvojumi piegādes un izplatīšanas nolīgumiem, kas noslēgti starp licenciātu un tā līguma produktu pircējiem.
(7)
Šī regula būtu jāpiemēro tikai tiem nolīgumiem, ar kuriem licenciārs atļauj licenciātam un/vai vienam vai vairākiem tā apakšuzņēmējiem preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas mērķiem izmantot licencētās tehnoloģiju tiesības, iespējams, pēc licenciāta un/vai tā apakšuzņēmēja(-u) veiktas papildu pētniecības un izstrādes. Tā nebūtu piemērojama licencēšanai pētniecības un izstrādes nolīgumu ietvaros, uz kuriem attiecas Komisijas Regula (ES) Nr. 1217/2010 (4), vai licencēšanai specializācijas nolīgumu ietvaros, uz kuriem attiecas Komisijas Regula (ES) Nr. 1218/2010 (5). Turklāt tā nebūtu piemērojama nolīgumiem, kuru mērķis ir tikai reproducēt un izplatīt ar programmatūras autortiesībām aizsargātus produktus, jo šādi nolīgumi neattiecas uz tehnoloģiju licencēšanu ražošanas nolūkā, bet ir tuvāki izplatīšanas nolīgumiem. Tā nebūtu piemērojama arī tiem nolīgumiem, ar kuriem izveido tehnoloģiju kopfondus, t. i., nolīgumiem ar mērķi apvienot tehnoloģijas, lai tās licencētu trešām personām, ne arī nolīgumiem, ar kuriem kopfondā ietvertās tehnoloģijas licencē šīm trešām personām.
(8)
Lai ar regulu piemērotu Līguma 101. panta 3. punktu, nav nepieciešams definēt tos tehnoloģiju nodošanas nolīgumus, uz kuriem varētu attiekties Līguma 101. panta 1. punkts. Atsevišķi novērtējot nolīgumus saskaņā ar 101. panta 1. punktu, jāņem vērā vairāki faktori, un jo īpaši konkrēto tehnoloģiju un produktu tirgu struktūra un dinamika.
(9)
Šajā regulā noteiktais grupu atbrīvojums būtu jāattiecina tikai uz tiem nolīgumiem, par kuriem var pietiekami droši pieņemt, ka tie atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Lai sasniegtu tehnoloģiju nodošanas mērķus un no tās gūtu labumu, šī regula būtu jāattiecina ne tikai uz pašu tehnoloģiju nodošanu, bet arī uz citiem noteikumiem, kas ietverti tehnoloģiju nodošanas nolīgumos, ja - un ciktāl - minētie noteikumi ir tieši saistīti ar līguma produktu ražošanu vai pārdošanu.
(10)
Attiecībā uz tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem starp konkurentiem var pieņemt, ka tie kopumā uzlabo ražošanu vai izplatīšanu un ļauj patērētājiem baudīt pienācīgu daļu no attiecīgajiem ieguvumiem, ja pušu kopējā tirgus daļa konkrētajos tirgos nepārsniedz 20 % un ja šajos nolīgumos nav ietverti noteikti nopietni konkurences ierobežojumi.
(11)
Attiecībā uz tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem starp nekonkurējošām pusēm var pieņemt, ka tie kopumā uzlabo ražošanu vai izplatīšanu un ļauj patērētājiem baudīt pienācīgu daļu no attiecīgajiem ieguvumiem, ja katras puses individuālā tirgus daļa konkrētajos tirgos nepārsniedz 30 % un ja šajos nolīgumos nav ietverti noteikti nopietni konkurences ierobežojumi.
(12)
Ja piemērojamais tirgus daļas robežlielums vienā vai vairākos produktu vai tehnoloģiju tirgos ir pārsniegts, grupu atbrīvojums attiecīgajam nolīgumam šajos konkrētajos tirgos nebūtu piemērojams.
(13)
Nevar būt prezumpcija, ka gadījumā, ja minētie tirgus daļu robežlielumi ir pārsniegti, uz tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem attiecas Līguma 101. panta 1. punkts. Piemēram, izņēmuma licences nolīgumi starp nekonkurējošiem uzņēmumiem bieži vien ir ārpus 101. panta 1. punkta piemērošanas jomas. Tāpat nevar arī būt prezumpcija, ka gadījumā, ja minētie tirgus daļu robežlielumi ir pārsniegti, tehnoloģiju nodošanas nolīgumi, uz kuriem attiecas 101. panta 1. punkts, neizpildīs atbrīvojuma nosacījumus. Tomēr nevar arī būt prezumpcija, ka šie nolīgumi parasti radīs objektīvas tāda veida un apjoma priekšrocības, kas kompensēs šo nolīgumu nelabvēlīgo ietekmi uz konkurenci.
(14)
Ar šo regulu nedrīkstētu noteikt atbrīvojumus tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem, kuros ietverti ierobežojumi, kas nav obligāti nepieciešami ražošanas vai izplatīšanas uzlabošanai. Neatkarīgi no attiecīgo uzņēmumu tirgus daļas šajā regulā noteikto grupu atbrīvojumu jo īpaši nedrīkstētu attiecināt uz tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem, kuros ietverti tādi nopietni konkurences ierobežojumi kā cenu noteikšana attiecībā pret trešām personām. Šādu stingro ierobežojumu gadījumā grupu atbrīvojumu vispār nedrīkstētu attiecināt ne uz vienu nolīguma daļu.
(15)
Lai aizsargātu inovācijas stimulus un nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību pienācīgu piemērošanu, uz atsevišķiem ierobežojumiem grupu atbrīvojumu nedrīkstētu attiecināt. To jo īpaši nedrīkstētu attiecināt uz atsevišķām atpakaļnodošanas saistībām un neapstrīdēšanas klauzulām. Ja licences nolīgumā ir ietverts šāds ierobežojums, grupu atbrīvojumu nedrīkstētu attiecināt vienīgi uz konkrēto ierobežojumu.
(16)
Tirgus daļas robežlielumi un atbrīvojuma liegšana tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem, kuros ietverti nopietni konkurences ierobežojumi un izslēgtie ierobežojumi, kas paredzēti šajā regulā, parasti nodrošinātu, ka nolīgumi, uz kuriem attiecas grupu atbrīvojums, nedod attiecīgajiem uzņēmumiem iespēju novērst konkurenci attiecībā uz būtisku attiecīgo produktu daļu.
(17)
Ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (6) 29. panta 1. punktu, Komisija var atsaukt šīs regulas piemērošanu, ja tā konkrētā gadījumā konstatē, ka nolīgums, kuram piemērojams šajā regulā paredzētais atbrīvojums, tomēr rada tādu ietekmi, kas nav saderīga ar Līguma 101. panta 3. punktu. Tas jo īpaši var notikt tad, ja tiek mazināti inovācijas stimuli vai tiek kavēta piekļuve tirgiem.
(18)
Dalībvalsts konkurences iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 2. punktu var attiecībā uz minētās dalībvalsts teritoriju vai tās daļu atsaukt šīs regulas piemērošanu, ja konkrētā gadījumā nolīgums, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētais atbrīvojums, attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā, kurai ir visas atsevišķa ģeogrāfiskā tirgus pazīmes, tomēr rada tādu ietekmi, kas nav saderīga ar Līguma 101. panta 3. punktu.
(19)
Lai stiprinātu tādu tehnoloģiju nodošanas nolīgumu paralēlo tīklu pārraudzību, kuriem ir līdzīga ierobežojoša ietekme un kuri attiecas uz vairāk nekā 50 % no attiecīgā tirgus, Komisija, izmantojot regulu, var noteikt, ka šo regulu nepiemēro tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem, kas ietver īpašus ierobežojumus, kuri attiecas uz konkrēto tirgu, tādējādi pilnībā atjaunojot Līguma 101. panta piemērošanu šādiem nolīgumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“nolīgums” ir vienošanās, uzņēmumu apvienības lēmums vai saskaņota darbība;
b)
“tehnoloģiju tiesības” ir zinātība un turpmāk minētās tiesības vai to kombinācija, tostarp minēto tiesību pieteikumi vai reģistrācijas pieteikumi:
i)
patenti;
ii)
funkcionālie modeļi;
iii)
dizainparauga tiesības;
iv)
pusvadītāju izstrādājumu topogrāfijas;
v)
papildu aizsardzības sertifikāti medicīnas produktiem vai citiem produktiem, attiecībā uz kuriem iespējams saņemt šādus papildu aizsardzības sertifikātus;
vi)
augu selekcionāru sertifikāti; un
vii)
programmatūras autortiesības;
c)
“tehnoloģiju nodošanas nolīgums” ir:
i)
divu uzņēmumu starpā noslēgts tehnoloģiju tiesību licences nolīgums, kura mērķis ir dot licenciātam un/vai tā apakšuzņēmējam(-iem) iespēju ražot līguma produktus;
ii)
tehnoloģiju tiesību nodošana starp diviem uzņēmumiem, lai ražotu līguma produktus, ja uz nodevēju turpina gulties daļa riska, kas saistīts ar tehnoloģiju izmantošanu;
d)
“savstarpējs nolīgums” ir tehnoloģiju nodošanas nolīgums, kurā divi uzņēmumi ar vienu kopīgu vai atsevišķiem līgumiem piešķir viens otram tehnoloģiju tiesību licenci, un šīs licences attiecas uz konkurējošām tehnoloģijām vai var tikt izmantotas konkurējošu produktu ražošanai;
e)
“nesavstarpējs nolīgums” ir tehnoloģiju nodošanas nolīgums, kurā viens uzņēmums piešķir otram uzņēmumam tehnoloģiju tiesību licenci vai divi uzņēmumi piešķir viens otram šādu licenci, bet šīs licences neattiecas uz konkurējošām tehnoloģijām un nevar tikt izmantotas konkurējošu produktu ražošanai;
f)
“produkts” ir preces vai pakalpojums, ieskaitot gan starppatēriņā preces un pakalpojumus, gan galapatēriņa preces un pakalpojumus;
g)
“līguma produkts” ir produkts, kas ražots, tieši vai netieši izmantojot licencētās tehnoloģiju tiesības;
h)
“intelektuālā īpašuma tiesības” ietver rūpnieciskā īpašuma tiesības, jo īpaši patentus un preču zīmes, autortiesības un blakustiesības;
i)
“zinātība” ir praktiskas informācijas kopums, kas rodas pieredzes un testēšanas rezultātā un ir:
i)
slepens, t. i., nav vispārzināms vai viegli pieejams;
ii)
būtisks, t. i., svarīgs un noderīgs līguma produktu ražošanai; un
iii)
precizēts, t. i., aprakstīts pietiekami vispusīgi, lai būtu iespējams pārbaudīt, vai tas atbilst slepenības un būtiskuma kritērijiem;
j)
“konkrētais produktu tirgus” ir tirgus, kas ietver līguma produktus un to aizstājējus, t. i., visus tos produktus, kurus pircējs uzskata par savstarpēji aizstājamiem, ņemot vērā to īpašības, cenas un paredzēto izmantojumu;
k)
“konkrētais tehnoloģiju tirgus” ir tirgus, kas ietver licencētās tehnoloģiju tiesības un to aizstājējus, t. i., visas tās tehnoloģiju tiesības, kuras licenciāts uzskata par savstarpēji aizstājamām, ņemot vērā tehnoloģiju tiesību īpašības, licences atlīdzību par šīm tiesībām un to paredzēto izmantojumu;
l)
“konkrētais ģeogrāfiskais tirgus” ir teritorija, kurā attiecīgie uzņēmumi piedāvā vai pieprasa produktus vai tehnoloģiju tiesību licences, kurā ir pietiekami viendabīgi konkurences apstākļi un kuru var nošķirt no blakus esošajām teritorijām ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ;
m)
“konkrētais tirgus” ir konkrētā produktu vai tehnoloģiju tirgus un konkrētā ģeogrāfiskā tirgus apvienojums;
n)
“konkurējoši uzņēmumi” ir uzņēmumi, kas konkurē konkrētajā tirgū, t. i.,:
i)
konkurējoši uzņēmumi konkrētajā tirgū, kurā licencē attiecīgās tehnoloģiju tiesības, t. i., uzņēmumi, kas piedāvā licenci konkurējošām tehnoloģiju tiesībām (faktiski konkurenti konkrētajā tirgū);
ii)
konkurējoši uzņēmumi konkrētajā tirgū, kurā pārdod līguma produktus, t. i., uzņēmumi, kuri, neslēdzot tehnoloģiju nodošanas nolīgumu, darbotos konkrētajā(-os) tirgū(-os), kurā(-os) pārdod līguma produktus, (faktiski konkurenti konkrētajā tirgū) vai kuri, neslēdzot tehnoloģiju nodošanas nolīgumu, neliela, taču pastāvīga relatīvo cenu kāpuma gadījumā ne tikai teorētiski, bet reāli varētu īsā laikā veikt vajadzīgos papildu ieguldījumus vai segt nepieciešamās pārorientēšanās izmaksas, lai ieietu konkrētajā(-os) tirgū(-os) (potenciālie konkurenti konkrētajā tirgū);
o)
“selektīva izplatīšanas sistēma” ir izplatīšanas sistēma, kurā licenciārs apņemas tieši vai netieši piešķirt licenci līguma produktu ražošanai tikai tiem licenciātiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem, un šie licenciāti apņemas nepārdot līguma produktus nepilnvarotiem izplatītājiem teritorijā, kuru licenciārs rezervējis šai sistēmai;
p)
“izņēmuma licence” ir licence, saskaņā ar kuru pašam licenciāram vai nu vispārīgi, vai noteiktam lietojumam vai noteiktā teritorijā nav atļauts ražot, izmantojot licencēto tehnoloģiju, un nav atļauts trešām personām piešķirt licencēto tehnoloģiju tiesību licenci;
q)
“ekskluzīva teritorija” ir noteikta teritorija, kurā līguma produktus atļauts ražot tikai vienam uzņēmumam, bet kurā tomēr ir iespējams atļaut vēl kādam licenciātam ražot līguma produktus vienīgi konkrētam klientam, ja šī otrā licence piešķirta, lai minētajam klientam nodrošinātu alternatīvu sagādes avotu;
r)
“ekskluzīva klientu grupa” ir klientu grupa, kurai līguma produktus, kas ražoti, izmantojot licencēto tehnoloģiju, aktīvi tirgot drīkst tikai viena no tehnoloģiju nodošanas nolīguma pusēm.
2. Šajā regulā termini “uzņēmums”, “licenciārs” un “licenciāts” ietver attiecīgos saistītos uzņēmumus.
“Saistīti uzņēmumi” ir:
a)
uzņēmumi, kuros kādai no tehnoloģiju nodošanas nolīguma pusēm tieši vai netieši:
i)
ir pilnvaras izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību; vai
ii)
ir pilnvaras iecelt vairāk nekā pusi uzraudzības padomes, valdes vai uzņēmuma likumīgās pārstāvības struktūru locekļu; vai
iii)
ir tiesības vadīt uzņēmuma darījumus;
b)
uzņēmumi, kuriem attiecībā uz kādu no tehnoloģiju nodošanas nolīguma pusēm tieši vai netieši ir a) apakšpunktā norādītās tiesības vai pilnvaras;
c)
uzņēmumi, kuros b) apakšpunktā minētajam uzņēmumam tieši vai netieši ir a) apakšpunktā norādītās tiesības vai pilnvaras;
d)
uzņēmumi, kuros kādai no tehnoloģiju nodošanas nolīguma pusēm kopā ar vienu vai vairākiem a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem vai kuros diviem vai vairākiem pēdējiem minētajiem uzņēmumiem kopīgi ir a) apakšpunktā norādītās tiesības vai pilnvaras;
e)
uzņēmumi, kuros a) apakšpunktā norādītās tiesības vai pilnvaras kopīgi ir:
i)
tehnoloģiju nodošanas nolīguma pusēm vai to attiecīgajiem saistītajiem uzņēmumiem, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā; vai
ii)
vienai vai vairākām tehnoloģiju nodošanas nolīguma pusēm vai vienam vai vairākiem to saistītajiem uzņēmumiem, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā, un vienai vai vairākām trešām personām.
2. pants
Atbrīvojums
1. Atbilstoši Līguma 101. panta 3. punktam, un ievērojot šīs regulas noteikumus, Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem.
2. Atbrīvojumu, kas paredzēts 1. punktā, piemēro, ja tehnoloģiju nodošanas nolīgumi ietver konkurences ierobežojumus, uz kuriem attiecas Līguma 101. panta 1. punkts. Atbrīvojums ir piemērojams tik ilgi, kamēr licencētajām tehnoloģiju tiesībām nav beidzies termiņš vai tās nav zaudējušas spēku vai atzītas par spēkā neesošām, bet zinātības gadījumā - kamēr šī zinātība ir slepena. Tomēr, ja licenciāta darbības rezultātā zinātība kļūst publiski zināma, atbrīvojumu piemēro līdz nolīguma termiņa beigām.
3. Atbrīvojumu, kas paredzēts 1. punktā, piemēro arī tehnoloģiju nodošanas nolīgumu noteikumiem par produktu iegādi, ko veic licenciāts, vai par citu intelektuālā īpašuma tiesību vai zinātības licencēšanu vai nodošanu licenciātam, ja - un ciktāl - minētie noteikumi ir tieši saistīti ar līguma produktu ražošanu vai pārdošanu.
3. pants
Tirgus daļas robežlielumi
1. Ja uzņēmumi, kas ir nolīguma puses, ir konkurējoši uzņēmumi, 2. pantā paredzēto atbrīvojumu piemēro tikai ar nosacījumu, ka pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā(-os) tirgū(-os) nepārsniedz 20 %.
2. Ja uzņēmumi, kas ir nolīguma puses, nav konkurējoši uzņēmumi, 2. pantā paredzēto atbrīvojumu piemēro tikai ar nosacījumu, ka nevienas puses individuālā tirgus daļa konkrētajā(-os) tirgū(-os) nepārsniedz 30 %.
4. pants
Stingrie ierobežojumi
1. Ja uzņēmumi, kas ir nolīguma puses, ir konkurējoši uzņēmumi, 2. pantā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro nolīgumiem, kuru mērķis tieši vai netieši, atsevišķi vai kopā ar citiem faktoriem, ko puses var ietekmēt, ir kāds no turpmāk minētajiem:
a)
ierobežot kādas puses spēju noteikt cenas, pārdodot produktus trešām personām;
b)
ierobežot ražošanas apjomu, izņemot līguma produktu ražošanas apjoma ierobežojumus, kas licenciātam noteikti nesavstarpējā nolīgumā vai kas savstarpējā nolīgumā noteikti tikai vienam licenciātam;
c)
sadalīt tirgus vai klientus, izņemot, ja:
i)
licenciāram un/vai licenciātam nesavstarpējā nolīgumā ir noteikts pienākums, izmantojot licencētās tehnoloģiju tiesības, neražot ekskluzīvajā teritorijā, kas rezervēta otrai pusei, un/vai neveikt aktīvo un/vai pasīvo tirdzniecību ekskluzīvajā teritorijā vai ekskluzīvajai klientu grupai, kas rezervēta otrai pusei;
ii)
licenciātam nesavstarpējā nolīgumā ir noteikts ierobežojums veikt aktīvo tirdzniecību ekskluzīvajā teritorijā vai ekskluzīvajai klientu grupai, kuru licenciārs iedalījis citam licenciātam, ja vien šis cits licenciāts savas licences noslēgšanas brīdī nebija ar licenciāru konkurējošs uzņēmums;
iii)
licenciātam ir noteikts pienākums ražot līguma produktus vienīgi savām vajadzībām ar nosacījumu, ka licenciāts var bez ierobežojumiem aktīvi un pasīvi tirgot līguma produktus kā savu produktu rezerves daļas;
iv)
licenciātam nesavstarpējā nolīgumā ir noteikts pienākums ražot līguma produktus vienīgi konkrēta klienta vajadzībām, ja licence izdota, lai minētajam klientam nodrošinātu alternatīvu sagādes avotu;
d)
ierobežot licenciāta iespējas izmantot savu tehnoloģiju vai ierobežot jebkuras nolīguma puses iespējas nodarboties ar pētniecību un izstrādi, izņemot, ja šis pēdējais ierobežojums nepieciešams, lai novērstu licencētās zinātības izpaušanu trešām personām.
2. Ja uzņēmumi, kas ir nolīguma puses, nav konkurējoši uzņēmumi, 2. pantā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro nolīgumiem, kuru mērķis tieši vai netieši, atsevišķi vai kopā ar citiem faktoriem, ko puses var ietekmēt, ir kāds no turpmāk minētajiem:
a)
ierobežot kādas puses spēju noteikt cenas, pārdodot produktus trešām personām, neskarot iespēju noteikt maksimālo pārdošanas cenu vai ieteikt pārdošanas cenu, ja vien tā jebkuras puses spiediena vai piedāvāto stimulu dēļ nekļūst par fiksēto vai minimālo pārdošanas cenu;
b)
ierobežot teritoriju, kurā, vai klientu loku, kuram licenciāts var pasīvi pārdot līguma produktus, izņemot:
i)
pasīvās pārdošanas ierobežojumu ekskluzīvā teritorijā vai ekskluzīvai klientu grupai, kas rezervēta licenciāram;
ii)
pienākumu ražot līguma produktus tikai savām vajadzībām ar nosacījumu, ka licenciāts var bez ierobežojumiem aktīvi un pasīvi tirgot līguma produktus kā savu produktu rezerves daļas;
iii)
pienākumu ražot līguma produktus vienīgi konkrēta klienta vajadzībām, ja licence izdota, lai minētajam klientam nodrošinātu alternatīvu sagādes avotu;
iv)
ierobežojumu pārdot galalietotājiem, kurš noteikts licenciātiem, kas darbojas vairumtirdzniecības līmenī;
v)
ierobežojumu pārdot nepilnvarotiem izplatītājiem, kurš noteikts selektīvās izplatīšanas sistēmas dalībniekiem;
c)
ierobežot tāda licenciāta aktīvo vai pasīvo tirgošanu galalietotājam, kurš ir selektīvās izplatīšanas sistēmas dalībnieks un darbojas mazumtirdzniecības līmenī, neskarot iespēju aizliegt minētās sistēmas dalībniekam darboties neapstiprinātā vietā.
3. Ja uzņēmumi, kas ir nolīguma puses, nolīguma noslēgšanas brīdī nav konkurējoši uzņēmumi, bet vēlāk kļūst par konkurējošiem uzņēmumiem un ja nolīgumu vēlāk būtiski negroza, visā nolīguma darbības laikā ir piemērojams 2., nevis 1. punkts. Pie šādiem grozījumiem ir pieskaitāma jauna tehnoloģiju nodošanas nolīguma noslēgšana starp pusēm attiecībā uz konkurējošām tehnoloģiju tiesībām.
5. pants
Izslēgtie ierobežojumi
1. Atbrīvojums, kas paredzēts 2. pantā, nav piemērojams šādiem tehnoloģiju nodošanas nolīgumos ietvertiem pienākumiem:
a)
jebkādam tiešam vai netiešam licenciāta pienākumam piešķirt licenciāram vai tā izraudzītai trešai personai izņēmuma licenci vai pilnībā vai daļēji nodot licenciāram vai tā izraudzītai trešai personai tiesības uz saviem licencētās tehnoloģijas uzlabojumiem vai jauniem pielietojumiem;
b)
jebkādam tiešam vai netiešam puses pienākumam neapstrīdēt otrai pusei Savienībā piederošo intelektuālā īpašuma tiesību spēkā esamību, neskarot iespēju izņēmuma licences gadījumā paredzēt tehnoloģiju nodošanas nolīguma izbeigšanu, ja licenciāts apstrīd licencēto tehnoloģiju tiesību spēkā esamību.
2. Ja uzņēmumi, kas ir nolīguma puses, nav konkurējoši uzņēmumi, 2. pantā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro tiešiem vai netiešiem pienākumiem, kas ierobežo licenciāta iespējas izmantot savas tehnoloģiju tiesības vai ierobežo jebkuras nolīguma puses iespējas nodarboties ar pētniecību un izstrādi, izņemot, ja šis pēdējais ierobežojums nepieciešams, lai novērstu licencētās zinātības izpaušanu trešām personām.
6. pants
Atbrīvojuma atsaukšana individuālos gadījumos
1. Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 1. punktu, Komisija var atsaukt šīs regulas piemērošanu, ja tā konkrētā gadījumā konstatē, ka tehnoloģiju nodošanas nolīgums, kuram piemērojams šīs regulas 2. pantā paredzētais atbrīvojums, tomēr rada tādu ietekmi, kas nav saderīga ar Līguma 101. panta 3. punktu, un jo īpaši, ja:
a)
ir ierobežota trešo personu tehnoloģiju piekļuve tirgum, piemēram, līdzīgu ierobežojošu nolīgumu, ar ko licenciātiem aizliegts izmantot trešo personu tehnoloģijas, paralēlu tīklu kumulatīvās iedarbības dēļ;
b)
ir ierobežota potenciālo licenciātu piekļuve tirgum, piemēram, līdzīgu ierobežojošu nolīgumu, ar ko licenciāriem aizliegts izdot licenci citiem licenciātiem, paralēlu tīklu kumulatīvās iedarbības dēļ, vai tāpēc, ka vienīgais tehnoloģiju īpašnieks, kurš licencē attiecīgo tehnoloģiju tiesības, noslēdz izņēmuma licenci ar licenciātu, kurš jau darbojas attiecīgajā produktu tirgū, pamatojoties uz aizstājamām tehnoloģiju tiesībām.
2. Ja konkrētā gadījumā tehnoloģiju nodošanas nolīgums, kuram piemērojams šīs regulas 2. pantā paredzētais atbrīvojums, dalībvalsts teritorijā vai tās daļā, kurai ir visas atsevišķa ģeogrāfiskā tirgus pazīmes, rada tādu ietekmi, kas nav saderīga ar Līguma 101. panta 3. punktu, attiecīgās dalībvalsts konkurences iestāde, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 2. punktu, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šā panta 1. punktā var atsaukt šīs regulas piemērošanu minētajā teritorijā.
7. pants
Regulas nepiemērošana
1. Ja līdzīgu tehnoloģiju nodošanas nolīgumu paralēlie tīkli attiecas uz vairāk nekā 50 % no konkrētā tirgus, Komisija saskaņā ar Regulas Nr. 19/65/EEK 1.a pantu, izmantojot regulu, var noteikt, ka šo regulu nepiemēro tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem, kas ietver īpašus ierobežojumus, kuri attiecas uz minēto tirgu.
2. Saskaņā ar 1. punktu pieņemtas regulas piemērojamība drīkst sākties ne agrāk kā sešus mēnešus pēc tās pieņemšanas dienas.
8. pants
Tirgus daļas robežlielumu piemērošana
Lai piemērotu 3. pantā noteiktos tirgus daļas robežlielumus, piemēro šādus noteikumus:
a)
tirgus daļu aprēķina, pamatojoties uz datiem par tirgū pārdoto produktu vērtību; ja dati par tirgū pārdoto produktu vērtību nav pieejami, attiecīgā uzņēmuma tirgus daļas noteikšanai var izmantot aprēķinus, kas pamatojas uz citu uzticamu tirgus informāciju, tostarp tirgū pārdoto produktu apjomu;
b)
tirgus daļu aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem;
c)
tirgus daļu, kas ir 1. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem, sadala vienlīdzīgi katram uzņēmumam, kuram ir 1. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktā minētās tiesības vai pilnvaras;
d)
licenciāra tirgus daļu konkrētajā tehnoloģiju tiesību tirgū aprēķina, pamatojoties uz licencēto tehnoloģiju tiesību klātbūtni konkrētajā(-os) tirgū(-os) (t. i., produktu tirgus(-i) un ģeogrāfiskais tirgus(-i)), kurā(-os) pārdod līguma produktus, tas ir, pamatojoties uz kopējiem pārdošanas datiem par licenciāra un tā licenciātu saražotajiem līguma produktiem;
e)
ja 3. panta 1. vai 2. punktā minētā tirgus daļa sākotnēji nepārsniedz attiecīgi 20 % vai 30 %, bet vēlāk pārsniedz šos robežlielumus, 2. pantā paredzēto atbrīvojumu turpina piemērot divus turpmākos kalendāros gadus pēc gada, kad pirmoreiz pārsniegts 20 % vai 30 % robežlielums.
9. pants
Saikne ar citām grupu atbrīvojuma regulām
Šī regula neattiecas uz licencēšanas vienošanos pētniecības un izstrādes nolīgumos, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1217/2010, vai specializācijas nolīgumos, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1218/2010.
10. pants
Pārejas periods
Līguma 101. panta 1. punktā noteikto aizliegumu no 2014. gada 1. maija līdz 2015. gada 30. aprīlim nepiemēro nolīgumiem, kuri jau bija spēkā 2014. gada 30. aprīlī un kuri neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, kas paredzēti šajā regulā, bet kuri 2014. gada 30. aprīlī atbilda Regulā (EK) Nr. 772/2004 paredzētajiem atbrīvojuma nosacījumiem.
11. pants
Spēkā esības periods
Šī regula stājas spēkā 2014. gada 1. maijā.
Tā zaudē spēku 2026. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 21. martā