РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1253/2014 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2014 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на вентилационни агрегати
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО свързаните с енергопотреблението продукти, представляващи значителен обем на продажби и търговия и имащи съществено въздействие върху околната среда в рамките на Съюза и голям потенциал за подобрение по отношение на въздействието си върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи, следва да бъдат обхванати от мярка за прилагане или мярка за саморегулиране по отношение на изискванията за екопроектиране.
(2)
Комисията оцени техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационните агрегати. Оценката показа, че вентилационните агрегати се пускат на пазара на Съюза в големи количества. Енергопотреблението на етапа на използване е най-значителният екологичен аспект на вентилационните агрегати, предоставящ значителен потенциал за рентабилни енергийни спестявания и намаляване на емисиите на парникови газове.
(3)
Вентилаторите са важна част от вентилационните агрегати. Общите минимални изисквания за енергийна ефективност за вентилатори са определени в Регламент (ЕС) № 327/2011 на Комисията (2). Енергопотреблението за вентилационните функции на вентилаторите, които са част от вентилационни агрегати, е обхванато от минималните изисквания за енергийните характеристики в посочения регламент, но много вентилационни агрегати използват вентилатори, които не са обхванати от него. Следователно е необходимо да се въведат мерки за прилагане за вентилационните агрегати.
(4)
Следва да се направи разлика между мерките, приложими за вентилационни агрегати за жилищни помещения, и онези, приложими за вентилационни агрегати за нежилищни помещения, въз основа на техния индивидуален дебит на въздушния поток, тъй като на практика се използват две различни групи от стандарти за измерване.
(5)
Малките вентилационни агрегати с входяща електрическа мощност по-малка от 30 W на въздушен поток следва да бъдат освободени от изискванията на настоящия регламент с изключение на изискванията за информация. Тези агрегати са проектирани за много различни приложения, предимно за периодично използване и само за допълнителни функции, например в бани. Тяхното включване би представлявало значителна административна тежест от гледна точка на надзора на пазара поради големите обеми на продажбите, като същевременно се допринася само за малък дял от потенциала за енергоспестяване. Като се има предвид обаче, че те предлагат сходни функционални възможности като други вентилационни агрегати, евентуалното им включване следва по подобен начин да бъде разгледано при прегледа на настоящия регламент. Освен това, вентилационните агрегати, специално проектирани да работят изключително при аварийни ситуации или при изключителни или опасни условия, следва също да бъдат изключени, тъй като те се използват рядко и за кратко време. В освобождаванията също се пояснява, че многофункционалните агрегати, които се използват предимно за отопление или климатизация и кухненските абсорбатори са изключени. Комисията извърши подготвителни проучвания за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационни агрегати за жилищни и нежилищни помещения. Проучванията бяха проведени съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността.
(6)
Главният екологичен параметър на обхванатите продукти, който бе определен като най-важен за целите на настоящия регламент, е енергопотреблението на етапа на използване. Годишната консумация на електроенергия от продуктите, които са предмет на настоящия регламент, бе оценена на 77,6 TWh в Съюза за 2010 г. В същото време тези продукти спестяват 2 570 PJ от енергията за отопление. Сумарно, при използване на коефициент на преобразуване на първичната енергия от 2,5 за електроенергията, енергийният баланс е 1 872 PJ енергоспестяване на първична енергия през 2010 г. Без специални мерки сумарното енергоспестяване се очаква да нарасне на 2 829 PJ през 2025 г.
(7)
Подготвителните проучвания показват, че енергопотреблението на продуктите, предмет на настоящия регламент, може да бъде значително намалено. Комбинираното въздействие на изискванията за екопроектиране, определени в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 1254/2014 на Комисията (3), се очаква да доведе до сумарно увеличение на енергоспестяването с 1 300 PJ (45 %) до ниво от 4 130 PJ през 2025 г.
(8)
Предварителните проучвания показват, че не са необходими изисквания, отнасящи се до други параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО, тъй като енергопотреблението на вентилационните агрегати на етапа на използване е най-важният екологичен аспект.
(9)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, които са предмет на настоящия регламент. При определяне на момента за въвеждане следва да се вземе предвид въздействието върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средните предприятия, като същевременно се гарантира, че екологичните показатели на вентилационните агрегати се подобряват без ненужно забавяне.
(10)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4).
(11)
Базовите стойности за сравнение за наличните понастоящем видове вентилационни агрегати с висока енергийна ефективност следва да бъдат определени в мярката за прилагане въз основа на информацията, събрана по време на подготовката на мярката, с цел производителите да могат да използват тази оценка, за да оценят алтернативните проектни решения и постигнатите екологични параметри на продукта спрямо базовите стойности за сравнение. Това ще допринесе за осигуряването на широко разпространение на леснодостъпна информация, по-специално за нуждите на малките и средните предприятия и много малките фирми, което допълнително ще улесни въвеждането на най-добри технологии за проектиране и разработването на по-ефективни изделия с цел намаляване на енергопотреблението.
(12)
Бе проведена консултация с Консултативния форум по член 18 от Директива 2009/125/ЕО.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент се прилага за вентилационните агрегати и определя изисквания за екопроектиране за пускането им на пазара или пускането им в действие.
2. Настоящият регламент не се прилага за вентилационни агрегати, които:
а)
са еднопосочни (смукателни или нагнетителни) с входяща електрическа мощност, по-ниска от 30 W, с изключение на изискванията за информация;
б)
са двупосочни с обща входяща електрическа мощност на вентилаторите, по-ниска от 30 W на въздушен поток, с изключение на изискванията за информация;
в)
са осови или центробежни вентилатори, оборудвани само с корпус по смисъла на Регламент (ЕС) № 327/2011;
г)
са специално предназначени за работа в потенциално експлозивна атмосфера, както е определена в Директива 94/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5);
д)
са специално предназначени за работа изключително при аварийни обстоятелства, за кратки периоди от време и които съответстват на основните изисквания към строежите по отношение на безопасността в случай на пожар, както са определени в Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6);
е)
са специално предназначени за работа изключително:
i)
там, където работните температури на пренасяния въздух са по-високи от 100 °C;
ii)
там, където температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, е по-висока от 65 °C;
iii)
там, където температурата на пренасяния въздух или температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, са по-ниски от - 40 °C;
iv)
там, където захранващото напрежение надвишава 1 000 V АС (променлив ток) или 1 500 V DC (постоянен ток);
v)
в токсични, силно корозионни или огнеопасни среди, или в среди с абразивни вещества;
ж)
съдържат топлообменник и термопомпа за оползотворяване на топлината или позволяват пренасяне или извличане на топлина в допълнение към извършваните от системата за оползотворяване на топлината с изключение на пренасянето на топлина за предпазване от замръзване или разскрежаване;
з)
се класифицират като битови абсорбатори, обхванати от Регламент (ЕС) № 66/2014 (7) относно кухненските уреди.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„вентилационен агрегат (ВА)“ означава захранвано с електроенергия устройство, оборудвано с поне едно витло, един двигател и корпус и предназначено да заменя използвания въздух с пресен въздух в сграда или част от сграда;
2)
„вентилационен агрегат за жилищни помещения“ (ВАЖ) означава вентилационен агрегат, за който:
а)
максималният дебит не надвишава 250 m3/h;
б)
максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h и производителят е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
3)
„вентилационен агрегат за нежилищни помещения“ (ВАНЖ) означава вентилационен агрегат с максимален дебит на вентилационния агрегат, надвишаващ 250 m3/h, а когато максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h, производителят не е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
4)
„максимален дебит“ е обявената максимална стойност на обемния дебит на въздушния поток на вентилационния агрегат, който може да се постигне с вградения или отделния доставен заедно с него регулатор при стандартни атмосферни условия (20 °C) и 101 325 Pa, когато агрегатът е монтиран изцяло (например включително почистващите филтри) и в съответствие с инструкциите на производителя, за ВАЖ с въздухопровод максималният дебит се отнася за въздушния поток при 100 Pa разлика на външното статично налягане, а за ВАЖ без въздухопровод - за въздушния поток при най-ниската постижима разлика в пълното налягане по избор от масив от стойности - 10 (минимум) -20-50-100-150-200-250 Рa, в зависимост от това коя от тях е равна или непосредствено под измерената стойност за разликата в налягането;
5)
„еднопосочен вентилационен агрегат“ (ЕВА) означава вентилационен агрегат, които генерира въздушен поток само в една посока - отвътре навън към околната среда (смукателен) или от околната среда към вътрешността (нагнетителен), когато механично генерираният въздушен поток е балансиран чрез механизъм за естествено подаване или отвеждане на въздух;
6)
„двупосочен вентилационен агрегат“ (ДВА) означава вентилационен агрегат, който генерира въздушен поток между околната среда навън и вътрешността на сграда и е оборудван със смукателни и нагнетителни вентилатори.
7)
„еквивалентен модел на вентилационен агрегат“ означава вентилационен агрегат със същите технически характеристики съгласно приложимите изисквания за продуктова информация, но който е пуснат на пазара като различен модел на вентилационен агрегат от същия производител, упълномощен представител или вносител.
Допълнителни определения за целите на приложения II - IX са дадени в приложение I.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. От 1 януари 2016 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 1.
2. От 1 януари 2016 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 1.
3. От 1 януари 2018 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 2.
4. От 1 януари 2018 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 2.
Член 4
Изисквания за предоставяне на информация
1. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение IV.
2. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАНЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение V.
Член 5
Оценяване на съответствието
1. Производителите на вентилационни агрегати извършват оценяването на съответствието, установено в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, като използват системата за вътрешен контрол на проектирането, определена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, определена в приложение V към същата директива.
За целите на оценяването на съответствието на ВАЖ изчислението във връзка със изискването към специфичното енергопотребление се извършва в съответствие с приложение VIII към настоящия регламент.
За целите на оценяването на съответствието на ВАНЖ измерванията и изчисленията във връзка със специфичните изисквания за екопроектиране се извършват в съответствие с приложение IX към настоящия регламент.
2. Техническата документация, изготвена в съответствие с приложение IV към Директива 2009/125/ЕО, съдържа копие на продуктовата информация, определена в приложения IV и V към настоящия регламент.
Когато информацията, включена в техническата документация за конкретен модел вентилационен агрегат, е била получена чрез изчисление въз основа на проект или чрез екстраполация от други вентилационни агрегати, или и двете, техническата документация съдържа следната информация:
а)
подробности за тези изчисления или екстраполации или и двете;
б)
подробности за изпитванията, извършени от производителите, за да проверят точността на изчисленията и екстраполациите;
в)
списък на всички други модели вентилационни агрегати, за които посочената в техническата документация информация е получена по същия начин;
г)
списък на еквивалентните модели вентилационни агрегати.
Член 6
Процедура за проверка с цел надзор на пазара
Органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, определена в приложение VI, когато осъществяват надзор на пазара по член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да гарантират съответствието с изискванията, определени за ВАЖ в приложение II към настоящия регламент и за ВАНЖ в приложение III към настоящия регламент.
Член 7
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение, посочени в точка 2 на част 3 от приложение I към Директива 2009/125/ЕО и приложими за вентилационните агрегати, са определени в приложение VII към настоящия регламент.
Член 8
Преразглеждане
Комисията оценява необходимостта от определяне на изисквания за стойностите на изпускане на въздух с оглед на техническия напредък и представя резултатите от тази оценка на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2017 г.
Комисията преразглежда настоящия регламент с оглед на техническия напредък и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2020 г.
Преразглеждането включва оценка на следното:
а)
евентуалното разширяване на обхвата на настоящия регламент, така че да обхване еднопосочни агрегати с входяща електрическа мощност под 30 W и двупосочни агрегати с обща входяща електрическа мощност за вентилаторите под 30 W на въздушен поток;
б)
допустимите отклонения при проверка, определени в приложение VI;
в)
доколко е целесъобразно да се вземе предвид въздействието на енергоикономичните филтри върху енергийната ефективност;
г)
необходимостта да се определи допълнителна степен с по-строги изисквания за екопроектиране.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2014 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1253/2014
(2014. gada 7. jūlijs),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilācijas iekārtām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kuru pārdošanas un tirdzniecības apjoms ir nozīmīgs, kuriem Savienībā ir būtiska vides ietekme un ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz vidi bez pārmērīgām izmaksām, attiecas īstenošanas pasākums vai pašregulācijas pasākums saistībā ar ekodizaina prasībām.
(2)
Komisija ir pārbaudījusi ventilācijas iekārtu tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šis novērtējums pierādīja, ka ventilācijas iekārtas ir laistas Savienības tirgū lielos daudzumos. Energopatēriņš lietošanas posmā ir vissvarīgākais vides aspekts attiecībā uz ventilācijas iekārtām, jo tām ir liela iespēja nodrošināt izmaksu ziņā efektīvu enerģijas ietaupījumu un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
(3)
Ventilatori ir ventilācijas iekārtu svarīga daļa. Vispārīgas obligātās energoefektivitātes prasības ventilatoriem ir noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 327/2011 (2). Uz to ventilatoru ventilācijas funkciju elektrisko jaudu, kuri ir ventilācijas iekārtu daļas, attiecas minētajā regulā noteiktās obligātās energoefektivitātes prasības, bet daudzās ventilācijas iekārtās ir izmantoti ventilatori, uz kuriem neattiecas minētās prasības. Tāpēc ir jānosaka īstenošanas pasākumi attiecībā uz ventilācijas iekārtām.
(4)
Pasākumi, kas attiecas uz dzīvojamo ēku ventilācijas iekārtām, būtu jānošķir no tiem, kas attiecas uz nedzīvojamo ēku ventilācijas iekārtām, pamatojoties uz šo iekārtu gaisa caurplūdumu, jo praksē izmanto divus dažādus mērījumu standartu kopumus.
(5)
Nelielas ventilācijas iekārtas ar elektrisko ieejas jaudu, kas ir mazāka par 30 W uz gaisa plūsmu, būtu jāizslēdz no šīs regulas prasībām, izņemot prasības, kuras attiecas uz informācijas sniegšanu. Minētajām ventilācijas iekārtām ir dažāds lietojums, un tās galvenokārt darbojas ar pārtraukumiem un tiek lietotas tikai kā papildu ierīce, piemēram, vannas istabā. Ja minētās iekārtas tiktu iekļautas šīs regulas darbības jomā, tas radītu ievērojamu administratīvo slogu tirgus uzraudzības jomā, jo tās pārdod lielā daudzumā un tām ir neliels energotaupības potenciāls. Tomēr, tā kā minēto iekārtu funkcijas ir līdzīgas citām ventilācijas iekārtām, pārskatot šo regulu, būtu jāņem vērā iespēja šīs regulas darbības jomā iekļaut arī minētās iekārtas. Turklāt no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz arī ventilācijas iekārtas, kas ir paredzētas lietošanai tikai neparedzētos gadījumos vai ārkārtas vai bīstamās situācijas, jo tās lieto reti un neilgi. Izņēmumi attiecināmi arī uz daudzfunkcionālām iekārtām, kuru pamatfunkcija ir sildīšana vai dzesēšana, un virtuves tvaika nosūcējiem, kuri būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot dzīvojamo un nedzīvojamo ēku ventilācijas iekārtu tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šie pētījumi ir izstrādāti kopā ar iesaistītajām un ieinteresētajām personām no Savienības un trešām valstīm, un pētījumu rezultāti ir publiski pieejami.
(6)
Pētījumos izmantotais ražojumu vides parametrs, kas tiek uzskatīts par svarīgāko saistībā ar šo regulu, ir energopatēriņš lietošanas posmā. Tika noskaidrots, ka to ražojumu gada elektroenerģijas patēriņš, uz kuriem attiecas šī regula, Savienībā 2010. gadā bija 77,6 TWh. Vienlaikus šie ražojumi ļāva ietaupīt 2 570 PJ telpu apsildei paredzētās enerģijas. Kopumā, izmantojot elektroenerģijas primārās enerģijas patēriņa pārrēķina koeficientu 2,5, gada primārās enerģijas ietaupījums 2010. gadā bija 1 872 PJ. Ir plānots, ka, neveicot īpašus pasākumus, 2025. gadā kopējais ietaupījums palielināsies līdz 2 829 PJ.
(7)
Priekšizpētē konstatēts, ka ir iespējams būtiski samazināt šajā regulā minēto ražojumu energopatēriņu. Paredzams, ka šajā regulā un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1254/2014 (3) noteiktās ekodizaina prasības palīdzēs līdz 2025. gadam palielināt kopējo ietaupījumu par 1 300 PJ (45 %), sasniedzot 4 130 PJ.
(8)
Priekšizpētē konstatēts, ka Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā noteiktās prasības atiecībā uz citiem ekodizaina parametriem nav jāattiecina uz ventilācijas iekārtām, jo vissvarīgākais vides parametrs ir energopatēriņš lietošanas posmā.
(9)
Ekodizaina prasības būtu jāievieš pakāpeniski, lai ražotājiem būtu pietiekami daudz laika šajā regulā ietverto produktu pārveidošanai. Ieviešanas grafikam jābūt tādam, lai ņemtu vērā izmaksu ietekmi uz tiešajiem lietotājiem un ražotājiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tomēr nodrošinot to, ka bez nevajadzīgas kavēšanās tiek uzlaboti ventilācijas iekārtu ekoloģiskie raksturlielumi.
(10)
Ražojuma parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, ņemot vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas un aprēķina metodes, tostarp, ja tādi pieejami, harmonizētos standartus, kurus pieņēmušas Eiropas standartizācijas iestādes pēc Komisijas lūguma un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (4).
(11)
Īstenošanas pasākumā jānosaka kritēriji pašreiz pieejamām ventilācijas iekārtām, kam ir augsta energoefektivitāte, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta pasākuma sagatavošanas laikā, lai ražotāji varētu izmantot šo novērtējumu un apsvērt alternatīvus dizaina risinājumus un izvērtēt panāktos ražojuma raksturlielumus attiecībā uz vidi, salīdzinot ar kritērijiem. Tādējādi tiks nodrošināta informācijas plaša pieejamība un viegla piekļuve tai, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un ļoti mazām firmām, un tas savukārt veicinās labāko projektēšanas tehnoloģiju integrāciju un efektīvāku ražojumu izstrādi energopatēriņa samazināšanai.
(12)
Notika apspriešanās ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu.
(13)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un piemērošanas joma
1. Šī regula attiecas uz ventilācijas iekārtām, un tajā ir noteiktas ekodizaina prasības to laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā.
2. Šo regulu nepiemēro šādām ventilācijas iekārtām:
a)
vienvirziena (izplūdes vai ieplūdes) iekārtām ar elektrisko ieejas jaudu, kura ir mazāka par 30 W, izņemot prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu;
b)
divvirzienu iekārtām ar ventilatoru kopējo elektrisko ieejas jaudu, kura ir mazāka par 30 W uz gaisa plūsmu, izņemot prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu;
c)
aksiāliem vai centrbēdzes ventilatoriem, kuri aprīkoti tikai ar korpusu, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 327/2011;
d)
tām, kas paredzētas tikai lietošanai sprādzienbīstamā vidē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/9/EK (5);
e)
tām, kas paredzētas tikai lietošanai ārkārtas situācijās, neilgi un kas atbilst būvdarbu pamata prasībām ugunsdrošības jomā, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 305/2011 (6);
f)
tām, kas paredzētas lietošanai tikai šādos apstākļos:
i)
ja pārvietotā gaisa darbības režīma temperatūra pārsniedz 100 °C;
ii)
ja motoram, kas darbina ventilatoru un kas neatrodas gaisa plūsmā, darbības vides temperatūra pārsniedz 65 °C;
iii)
ja pārvietotā gaisa temperatūra vai darbības vides temperatūra motoram, kas neatrodas gaisa plūsmā, ir zemāka par - 40 °C;
iv)
ja maiņstrāvas spriegums ir lielāks par 1 000 V vai ja līdzstrāvas spriegums ir lielāks par 1 500 V;
v)
toksiskā, stipri korozīvā vai ugunsnedrošā vidē vai vidē ar abrazīvām vielām;
g)
iekārtām ar siltummaini un siltumsūkni siltuma utilizācijai vai iekārtām, kas nodrošina siltumpārnesi vai siltuma noņemšanu un ir kā papildiekārtas siltuma utilizācijas sistēmai, izņemot siltumpārnesi aizsardzībai pret salu un atkausēšanai;
h)
iekārtām, kas tiek klasificētas kā tvaika nosūcēji, uz kuriem attiecas Komisijas Regula (ES) Nr. 66/2014 (7) par virtuves iekārtām.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:
1)
“ventilācijas iekārta (VI)” ir tāda elektriski darbināma ierīce ar vismaz vienu lāpstiņriteni, vienu motoru un korpusu, kuru izmanto, lai ēkā vai ēkas daļā izmantoto gaisu aizstātu ar gaisu no ārvides;
2)
“dzīvojamo ēku ventilācijas iekārta (DĒVI)” ir ventilācijas iekārta, kuras:
a)
maksimālais caurplūdums nepārsniedz 250 m3/h;
b)
maksimālais caurplūdums ir no 250 līdz 1 000 m3/h un ražotājs apliecina, ka to ir paredzēts izmantot tikai dzīvojamo ēku ventilācijai;
3)
“nedzīvojamo ēku ventilācijas iekārta (NDĒVI)” ir ventilācijas iekārta, kur ventilācijas iekārtas maksimālais caurplūdums pārsniedz 250 m3/h un kuras maksimālais caurplūdums ir no 250 līdz 1 000 m3/h, un ražotājs neapliecina, ka to ir paredzēts izmantot tikai dzīvojamo ēku ventilācijai;
4)
“maksimālais caurplūdums” ir noteiktais ventilācijas iekārtas maksimālais gaisa tilpuma caurplūdums, ko var sasniegt ar iebūvētas vai atsevišķi uzstādītas vadības ierīces palīdzību standarta gaisa temperatūrā (20 °C) un pie spiediena 101 325 Pa, ja iekārta ir uzstādīta pareizi (piemēram, ar tīriem filtriem) un saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Iekārtām ar kanāliem maksimālais caurplūdums ir attiecināts uz gaisa plūsmu pie ārējās statiskā spiediena starpības 100 Pa un iekārtām bez kanāliem attiecināts uz gaisa plūsmu pie viszemākās sasniedzamās kopējā spiediena starpības, kur no sekojošām vērtībām: 10 (minimālā)-20-50-100-150-200-250 Pa ir jāizvēlas tā, kas ir vienāda ar izmērīto spiediena starpību vai nākamā zemākā;
5)
“vienvirziena ventilācijas iekārta (VVI)” ir ventilācijas iekārta, kas rada gaisa plūsmu tikai vienā virzienā no telpām ārvidē (izplūde) vai no ārvides telpās (ieplūde) un kurā mehāniski radīta gaisa plūsma ir līdzsvarota atbilstoši dabiskā gaisa izplūdei vai ieplūdei;
6)
“divvirzienu ventilācijas iekārta (DVI)” ir ventilācijas iekārta, kas rada gaisa plūsmu, apmainot gaisu, kurš ir telpās un ārvidē, un kas aprīkota ar izplūdes un ieplūdes ventilatoriem;
7)
“ekvivalents ventilācijas iekārtas modelis” ir ventilācijas iekārta ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem, kas atbilst noteiktajām informācijas prasībām par produktu, bet tiek laista tirgū kā tā paša ražotāja, pilnvarotā pārstāvja vai importētāja cits modelis.
II-X pielikumā izmantotās papildu definīcijas ir noteiktas I pielikumā.
3. pants
Ekodizaina prasības
1. No 2016. gada 1. janvāra DĒVI ir jāatbilst īpašām ekodizaina prasībām, kas noteiktas II pielikuma 1. punktā.
2. No 2016. gada 1. janvāra NDĒVI ir jāatbilst īpašām ekodizaina prasībām, kas noteiktas III pielikuma 1. punktā.
3. No 2018. gada 1. janvāra DĒVI ir jāatbilst īpašām ekodizaina prasībām, kas noteiktas II pielikuma 2. punktā.
4. No 2018. gada 1. janvāra NDĒVI ir jāatbilst īpašām ekodizaina prasībām, kas noteiktas III pielikuma 2. punktā.
4. pants
Informācijas prasības
1. No 2016. gada 1. janvāra DĒVI ražotājiem, autorizētajiem pārstāvjiem un importētājiem ir jāievēro informācijas prasības, kas noteiktas IV pielikumā.
2. No 2016. gada 1. janvāra NDĒVI ražotājiem, autorizētajiem pārstāvjiem un importētājiem ir jāievēro informācijas prasības, kas noteiktas V pielikumā.
5. pants
Atbilstības novērtēšana
1. Ventilācijas iekārtu ražotājiem ir jāveic atbilstības novērtējums, kas noteikts Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā, izmantojot minētās direktīvas IV pielikumā paredzēto iekšējā dizaina kontroles sistēmu vai minētās direktīvas V pielikumā paredzēto vadības sistēmu.
Lai novērtētu DĒVI atbilstību, īpatnējo enerģijas patēriņu aprēķina saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumu.
Lai novērtētu NDĒVI atbilstību, mērījumus un aprēķinus īpašo ekodizaina prasību izpildei veic saskaņā ar šīs regulas IX pielikumu.
2. Tehniskajā dokumentācijā, ko aizpilda saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK IV pielikumu, iekļauj ražojuma apraksta kopiju, kā noteikts šīs regulas IV un V pielikumā.
Ja konkrēta ventilācijas iekārtas modeļa tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija ir iegūta aprēķinu ceļā, pamatojoties uz tehnisko projektu vai ekstrapolāciju no citām ventilācijas iekārtām, tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:
a)
precīzu informāciju par attiecīgo aprēķinu un/vai ekstrapolāciju;
b)
precīzu informāciju par testiem, ko ražotāji veikuši, lai verificētu veikto aprēķinu un ekstrapolācijas precizitāti;
c)
to visu ventilācijas iekārtu modeļu uzskaitījumu, par kuriem tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija tika iegūta tādā pašā veidā;
d)
ekvivalento ventilācijas iekārtu modeļu uzskaitījumu.
6. pants
Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz DĒVI un šīs regulas III pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz NDĒVI, dalībvalstu iestādes piemēro VI pielikumā noteikto verifikācijas procedūru.
7. pants
Kritēriji
Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 3. daļas 2. punktā minētie kritēriji, kas attiecas uz ventilācijas iekārtām, ir noteikti šīs regulas VII pielikumā.
8. pants
Pārskatīšana
Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, Komisija novērtē nepieciešamību noteikt prasības attiecībā uz gaisa noplūdēm un par novērtējuma rezultātiem ziņo Apspriežu forumam ne vēlāk kā 2017. gada 1. janvārī.
Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, Komisija šo regulu pārskata un par pārskatīšanas rezultātiem ziņo Apspriežu forumam ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī.
Pārskatot regulu, novērtē šādus aspektus:
a)
iespēju paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai ietvertu vienvirziena iekārtas ar elektrisko ieejas jaudu, kas ir mazāka par 30 W, un divvirzienu iekārtas ar ventilatoru kopējo elektrisko ieejas jaudu, kas ir mazāka par 30 W uz gaisa plūsmu;
b)
VI pielikumā minētās verifikācijas pielaides;
c)
savietojamības iespējas, ņemot vērā zema enerģijas patēriņa filtru ietekmi uz energoefektivitāti;
d)
nepieciešamību noteikt nākamo līmeni, pastiprinot ekodizaina prasības.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 7. jūlijā