РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 508/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за Европейския фонд за морско дело и рибарство и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2328/2003, (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006 и (ЕО) № 791/2007 на Съвета и Регламент (ЕС) № 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 42, член 43, параграф 2, член 91, параграф 1, член 100, параграф 2, член 173, параграф 3, членове 175 и 188, член 192, параграф 1, член 194, параграф 2, член 195, параграф 2 и член 349 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 13 юли 2011 г., озаглавено „Реформа на общата политика в областта на рибарството“, се посочват евентуалните трудности, цели и насоки на общата политика в областта на рибарството (ОПОР) за периода след 2013 г. В резултат на дебата, състоял се след публикуването на това съобщение, ОПОР бе реформирана с Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4). Реформата на ОПОР обхваща всички основни елементи на ОПОР, включително финансовите ѝ аспекти. За постигането на целите на реформата е целесъобразно да бъдат отменени Регламент 2328/2003 на Съвета (5), Регламент (ЕО) № 861/2006 на Съвета (6), Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета (7) и Регламент (ЕО) № 791/2007 на Съвета (8), като бъдат заменени с настоящия регламент.
Като се отчита взаимовръзката между всички въпроси, свързани с европейските океани и морета, настоящият регламент следва да подпомага и по-нататъшното развитие на интегрираната морска политика (ИМП), посочена в Регламент (ЕС) № 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(2)
Обхватът на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) следва да включва подпомагане на ОПОР за опазването на морските биологични ресурси, за управлението на риболовните дейности и флотите, експлоатиращи тези ресурси, за сладководните биологични ресурси и аквакултури, както и за преработването и предлагането на пазара на продукти от риболов и аквакултури, когато тези дейности се извършват на територията на държавите членки или от риболовни кораби на Съюза, или от граждани на държавите членки, без да се засяга основната отговорност на държавата на знамето и като се отчитат разпоредбите на член 117 от Конвенцията на ООН по морско право от 10 декември 1982 г. (10).
(3)
Успехът на ОПОР зависи от наличието на ефективна система на контрол, инспекции и изпълнение, както и от наличието на надеждни и пълни данни за целите на изготвянето на научни становища и за целите на изпълнението и контрола. Поради това ЕФМДР следва да подпомага тези политики.
(4)
В обхвата на ЕФМДР следва да се включва подпомагане на ИМП, в това число на разработването и изпълнението на координирани операции и на вземането на решения във връзка с океаните, моретата, крайбрежните региони и морските сектори, допълващи различните политики на Съюза, свързани с тях, и по-специално ОПОР и политиките по транспорта, промишлеността, териториалното сближаване, околната среда, енергетиката и туризма. Следва да се осигури съвместимост и съчетаване на управлението на различните секторни политики в басейните на Балтийско море, Северно море, Келтско море, Бискайския залив и иберийското крайбрежие, Средиземно море и Черно море.
(5)
Бенефициери на ЕФМДР по смисъла на член 2, точка 10 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11) могат да бъдат оператори по смисъла на член 4, точка 30 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, рибари или рибарски организации, освен ако не е предвидено друго в настоящия регламент.
(6)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които бе приета новата стратегия на Съюза за работни места и интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, основана на съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (наричана по-долу стратегията „Европа 2020“), Съюзът и държавите членки следва да работят за постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като същевременно насърчават хармоничното развитие в Съюза. По-специално ресурсите следва да бъдат концентрирани с оглед постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, и по-специално целите, свързани със заетостта, изменението на климата, енергийната устойчивост, борбата с бедността и социалното приобщаване, и повишаването на ефективността чрез отделяне на по-голямо внимание на резултатите. Включването на ИМП в ЕФМДР също допринася за постигането на основните цели на политиката, посочени в стратегията „Европа 2020“, и съответства на заложените в Договора за Европейския съюз (ДЕС) и Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) общи цели за повишаване на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
(7)
С цел да се гарантира приносът на ЕФМДР към постигането на целите на ОПОР, на ИМП и на стратегията „Европа 2020“ е необходимо вниманието да бъде насочено към ограничен брой основни приоритети, свързани с насърчаването на екологично устойчиви, отличаващи се с ефективно използване на ресурсите, иновативни, конкурентоспособни и основани на знания рибарство и аквакултури, при които се насърчава прилагането на ОПОР, увеличаването на заетостта и териториалното сближаване, насърчаването на предлагането на пазара и преработването, както и прилагането на ИМП.
(8)
На всички етапи от прилагането на ЕФМДР целта на Съюза следва да бъде премахването на неравенството и насърчаването на равнопоставеността между мъжете и жените, както и борбата срещу дискриминацията, основана на пол, расов или етнически произход, религия или вярвания, увреждания, възраст или сексуална ориентация.
(9)
Основната цел на ОПОР е да гарантира, че риболовните дейности и дейностите в областта на аквакултурите допринасят за създаването екологични условия, които могат да бъдат поддържани в дългосрочен план и които са необходими за социално-икономическото развитие. Освен това тя следва да допринесе за повишаване на производителността, за добър жизнен стандарт в сектора на рибарството и стабилни пазари и следва да гарантира наличието на ресурси и разумни цени на доставяните на потребителите продукти.
(10)
От първостепенна важност е въпросите на околната среда да бъдат по-добре отразени в ОПОР, което следва да допринесе за постигането на целите и задачите на политиката на Съюза в областта на околната среда и стратегията „Европа 2020“. Целта на ОПОР е живите морски биологични ресурси да се експлоатират по такъв начин, че рибните запаси да се възстановяват и поддържат на равнища, при които максималният устойчив улов може да бъде постигнат до 2015 г., когато това е възможно, и най-късно до 2020 г. ОПОР следва да прилага подхода на предпазните мерки и екосистемния подход към управлението на рибарството. Следователно ЕФМДР следва да допринася за опазването на морската среда, както е предвидено в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12).
(11)
Финансирането на разходите на ОПОР и ИМП от един фонд - ЕФМДР - следва да даде решение на необходимостта от опростяване, както и да засили интеграцията на двете политики. Разширяването на споделеното управление, така че да се прилага и при преработването и предлагането на пазара, включително компенсацията за най-отдалечените региони, дейностите по контрол, събиране на данни и управление, както и при ИМП, следва допълнително да допринесе за опростяването и намаляването на административната тежест както за Комисията, така и за държавите членки, и за постигането на по-голяма съгласуваност и ефективност на предоставеното подпомагане.
(12)
Бюджетът на Съюза следва да финансира разходите за ОПОР и ИМП от един фонд - ЕФМДР - било то пряко или в контекста на споделено управление с държавите членки. Споделеното управление с държавите членки следва да се прилага не само по отношение на мерки за подпомагане на рибарството, аквакултурите и воденото от общностите местно развитие, но и по отношение на преработването и предлагането на пазара, компенсацията за най-отдалечените региони, дейностите по контрола и събирането на данни и ИМП. Прякото управление следва да се прилага по отношение на научните становища, специфичните мерки за контрол и изпълнение, доброволните вноски в регионалните организации за управление на рибарството, консултативните съвети, проучването на пазара, операциите за прилагане на ИМП и комуникационните дейности. Следва да бъдат определени видовете операции, които могат да бъдат финансирани по линия на ЕФМДР.
(13)
Необходимо е да се прави разграничение между категориите мерки за контрол и мерки за изпълнение, които се съфинансират в рамките на споделеното управление, и тези - съфинансирани в рамките на прякото управление. От решаващо значение е да бъдат отделени ресурсите, предоставени за контрол и събиране на данни при споделено управление, като се допуска гъвкавост по отношение на тези две категории мерки.
(14)
В съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 финансовото подпомагане от Съюза по линия на ЕФМДР следва да зависи от спазването на правилата на ОПОР от страна на държавите членки и на операторите. Целта на това изискване е да отчете отговорността на Съюза да осигури, в обществен интерес, опазването на морските биологични ресурси по ОПОР съгласно член 3 ДФЕС.
(15)
Постигането на целите на ОПОР би могло да бъде възпрепятствано, ако финансовото подпомагане от Съюза по линия на ЕФМДР се отпуска на оператори, които предварително не отговарят на изискванията, свързани с обществения интерес от опазване на морските биологични ресурси. Поради тази причина заявления, подадени от оператори, следва да са допустими за финансиране по линия на ЕФМДР само при условие че в рамките на определен срок преди подаването на заявлението за подпомагане съответните оператори не са извършили тежко нарушение, престъпление или измама и не са участвали в експлоатацията, управлението или собствеността на риболовни кораби, включени в списъка на Съюза на корабите, извършващи незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов или на кораби, които плават под знамето на държави, определени като несътрудничещи трети държави съгласно предвиденото в настоящия регламент.
(16)
Освен това бенефициерите следва да продължат да спазват тези изисквания за допустимост след подаването на заявлението за подпомагане, по време на целия период на изпълнение на операцията и за срок от пет години след извършването на последното плащане в полза на съответния бенефициер.
(17)
В случай че бенефициерът не изпълни условията, свързани с допустимостта и продължителността, следва да се прилагат финансови последици и корекции.. При определянето на размера на финансовата корекция следва да се вземат предвид естеството, тежестта, продължителността и системния характер на нарушението, престъплението или измамата от бенефициера, както и значимостта на приноса на ЕФМДР за стопанската дейност на бенефициера.
(18)
Постигането на целите на ОПОР би било застрашено и ако финансовото подпомагане от Съюза по линия на ЕФМДР се изплаща на държави членки, които не са изпълнили своите задължения съгласно правилата на ОПОР, свързани с обществения интерес от опазване на морските биологични ресурси, като събирането на данни и изпълнението на задълженията за контрол. Освен това неизпълнението на тези задължения е свързано с риска държавите членки да пропуснат да открият недопустими заявления или операции.
(19)
За да се предотвратят недопустими плащания и да се насърчат държавите членки да спазват правилата на ОПОР, като предпазна мярка следва да се предвиди възможност за прекъсване на срока за плащане и спиране на плащанията, като тези мерки бъдат ограничени по време и обхват. Финансовите корекции с ясно определени и неотменими последици следва да се прилагат само по отношение на разходите, засегнати от случаи на нарушения.
(20)
За подобряване на координацията и хармонизиране на прилагането на фондовете, осигуряващи подпомагане в рамките на политиката на сближаване, а именно Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Кохезионния фонд (КФ), с фондовете за развитие на селските райони и за морския сектор и сектора на рибарството, а именно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и ЕФМДР съответно, за всички тези фондове (наричани по-долу „ЕСИ фондове“) бяха установени общоприложими разпоредби в Регламент (ЕС) № 1303/2013. В допълнение към Регламент (ЕС) № 1303/2013 настоящият регламент съдържа специални допълващи разпоредби поради особеностите на секторите на ОПОР и ИМП.
(21)
Принципът на пропорционалност следва да се прилага към оперативната програма и в рамките на целия програмен цикъл, като се взема предвид размерът на съответните администрации на държавите членки и общата сума на публичните разходи, разпределени за оперативната програма.
(22)
Комисията следва ежегодно да разпределя наличните бюджетни кредити за поети задължения по държави членки, като използва обективни и прозрачни критерии. Тези критерии следва да включват показатели за определяне на размера на сектора на рибарството и аквакултурите, степента на отговорност по отношение на контрола и събирането на данни, данните за минали разпределения в съответствие с Регламент (ЕО) № 1198/2006 и за минали усвоявания в съответствие с Регламент (ЕО) № 861/2006.
(23)
От основно значение е изпълнението на някои специфични, предварително установени условия в контекста на ОПОР, особено по отношение на представянето на доклад относно риболовния капацитет и на многогодишен национален стратегически план за аквакултури и доказания административен капацитет за изпълнение на изискванията за данни за управлението на рибарството и за осигуряване на въвеждането на система на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение.
(24)
В съответствие с целта за опростяване всички дейности по линия на ЕФМДР, попадащи в рамките на споделеното управление, включително контрол и събиране на данни, следва да бъдат организирани в единна оперативна програма за всяка държава членка в съответствие с националната структура на съответната държава членка. Програмирането следва да обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. При изготвянето на единната оперативна програма държавите членки следва да гарантират, че съдържанието и обемът на тяхната оперативна програма отразява целта за опростяване. Във всяка програма следва да се установи стратегия за изпълнение на целите по отношение на приоритетите на Съюза по ЕФМДР и подбора на мерки. Програмирането следва да е съобразено с тези приоритети на Съюза и същевременно да е приспособено към националните условия и да допълва други политики на Съюза, и по-специално политиката за развитие на селските райони и политиката на сближаване.
(25)
С оглед насърчаване на дребномащабния крайбрежен риболов държавите членки със значителен сегмент на дребномащабния крайбрежен риболов следва да добавят към оперативните си програми планове за действие за развитието, конкурентоспособността и устойчивостта на дребномащабния крайбрежен риболов.
(26)
С оглед да допринесат за постигането на целта за опростяване на използването на ЕФМДР и да намалят разходите по контрола и процента на грешки, държавите членки следва да се възползват максимално от възможността за използване на опростени форми на безвъзмездни средства съгласно предвиденото в Регламент (ЕС)№ 1303/2013.
(27)
За целите на осигуряване на изпълнението на задълженията за контрол по ОПОР държавите членки следва да изготвят раздела от оперативната програма, посветен на контрола, в съответствие с приоритетите на Съюза, приети от Комисията за тази област на политиката. С оглед на приспособяването на оперативната програма към променящите се нужди във връзка с контрола и изпълнението, разделът от оперативната програма, посветен на контрола, следва да се преразглежда редовно въз основа на промените в приоритетите на Съюза по отношение на политиката за контрол и изпълнение в рамките на ОПОР. Въпросните изменения следва да бъдат одобрени от Комисията.С цел запазване на гъвкавостта при програмирането на дейностите в областта на контрола, преразглеждането на раздела от оперативната програма, посветен на контрола, следва да се извършва по опростена процедура.
(28)
Държавите членки следва да изготвят раздела от оперативната програма, посветен на събирането на данни, в съответствие с многогодишната програма на Съюза, посочена в Регламент (ЕО) № 199/2008 на Съвета (13). С цел приспособяване към конкретните потребности, свързани с дейностите по събиране на данни, държавите членки следва да изготвят в съответствие с посочения регламент работен план, който следва да подлежи на одобрение от Комисията.
(29)
С изключение на техническата помощ от Комисията финансовите средства при пряко управление следва да бъдат предварително определени по цели с 5 % гъвкавост и уредени от годишни работни програми, приети от Комисията.
(30)
От определящо значение за повишаване на конкурентоспособността и икономическите резултати от риболовните дейности е да се насърчат и подпомогнат инвестициите в иновации. За да се насърчава по-високо равнище на участие, следва да бъде опростена процедурата по кандидатстване за подпомагане на иновациите.
(31)
Инвестирането в човешкия капитал също е изключително важно за повишаването на конкурентоспособността и икономическите резултати от риболовните и морските дейности. Ето защо ЕФМДР следва да подпомага консултантските услуги, сътрудничеството между учени и рибари, професионалното обучение и ученето през целия живот, и следва да насърчава разпространението на знания, да способства за подобряване на общите резултати и конкурентоспособност на операторите и да насърчава социалния диалог. Като признание за ролята им в рибарските общности при определени условия на съпрузите и партньорите на семейни начала на самостоятелно заетите рибари също следва да се предоставя подпомагане за професионално обучение, учене през целия живот, разпространение на знания и създаването на мрежи от контакти, което допринася за професионалното им развитие.
(32)
С цел подпомагане на младежи, които изпитват трудности при достъпа до пазара на труда в сектора на рибарството през периода на продължаваща финансова криза, ЕФМДР следва да подпомага програми за обучение и курсове за устойчиви риболовни практики и опазване на морските биологични ресурси.
(33)
Предвид потенциала на диверсификацията за дребномащабните крайбрежни рибари и тяхната решаваща роля в крайбрежните общности ЕФМДР следва да предоставя подкрепа за инвестициите, допринасящи за диверсифицирането на доходите на рибарите чрез развиване на допълващи дейности, включително инвестиции на борда на корабите, риболовен туризъм, ресторанти, свързани с риболова екологични услуги и образователни дейности в областта на риболова.
(34)
Започването и развиването на нови стопански дейности в сектора на рибарството от млади рибари е финансово предизвикателство и съставлява елемент, който следва да бъде отчетен при разпределянето и насочването на средства по линия на ЕФМДР. Това развиване на дейности е от съществено значение за конкурентоспособността на сектора на рибарството в Съюза. По тази причина следва да се предвиди подпомагане за млади рибари, започващи своята риболовна дейност, с цел да се улесни първоначалното им установяване. За да се гарантира жизнеспособността на новите стопански дейности, подпомагани по линия на ЕФМДР, подпомагането следва да зависи от придобиването на необходими умения и компетентност. Подпомагането при започване на стопанска дейност следва да се отнася само за придобиването на първия риболовен кораб.
(35)
С цел посрещане на нуждите, свързани със здравето и безопасността на борда, ЕФМДР следва да подпомага инвестиции, насочени към безопасността, условията на труд, здравето и хигиената на борда, при условие че инвестицията, за която се предоставя подпомагане, надхвърля изискванията съгласно правото на Съюза или националното право.
(36)
Следва да се предвидят правила за отпускането на помощи и парични обезщетения за рибари и собственици на риболовни кораби в случаите на временно преустановяване на риболовните дейности, ако временното преустановяване е пряка последица от определени мерки за опазване, с изключение на определянето и разпределянето на възможностите за риболов, ако е предвидено в определени - национални или на Съюза - планове за управление на рибарството или произтича от неподновяването на споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство или на протоколи към тях. Подобни правила следва да бъдат предвидени и за случаите на окончателно преустановяване на риболовните дейности.
(37)
При определени условия следва да е възможно ЕФМДР да подпомага взаимоспомагателните фондове, от които се отпускат парични обезщетения на рибари за имуществени щети, причинени от неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или разходи за спасителни операции.
(38)
С цел приспособяване на риболовните дейности към риболовните възможности следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомага проектирането, разработването, мониторинга, оценката и управлението на системи за разпределянето на риболовните възможности.
(39)
От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат отразени в рамките на ЕФМДР и да се подкрепят мерките за опазване по ОПОР, като при това бъдат съобразени разнообразните условия във водите на целия Съюз. По тази причина е изключително важно да се разработи съобразен с регионалните особености подход към мерките за опазване.
(40)
По същия начин ЕФМДР следва да може да подпомага намаляването на въздействието на риболова върху морската среда, по-специално чрез насърчаване на екологичните иновации и използване на по-селективни риболовни уреди и оборудване, както и чрез мерки, целящи опазването и възстановяването на морското биологично разнообразие и екосистеми и услугите, които предоставят те, в съответствие със „Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“
(41)
В съответствие с водещата цел на стратегията „Европа 2020“, свързана със смекчаването на въздействието от изменението на климата и енергийната ефективност, следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат инвестиции на борда на корабите и за одити на енергийната ефективност.
(42)
С цел смекчаване на въздействието от изменението на климата и подобряване на енергийната ефективност на риболовните кораби следва да е възможно да се подпомага осъвременяването и подмяната на основни и допълнителни двигатели, при условие че в процеса на подбор се дава приоритет на операторите, заети в дребномащабния крайбрежен риболов, с цел да се подобри достъпът им до финансиране и при условие че по-големите кораби допринасят за намаляването на мощността на двигателите.
(43)
За да не бъде застрашено постигането на целта за устойчивост на реформата на ОПОР, следва да се определи горна граница по отношение на размера на финансовото подпомагане, която може да се заделя за мерки, свързани с флота, например временно или окончателно преустановяване, както и подмяна на двигател, а срокът, през който може да се отпуска финансовото подпомагане при окончателно преустановяване, следва да бъде ограничен.
(44)
В съответствие с въведената от ОПОР забрана за изхвърляне ЕФМДР следва да подпомага инвестиции на борда на корабите, целящи възможно най-добро оползотворяване на нежеланата уловена риба и използване на недостатъчно използваните части от уловената риба. Предвид недостига на ресурсите и за да се увеличи максимално стойността на уловената риба, ЕФМДР следва да подпомага и инвестиции на борда на корабите, целящи добавяне на търговска стойност на уловената риба.
(45)
Предвид важността на риболовните пристанища, кейовете за разтоварване и покритите лодкостоянки ЕФМДР следва да подпомага съответните инвестиции, целящи по-специално повишаване на енергийната ефективност, опазването на околната среда и качеството на разтоварваните на сушата продукти, както и подобряване на безопасността и условията на труд.
(46)
За Съюза е от съществена важност да се постигне устойчив баланс между сладководните ресурси и тяхната експлоатация. Ето защо следва да се предвидят подходящи мерки за подпомагане на риболова във вътрешни водоеми, като надлежно се отчита въздействието върху околната среда и се запазва икономическата жизнеспособност на тези сектори.
(47)
В съответствие със съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент от 19 септември 2002 г., озаглавено „Стратегия за устойчиво развитие на европейската аквакултура“ и съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 29 април 2013 г., озаглавено „Стратегически насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите на ЕС“, и с целите на ОПОР и на стратегията „Европа 2020“ ЕФМДР следва да подпомага устойчивото развитие на сектора на аквакултурите в екологично, икономическо и социално отношение.
(48)
Поради възможното въздействие върху дивите популации от морски видове на видовете, навлезли от обекти за аквакултури, ЕФМДР следва да не предоставя стимули за отглеждането на генномодифицирани организми.
(49)
Аквакултурите спомагат за икономическия растеж и заетостта в крайбрежните и селските райони. По тази причина е особено важно ЕФМДР да е достъпен за предприятията за аквакултури, и по-специално за малките и средните предприятия (МСП), и да допринася за привличането към сектора на нови производители на аквакултури. За повишаването на конкурентоспособността и икономическите резултати на дейностите, свързани с аквакултури, от решаващо значение е да се насърчават иновациите и предприемачеството. Следователно ЕФМДР следва да може да подпомага иновативните операции, стопанското развитие на предприятията за аквакултури като цяло, включително нехранителните и извършваните в морето аквакултури, и допълващите дейности, например риболовен туризъм, свързаните с аквакултурите екологични услуги или образователни дейности.
(50)
Инвестирането в човешкия капитал е решаващо и за повишаването на конкурентоспособността и икономическите резултати на дейностите, свързани с аквакултури. Следователно ЕФМДР следва да може да подпомага ученето през целия живот и създаването на мрежи от контакти, насърчаващи разпространението на знания, както и консултантските услуги, които допринасят за подобряване на общите резултати и конкурентоспособност на операторите.
(51)
С цел да се допринесе за развитието на обектите и инфраструктурите, свързани с аквакултури, следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат националните и регионалните органи при вземането на стратегически решения, по-специално по отношение на определянето и картографирането на зони, които могат да се приемат за най-подходящи за развитие на аквакултури.
(52)
С цел да се насърчат устойчивите в екологично, социално и икономическо отношение аквакултури ЕФМДР следва да може да подпомага дейности, свързани с аквакултури, които са изключително щадящи за околната среда, преминаването на предприятията за аквакултури към екологосъобразно управление, използването на одитни схеми, както и преминаването към биологични аквакултури. По същия начин ЕФМДР следва да може да подпомага и аквакултурите, предоставящи специфични екологични услуги.
(53)
Предвид важността на защитата на потребителите следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат земеделските стопани, за да се предотврати или смекчи рискът за общественото здраве и здравето на животните, който може да породят аквакултурите.
(54)
Като отчита риска на инвестициите в дейности, свързани с аквакултури, ЕФМДР следва да може да допринася за стопанската сигурност, като спомага за осигуряването на достъп до застраховане на запасите от аквакултури, а по този начин -за гарантиране на доходите на производителите в случай на прекомерни производствени загуби, дължащи се по-специално на природни бедствия, неблагоприятни метеорологични явления, внезапни промени в качеството на водата, болести или заразяване с вредители и унищожаване на производствени съоръжения.
(55)
Предвид факта, че подходът на водено от общностите местно развитие отдавна е доказал своята полза за насърчаване на развитието на рибарството и аквакултурите, както и на селските райони, чрез отчитане в пълна степен на нуждите от ендогенно развитие в много сектори, в бъдеще подпомагането следва да бъде продължено и засилено.
(56)
В сектора на рибарството и аквакултурите воденото от общностите местно развитие следва да насърчава иновативни подходи за осигуряване на растеж и работни места, по-специално посредством добавяне на стойност към продуктите от риболов и диверсифициране на местната икономика в посока на нови стопански дейности, включително предлаганите от т.нар „син“ растеж и по-широките морски сектори.
(57)
Устойчивото развитие на сектора на рибарството и аквакултурите следва да допринесе за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ за насърчаване на социалното приобщаване и намаляване на бедността, създаване на работни места и поощряване на иновациите на местно равнище. То също така следва да допринесе за постигане на целта за териториално сближаване, която е една от основните приоритети в ДФЕС.
(58)
Воденото от общностите местно развитие следва да бъде постигнато чрез подход „отдолу-нагоре“ от местни партньорства, съставени от представители на публичния сектор, частния сектор и гражданското общество, които представляват вярно отражение на местната общност. Тези участници на местно ниво могат най-добре да изготвят и прилагат интегрирани многосекторни стратегии за водено от общностите местно развитие, които да отговарят на потребностите на техния собствен район за рибарство. Важно е да се гарантира, че нито една отделна заинтересована група няма повече от 49 % от правата на глас в органите за вземане на решения на местните инициативни рибарски групи (МИРГ).
(59)
Създаването на мрежи от контакти между местните партньорства е основна характеристика на този подход. Ето защо сътрудничеството между тези местни партньорства е важен инструмент за развитието, който следва да бъде подпомаган по линия на ЕФМДР.
(60)
Подпомагането на районите за рибарство по линия на ЕФМДР следва да бъде координирано с подпомагането на местното развитие, осигурявано от други фондове на Съюза, и да обхваща всички аспекти на изготвянето и изпълнението на стратегиите за водено от общностите местно развитие и дейностите на МИРГ, както и разходите за популяризиране на местния район и за текущото поддържане на местното партньорство.
(61)
За да се гарантира жизнеспособността на рибарството и аквакултурите в условията на силно конкурентен пазар, е необходимо да се предвидят разпоредби за предоставяне на подпомагане във връзка с прилагането на Регламент (ЕС) № 1379/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и за дейностите по предлагане на пазара и преработване, извършвани от операторите с цел максимално увеличаване на стойността на продуктите от риболов и аквакултури. Следва да се обърне специално внимание на насърчаването на операциите, които включват дейности от веригата за доставка, свързани с производството, преработването и предлагането на пазара, или които включват иновативни процеси или методи. При предоставянето на подпомагане следва да се даде предимство на организациите на производители и на асоциациите на организации на производители. Във връзка с планове за производство и предлагане на пазара следва да се допуска подпомагане само на такива организации и асоциации. С цел приспособяване към новата политика за забрана на изхвърлянето ЕФМДР следва да подпомага и преработването на нежелания улов.
(62)
В Регламент (ЕС) № 1379/2013 се предвижда механизъм за съхранение на продукти от риболов, предназначени за консумация от човека, с цел да се насърчи стабилизирането на пазарите. За да се гарантира преминаването от механизми за интервенция на пазара към подход, насочен към планирането и управлението на дейностите за производство и предлагане на пазара, подпомагането, предоставяно по линия на ЕФМДР, следва да бъде преустановено към 31 декември 2018 г.
(63)
Предвид нарастващата конкуренция, пред която са изправени дребномащабните крайбрежни рибари, следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат предприемачески инициативи на дребномащабните крайбрежни рибари, с които се добавя стойност към рибата, която те улавят, по-специално чрез преработването и прякото предлагане на пазара на тази риба.
(64)
Предвид трудностите, свързани с риболовните дейности в най-отдалечените региони на Съюза, по-специално поради тяхната отдалеченост и специфични климатични условия, следва да е възможно в рамките на ЕФМДР да се отчитат специфичните ограничения на тези региони, признати в член 349 ДФЕС.
(65)
За да запази конкурентоспособността на определени продукти от риболов и аквакултури от най-отдалечените региони на Съюза в сравнение с тази на подобни продукти от други региони на Съюза, през 1992 г. Съюзът въведе мерки за компенсиране на съответните допълнителни разходи в сектора на рибарството. Мерките, прилагани през периода 2007-2013 г., са предвидени в Регламент (ЕО) № 791/2007. Необходимо е подпомагането с цел компенсиране на допълнителните разходи за риболова, отглеждането, преработването и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от най-отдалечените региони на Съюза да продължи от 1 януари 2014 г., така че компенсирането да допринесе за запазване на икономическата жизнеспособност на операторите от тези региони.
(66)
Предвид различните пазарни условия в най-отдалечените региони колебанията в улова и запасите, както и в пазарното търсене, съответните държави членки следва сами да определят продуктите от риболов, за които е допустимо компенсиране, техните съответни максимални количества и размерите на компенсацията в рамките на общото разпределение на средства по държави членки.
(67)
На държавите членки следва да се разреши да внасят разграничения в списъка и количествата на съответните продукти от риболов, както и в размера на компенсацията в рамките на общото разпределение на средства по държави членки. Те следва също така да получат разрешение да коригират плановете си за компенсации, когато това е обосновано от променящите се условия.
(68)
Държавите членки следва да определят размера на компенсацията на ниво, позволяващо подходящо компенсиране на допълнителните разходи, породени от специфичните неблагоприятни характеристики на най-отдалечените региони. С цел да се избегне прекомерно компенсиране размерът следва да е пропорционален на допълнителните разходи, които се покриват от помощта. За целта следва да се вземат предвид и други форми на публична интервенция, които оказват въздействие върху равнището на допълнителните разходи.
(69)
От първостепенна важност е държавите членки и операторите да разполагат със средствата, необходими за упражняване на контрол съобразно високи стандарти, като така се гарантира спазването на правилата на ОПОР, като същевременно се осигурява устойчивата експлоатация на живите водни ресурси. Поради това следва да бъде възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат държавите членки и операторите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета (15).Това подпомагане следва да допринесе за устойчивия растеж, като спомага за установяването на култура на спазване на правилата.
(70)
Подпомагането, предоставено на държавите членки въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006 по отношение на разходите, направени във връзка с прилагането на системата за контрол на Съюза, следва да се увеличи по линия на ЕФМДР, като се следва концепцията за прилагане на един фонд.
(71)
В съответствие с целите на политиката на Съюза относно контрола и изпълнението е целесъобразно при използването на плавателни съдове, самолети и хеликоптери за патрулиране да се предвиди минимално време, което да бъде отделено на контрола на рибарството и чиято продължителност следва да бъде определена точно, за да се осигури основа за подпомагането по линия на ЕФМДР.
(72)
Предвид важността на сътрудничеството между държавите членки в областта на контрола ЕФМДР следва да може да предоставя подпомагане за тази цел.
(73)
Следва да бъдат приети мерки за подпомагане на събирането, управлението и използването на данни за рибарството съгласно посоченото в многогодишната програма на Съюза, по-специално за подпомагане на националните програми и управлението и използването на данни за научни анализи и изпълнението на ОПОР. Подпомагането, предоставяно на държавите членки въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006 за направените разходи във връзка със събирането, управлението и използването на данни за рибарството, следва да продължи по линия на ЕФМДР съгласно концепцията за прилагане на един фонд.
(74)
Вземането на правилни и ефективни решения за управление на рибарството в рамките на ОПОР следва да бъде подкрепено чрез развойни дейности и сътрудничество, чрез осигуряването на научни и социално-икономически мнения и чрез становища, необходими за изпълнението и развитието на ОПОР, включително в чувствителни от биогеографска гледна точка райони.
(75)
Необходимо е също така да се подпомага сътрудничеството между държавите членки, както и ако е целесъобразно - с трети държави, във връзка със събирането на данни в рамките на един и същ морски басейн, както и със съответните международни научни организации.
(76)
Целта на ИМП е да подпомага устойчивото използване на моретата и океаните и да способства за координиран, съгласуван и прозрачен процес на вземане на решения във връзка с политиките, засягащи океаните, моретата, островите, крайбрежните и най-отдалечените региони и морските сектори, в съответствие със Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 10 октомври 2007 г., озаглавено „Интегрирана морска политика за Европейския съюз“.
(77)
Необходимо е да се запази финансирането за изпълнението и доразвиването на ИМП на Съюза, както е видно от Регламент (ЕС) № 1255/2011, заключенията на Съвета, резолюциите на Европейския парламент и становищата на Комитета на регионите. Очаква се развитието на морското дело посредством финансово подпомагане за мерки, свързани с ИМП, да има значително въздействие по отношение на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
(78)
ЕФМДР следва да подпомага насърчаването на интегрирано морско управление на всички равнища, особено чрез обмен на най-добри практики и доразвиване и изпълнение на стратегиите за морските басейни. Тези стратегии целят създаването на интегрирана рамка за справяне с често срещани трудности в европейските морски басейни, засилването на сътрудничеството между заинтересованите страни с цел максимално използване на финансовите инструменти и средства на Съюза и допринасянето към икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза. Във връзка с това действията и механизмите, предназначени за подобряване на сътрудничеството между държавите членки, могат да включват трансгранично и междусекторно сътрудничество между морските сектори, например дейности в рамките на Европейския форум по функциите на бреговата охрана (European coastguard functions forum), което да насърчава обмена на опит и добри практики, така че да се постигне ефективност и съгласуваност в рамките на съответното законодателство на Съюза.
(79)
ЕФМДР следва да подпомага и по-нататъшното разработване на инструменти за създаване на полезно взаимодействие между инициативите, предприемани в различни сектори и засягащи моретата, океаните и крайбрежните региони. Такъв е случаят с интегрираното морско наблюдение, чиято цел е повишаването на осведомеността за морската ситуация чрез засилен и сигурен обмен на информация между различните сектори. Въпреки това свързаните с морско наблюдение операции, които попадат в обхвата на част трета, дял V ДФЕС, не следва да се финансират чрез ЕФМДР.
(80)
Взаимното свързване на информационни системи, поддържани от тези сектори, може да изисква мобилизиране на механизмите за финансиране на тези системи в съответствие с ДФЕС. Морското пространствено планиране и интегрираното управление на крайбрежните зони са особено важни за устойчивото развитие на морските райони и крайбрежните региони, като и двата инструмента допринасят за постигането на целите на основаното на екосистемите управление и разработването на връзки суша-море. Тези инструменти са важни и за управлението на различните начини, по които се използват нашите крайбрежни ивици, морета и океани, с оглед на тяхното устойчиво икономическо развитие и насърчаването на трансгранични инвестиции, а прилагането на Директива 2008/56/ЕО допълнително ще определи границите на устойчивостта на човешките дейности, които оказват въздействие върху морската среда. Освен това е необходимо да се повишат знанията за морския свят и да се насърчат иновациите чрез улесняване на събирането, свободното споделяне, повторното използване и разпространението на данни за състоянието на океаните и моретата.
(81)
ЕФМДР следва да подпомага устойчивия икономически растеж, заетостта, иновациите и конкурентоспособността в рамките на морските сектори и в крайбрежните райони. Особено важно е да бъдат набелязани регулаторните пречки и недостига на умения, които спъват растежа във нововъзникващите и ориентираните към бъдещето морски сектори, както и операции, целящи насърчаване на инвестициите в технологични иновации, необходими за подобряване на стопанския потенциал на мореплавателните и морските приложения.
(82)
ЕФМДР следва да допълва и да съответства на съществуващите и бъдещите финансови инструменти, осигурени от Съюза и държавите членки, както на национално, така и на регионално и местно равнище, за насърчаване на устойчивото икономическо, социално и териториално развитие, опазването и устойчивото използване на океаните, моретата и крайбрежните региони, като спомага за по-ефективното сътрудничество между държавите членки и техните крайбрежни, островни и най-отдалечени региони и отчита приоритета и напредъка на националните и местните проекти. ЕФМДР следва да се свърже с други политики на Съюза, които могат да имат морско измерение, по-специално ЕФРР, КФ и ЕСФ, както и програмата „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (16).
(83)
С цел постигане на целите на ОПОР на световно равнище Съюзът проявява активност в работата на международните организации. Следователно е изключително важно Съюзът да участва в дейността на организации, които спомагат да се гарантира опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в открито море и във водите на трети държави. Подпомагането, предоставяно на международни организации въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006, следва да продължи по линия на ЕФМДР, като се следва концепцията за прилагане на един фонд.
(84)
С цел да се подобри управлението в рамките на ОПОР и да се гарантира ефективното функциониране на консултативните съвети от съществена важност е да им бъде предоставено достатъчно и постоянно финансиране, за да могат ефективно да изпълняват своята консултативна роля в рамките на ОПОР. Съгласно концепцията за прилагане на един фонд подпомагането, предоставено на консултативните съвети от ЕФМДР, следва да замести подпомагането, предоставяно на регионалните консултативни съвети въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006.
(85)
ЕФМДР следва чрез техническа помощ да улеснява изпълнението на оперативните програми, наред с другото, като поощрява иновационните подходи и практики, които подлежат на ясно и прозрачно изпълнение. Техническата помощ следва да включва създаването на европейска мрежа от МИРГ с цел изграждането на капацитет, разпространението на информация, обмена на опит и подпомагането на сътрудничеството между местните партньорства.
(86)
В интерес на доброто работно партньорство и подходящото популяризиране на помощта от Съюза следва да се предвиди възможност за възможно най-широка информираност и популяризиране на подпомагането от Съюза. Органите, отговарящи за управлението на помощта, следва да отговарят и за свързаните с информирането и популяризирането въпроси и да уведомяват Комисията за взетите във връзка с това мерки.
(87)
Необходимо е да се гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза във връзка с всички операции, финансирани по настоящия регламент, както при споделено, така и при пряко управление, чрез правилното прилагане на съответното законодателство, свързано със защитата на тези интереси, както и да се гарантира упражняването на съответния контрол от държавите членки и от Комисията във връзка с това.
(88)
С цел да се съобразят конкретните условия на ОПОР, посочени в Регламент (ЕС) № 1380/2013, и да се допринесе за съответствието с правилата на ОПОР, следва да бъдат предвидени допълнителни разпоредби към правилата за прекъсване на срока за плащане, предвидени в Регламент (ЕС) № 1303/2013. Когато държава членка или оператор не са изпълнили своите задължения по ОПОР или когато Комисията разполага с доказателства, които предполагат такова нарушение, на Комисията следва да бъде разрешено да прекъсва сроковете за плащане като предпазна мярка.
(89)
С цел да се избегне явен риск от плащане на недопустими разходи в допълнение на възможността за прекъсване на срока за плащане на Комисията следва да бъде разрешено да спира плащания в случай на сериозно нарушение на правилата на ОПОР от държава членка.
(90)
Оперативните програми следва да бъдат обект на мониторинг и оценка, за да се подобри тяхното качество и да се докаже постигнатото. Комисията следва да създаде рамка за обща система мониторинг и оценка, която наред с другото да гарантира, че съответните данни своевременно се предоставят на разположение. Във връзка с това Комисията следва да състави списък с показатели и да оцени въздействието на политиката за ЕФМДР по отношение на специфичните цели.
(91)
Отговорността за мониторинга на изпълнението на оперативните програми следва да бъде поделена между управляващия орган и мониторинговия комитет, създадени за тази цел. За тази цел следва да бъдат определени съответните отговорности на управляващия орган и мониторинговия комитет. Мониторингът на оперативните програми следва да включва изготвянето на годишен доклад за изпълнението, който следва да се изпраща на Комисията.
(92)
С цел да се повиши достъпността и прозрачността на информацията относно възможностите за финансиране и бенефициерите на проектите във всяка държава членка следва да се създаде единен уебсайт или портал за предоставяне на информация относно оперативните програми, включително списъците с операциите, които се подпомагат по всяка оперативна програма. За да се улесни достъпът на граждани от различни държави членки до публикуваната от всички държави членки информация, специализираните уебсайтове на всички държави членки следва да са достъпни и от един официален уебсайт на Съюза. Тази информация следва да бъде разумна, ясна и конкретна, за да даде на обществеността, и по-специално на данъкоплатците в Съюза, представа относно това как се изразходва финансирането от Съюза в рамките на ЕФМДР. Наред с това публикуването на съответните данни следва да се използва за целите на допълнителното популяризиране на възможността за подаване на заявление за финансиране от Съюза. Без да се засяга прилагането на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), публикуваните данни може да съдържат имената на физически лица в съответствие с националното право.
(93)
С цел допълване и изменение на някои несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС за определяне на срока и неговата начална и крайна дата във връзка с критериите за допустимост на заявленията, коригирането на процентите, отнасящи се до предварителното разпределение на средства между целите в рамките на прякото управление, определянето на допустимите операции и разходи за инвестициите, свързани с хигиената, здравето и безопасността, и инвестициите, свързани с условията на труд на борда или в индивидуално оборудване, определянето на допустимите разходи за операциите за опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми в рамките на устойчивите риболовни дейности, определянето на допустимите за подпомагане разходи във връзка с инвестициите в оборудване или на борда, целящи намаляване на емисиите на замърсители или парникови газове и повишаване на енергийната ефективност на риболовните кораби, определяне на критериите за изчисляване на допълнителните разходи в резултат от специфичните неблагоприятни характеристики на най-отдалечените региони, определянето на случаите на нарушения от страна на държавите членки, които могат да доведат до прекъсване на срока за плащане или до спиране на плащанията, установяването на критериите за определяне на равнището на финансови корекции, което ще се прилага, и критериите за прилагане на фиксирана ставка или екстраполирана финансова корекция и определянето на съдържанието и изграждането на общата система за мониторинг и оценка.
(94)
С цел да се улесни плавният преход от системата, установена с Регламент (ЕО) № 1198/2006, към системата, установена с настоящия регламент, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС във връзка с установяването на преходни разпоредби.
(95)
При приемането на делегирани актове съгласно настоящия регламент от особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(96)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с определянето на годишното разпределение по държави членки на общите ресурси, налични за задълженията в рамките на споделеното управление, одобряването на оперативните програми и техните изменения, одобряването на работните планове за събиране на данни, приемането на годишните работни програми, свързани с техническа помощ по инициатива на Комисията, констатирането на наличието на доказателства, предполагащи нарушение на задълженията в областта на ОПОР, констатацията, че държава членка не е спазила задълженията си по ОПОР, спирането на всички или на част от междинните плащания по оперативната програма и извършването на финансови корекции чрез отмяна на целия размер или на част от подпомагането на Съюза за дадена оперативна програма. Комисията следва да приема тези актове за изпълнение, без да прилага Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (18).
(97)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва също така да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с представянето на елементите на оперативната програма, правилата относно процедурите, формата и графиците във връзка с одобряването и представянето за одобрение на изменения на оперативните програми, годишната работна програма по дял VI, глави I и II, структурата на плана за компенсации за най-отдалечените региони, прилагането на различни процентни пунктове към интензитета на публичната помощ, образеца, който да се използва от държавите членки при подаване на финансовите данни на Комисията, установяването на специфичните показатели за приоритетите на Съюза, правилата относно информацията, изпращана от държавите членки, както и относно потребностите от данни и полезните взаимодействия между възможните източници на данни, формата и представянето на годишните доклади за изпълнението и елементите, които да бъдат включени в предварителните доклади за оценка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011, като следва да се използва процедурата по разглеждане.
(98)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва също така да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с приемането и конкретизирането на всякакви промени в действителните приоритети на Съюза за изпълнение и контрол, установяването на правила относно представянето на данни, предоставени от управляващите органи, техническите характеристики на мерки за информиране и популяризиране във връзка с операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на стандартните цветове. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011. С цел да се осигури по-опростена и по-бърза процедура следва да се използва процедурата по консултиране.
(99)
Тъй като целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки предвид структурните проблеми, затрудняващи развитието на секторите на рибарството и аквакултурите и морския сектор, както и предвид ограничените финансови ресурси на държавите членки, а поради обхвата и последиците на операциите, подлежащи на финансиране по оперативните програми, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза чрез предоставянето на многогодишно финансово подпомагане, насочено към съответните приоритети, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(100)
Схемата за подпомагане, предвидена в настоящия регламент, заменя схемите за подпомагане, създадени с Регламент (ЕО) № 2328/2003, Регламент (ЕО) № 861/2006, Регламент (ЕО) № 1198/2006, Регламент (ЕО) 791/2007, Регламент (ЕС) № 1255/2011 и член 103 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. Поради това посочените регламенти и разпоредба следва да бъдат отменени, считано от 1 януари 2014 г. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга запазването или изменението на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1198/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г.
(101)
Уместно е срокът на прилагане на настоящия регламент да бъде съобразен с този на Регламент (ЕС)№ 1303/2013. Ето защо настоящият регламент следва да се прилага, считано от 1 януари 2014 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент определя финансовите мерки на Съюза за изпълнението на:
а)
общата политика в областта на рибарството (ОПОР);
б)
съответните мерки, отнасящи се до морското право;
в)
устойчивото развитие на районите за рибарство и аквакултури и риболова във вътрешните водоеми; и
г)
интегрираната морска политика (ИМП).
Член 2
Географски обхват
Настоящият регламент се прилага за операции, които се осъществяват на територията на Съюза, освен ако в него не е предвидено друго.
Член 3
Определения
1. За целите на настоящия регламент и без да се засяга параграф 2 от настоящия член, се прилагат определенията в член 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, член 5 от Регламент (ЕС) № 1379/2013, член 4 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 и член 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„обща среда за обмен на информация“ (CISE) означава мрежа от системи с децентрализирано устройство, създадена за целите на обмена на информация между потребители с оглед подобряване на тяхната осведоменост относно на ситуацията във връзка с дейностите по море;
2)
„междусекторни операции“ означава тези инициативи, които са в полза едновременно на различни сектори и/или секторни политики, посочени в ДФЕС, и които не могат да бъдат осъществени изцяло посредством мерки, ограничени в рамките на съответните области на политиката;
3)
„електронна система за записване и отчитане“ (ERS) означава система за електронно записване и отчитане на данни съгласно Регламент (ЕО) № 1224/2009;
4)
„Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда“ означава мрежа, която обединява съответните национални програми за наблюдение и данни за морската среда в общ и достъпен европейски ресурс;
5)
„район за рибарство и аквакултури“ означава район с морски, речен или езерен бряг, включително изкуствени водоеми или речен басейн, обхващащ значителен брой лица, заети в рибарството или аквакултурите, който е функционално еднороден от географска, икономическа и социална гледна точка и който е определен като такъв от държавата членка;
6)
„рибар“ означава всяко лице, което се занимава с признати от държава членка търговски риболовни дейности;
7)
„риболов във вътрешни водоеми“ означава риболовни дейности, извършвани със стопанска цел във вътрешни водоеми от кораби или с други устройства, включително използваните за риболов под лед;
8)
„интегрирано управление на крайбрежните зони“ означава стратегиите и мерките, описани в Препоръка 2002/413/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19);
9)
„интегрирано морско управление“ означава координирано управление на всички секторни политики на равнището на Съюза, които оказват въздействие върху океаните, моретата и крайбрежните райони;
10)
„интегрирана морска политика“ (ИМП) означава политика на Съюза, чиято цел е да насърчава координираното и съгласувано вземане на решения с оглед повишаване в максимална степен на устойчивото развитие, икономическия растеж и социалното сближаване на държавите членки, и по-специално крайбрежните, островните и най-отдалечените региони на Съюза, както и морските сектори, посредством съгласувани политики, свързани с морското дело, и съответното международно сътрудничество;
11)
„интегрирано морско наблюдение“ (ИМУ) означава инициатива на Съюза, чиято цел е да се подобрят ефективността и ефикасността на дейностите по наблюдение по отношение на европейските морета чрез обмен на информация и сътрудничество между секторите и през границите;
12)
„морско пространствено планиране“ означава процес, чрез който съответните органи на държавите членки анализират и организират човешките дейности в морските райони с цел постигане на екологичните, икономическите и социалните цели;
13)
„мярка“ означава набор от операции;
14)
„дребномащабен крайбрежен риболов“ означава риболов, извършван от риболовни кораби с обща дължина под 12 метра, които не са съоръжени с влачени риболовни уреди като изброените в таблица 3 от приложение I към Регламент (ЕО) № 26/2004 на Комисията (20);
15)
„кораби, извършващи дейност единствено във вътрешни водоеми“ означава кораби, които извършват риболов със стопанска цел във вътрешни водоеми и които не са включени в регистъра на риболовния флот на Съюза.
ДЯЛ II
ОБЩА РАМКА
ГЛАВА I
Създаване и цели на Европейския фонд за морско дело и рибарство
Член 4
Създаване
Създава се Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР).
Член 5
Цели
ЕФМДР допринася за постигането на следните цели:
а)
насърчаване на конкурентоспособни, устойчиви в екологично отношение, икономически жизнеспособни и социално отговорни рибарство и аквакултури;
б)
подкрепа за изпълнението на ОПОР;
в)
насърчаване на балансирано и приобщаващо териториално развитие на районите за рибарство и аквакултури;
г)
подкрепа за разработването и изпълнението на ИМП на Съюза в допълнение към политиката на сближаване и ОПОР.
Стремежът към постигане на тези цели не трябва да води до увеличаване на риболовния капацитет.
Член 6
Приоритети на Съюза
ЕФМДР допринася за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, както и за изпълнението на ОПОР. Фондът цели осъществяването на следните приоритети на Съюза за устойчивото развитие на рибарството и аквакултурите и свързаните с тях дейности, които отразяват съответните тематични цели, посочени в Регламент (ЕС) № 1303/2013:
1)
Насърчаване на устойчиво в екологично отношение, иновативно, конкурентоспособно и основано на знания рибарство, характеризиращо се с ефективно използване на ресурсите, чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
намаляване на въздействието на рибарството върху морската среда, включително избягване и намаляване, доколкото е възможно, на нежелания улов;
б)
опазване и възстановяване на водното биологично разнообразие и на водните екосистеми;
в)
осигуряване на равновесие между риболовния капацитет и наличните възможности за риболов;
г)
подобряване на конкурентоспособността и жизнеспособността на предприятията в сектора на рибарството, включително на дребномащабния крайбрежен флот, и подобряване на безопасността и условията на труд;
д)
предоставяне на подпомагане на засилването на технологичното развитие и иновациите, включително увеличаване на енергийната ефективност, и на трансфера на знания;
е)
развиване на професионалното обучение, новите професионални умения и ученето през целия живот.
2)
Насърчаване на устойчиви в екологично отношение, иновативни, конкурентоспособни и основани на знания аквакултури, характеризиращи се с ефективно използване на ресурсите, чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
предоставяне на подпомагане за засилването на технологичното развитие, иновациите и трансфера на знания;
б)
подобряване на конкурентоспособността и жизнеспособността на предприятията в сектора на аквакултурите, включително подобряване на безопасността и условията на труд, по-специално на МСП;
в)
опазване и възстановяване на водното биологично разнообразие и подобряване на екосистемите, свързани с аквакултури, и насърчаване на аквакултури с ефективно използване на ресурсите;
г)
насърчаване на аквакултури, осигуряващи високо равнище на опазване на околната среда, и на здравето на животните и хуманното отношение към тях, както и на общественото здраве и безопасност;
д)
развиване на професионалното обучение, новите професионални умения и ученето през целия живот.
3)
Насърчаване на изпълнението на ОПОР чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
подобряване и предоставяне на научни знания, както и подобряване на събирането и управлението на данни;
б)
предоставяне на подпомагане за мониторинга, контрола и изпълнението чрез повишаване на институционалния капацитет и на ефективността на публичната администрация, без да се увеличава административната тежест.
4)
Повишаване на заетостта и териториалното сближаване чрез стремеж към постигане на следната специфична цел: насърчаване на икономическия растеж, социалното приобщаване, създаването на работни места и предоставяне на подпомагане за пригодността за заетост и трудовата мобилност в общностите в крайбрежните региони и регионите на вътрешните водоеми, които зависят от риболов и аквакултури, включително диверсификация на дейностите в рамките на сектора на рибарството, както и в други сектори на морската икономика.
5)
Насърчаване на предлагането на пазара и преработването чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
подобряване на пазарната организация за продуктите от риболов и аквакултури;
б)
насърчаване на инвестициите в секторите на преработването и предлагането на пазара.
6)
Насърчаване на изпълнението на ИМП.
ГЛАВА II
Споделено и пряко управление
Член 7
Споделено и пряко управление
1. Мерките по дял V се финансират от ЕФМДР в съответствие с принципа за споделено управление между Съюза и държавите членки и с общите правила, предвидени в Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. Мерките по дял VI се финансират от ЕФМДР в съответствие с принципа за пряко управление.
ГЛАВА III
Общи принципи на помощта при споделено управление
Член 8
Държавна помощ
1. Без да се засяга параграф 2 от настоящия член, членове 107, 108 и 109 ДФЕС се прилагат към помощи, предоставени от държавите членки на предприятия в сектора на рибарството и аквакултурите.
2. Членове 107, 108 и 109 ДФЕС не се прилагат обаче към плащания, извършени от държави членки съгласно и в съответствие с настоящия регламент, които попадат в обхвата на член 42 ДФЕС.
3. Националните разпоредби, предвиждащи публично финансиране, което надхвърля предвиденото в разпоредбите на настоящия регламент относно плащания, посочени в параграф 2, се уреждат в тяхната цялост въз основа на параграф 1.
4. За продуктите от риболов и аквакултури, изброени в приложение I към ДФЕС, за които се прилагат членове 107, 108 и 109 от него, Комисията може да разреши в съответствие с член 108 ДФЕС оперативна помощ в най-отдалечените региони, посочени в член 349 ДФЕС, в секторите, произвеждащи, преработващи и предлагащи на пазара продукти от риболов и аквакултури, с цел да се смекчат специфичните ограничения в тези региони, произтичащи от тяхната изолираност, островен характер и крайна отдалеченост.
Член 9
Специфични предварителни условия
По отношение на ЕФМДР се прилагат специфичните предварителни условия, посочени в приложение IV.
ГЛАВА IV
Допустимост на заявленията и недопустими операции
Член 10
Допустимост на заявленията
1. Подаденото от оператор заявление за подпомагане от ЕФМДР е недопустимо през определен срок, установен съгласно параграф 4 от настоящия член, ако компетентният орган е установил, че съответният оператор:
а)
е извършил тежко нарушение по член 42 от Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета (21) или член 90, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
б)
е участвал в дейността, управлението или собствеността на риболовни кораби, включени в списъка на Съюза на корабите, извършващи ННН риболов, съгласно член 40, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1005/2008 или на кораби, плаващи под знамето на държави, определени като несътрудничещи трети държави съгласно член 33 от същия регламент;
в)
е извършил тежко нарушение на правилата на ОПОР, определено като такова в други законодателни актове, приети от Европейския парламент и Съвета; или
г)
е извършил някое от престъпленията, посочени в членове 3 и 4 от Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22), когато заявлението е за подпомагане по дял V, глава II от настоящия регламент.
2. След подаване на заявлението бенефициерът трябва да продължава да спазва условията, посочени в параграф 1, букви а) - г), през целия период на изпълнение на операцията, както и за срок от пет години след извършване на последното плащане в полза на този бенефициер.
3. Заявление, подадено от оператор, е недопустимо през определен срок, установен съгласно параграф 4 от настоящия член, когато компетентният орган на държавата членка е констатирал, че този оператор е извършил измама по смисъла на член 1 от Конвенцията за защита на финансовите интереси на Европейските общности (23) във връзка с Европейския фонд за рибарство (ЕФР) или ЕФМДР.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 във връзка със:
а)
определянето на срока, посочен в параграфи 1 и 3 от настоящия член, който трябва да е пропорционален на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на тежкото нарушение, престъпление или измама, и който е с продължителност от най-малко една година;
б)
съответните начална и крайна дата на срока, посочен в параграфи 1 и 3 от настоящия член.
5. Държавите членки изискват операторите, които подават заявление по линия на ЕФМДР, да представят на управляващия орган подписана декларация с потвърждение, че отговарят на критериите, изброени в параграф 1 от настоящия член, в която декларират, че не са извършили измама във връзка с ЕФР или ЕФМДР, както е посочено в параграф 3 от настоящия член. Преди одобряването на операцията държавите членки проверяват верността на декларацията въз основа на информацията в националния регистър на нарушенията по член 93 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или на други налични данни.
За целите на първа алинея при поискване от друга държава членка държавите членки предоставят информация, съдържаща се в техния национален регистър на нарушенията по член 93 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 11
Недопустими операции
Следните операции не са допустими по линия на ЕФМДР:
а)
операции, които водят до увеличаване на риболовния капацитет на кораба, или оборудване, което повишава способността му да намира риба;
б)
строителство на нови риболовни кораби или внос на риболовни кораби;
в)
временно или окончателно преустановяване на риболовни дейности, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
г)
проучвателен риболов;
д)
прехвърляне на собствеността върху предприятие;
е)
пряко зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване.
ДЯЛ III
ФИНАНСОВА РАМКА
Член 12
Изпълнение на бюджета
1. Бюджетът на Съюза, разпределен за ЕФМДР по дял V от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на споделено управление в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. Бюджетът на Съюза, разпределен за ЕФМДР по дял VI от настоящия регламент, се изпълнява пряко от Комисията в съответствие с член 58, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (24).
3. Всички случаи на отмяна от страна на Комисията на всички или част от бюджетните задължения при пряко управление трябва да са в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и, когато е приложимо, с член 123 от настоящия регламент.
4. Принципът на добро финансово управление се прилага в съответствие с членове 30 и 53 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 13
Бюджетни ресурси при споделено управление
1. Наличните ресурси за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014-2020 г. при споделено управление, възлизат на 5 749 331 600 EUR по текущи цени в съответствие с годишното разпределение, предвидено в приложение II.
2. Сума в размер на 4 340 800 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за устойчивото развитие на рибарството, районите за рибарство и аквакултурите, за мерки, свързани с предлагането на пазара и преработването, и за техническа помощ по инициатива на държави членки съгласно дял V, глави I, II, III, IV и VII, с изключение на член 67.
3. Сума в размер на 580 000 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за мерките за контрол и изпълнение, посочени в член 76.
4. Сума в размер на 520 000 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за мерките за събиране на данни, посочени в член 77.
5. Сумата от 192 500 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за компенсации за най-отдалечените региони по дял V, глава V. Тези компенсации не трябва да надвишават на годишна база:
а)
6 450 000 EUR за Азорските острови и остров Мадейра;
б)
8 700 000 EUR за Канарските острови;
в)
12 350 000 EUR за френските най-отдалечени региони, посочени в член 349 ДФЕС.
6. Сума в размер на 44 976 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за помощта за съхранение съгласно член 67.
7. Сума в размер на 71 055 600 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за мерките, свързани с ИМП, посочени в дял V, глава VIII.
8. Държавите членки разполагат с възможността да използват като взаимнозаменяеми наличните по параграфи 3 и 4 ресурси.
Член 14
Бюджетни ресурси при пряко управление
1. Наличните ресурси за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014-2020 г. по отношение на мерки при пряко управление, посочени в дял VI, глави I - III, възлизат на 647 275 400 EUR по текущи цени.
2. За целите на дял VI, глави I и II индикативното разпределение на средствата между целите, посочени в членове 82 и 85, е предвидено в приложение III.
3. Комисията може да се отклонява от индикативните проценти, посочени в параграф 2, с не повече от 5 % от стойността на финансовия пакет във всеки отделен случай.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 с цел коригиране на процентите, предвидени в приложение III.
Член 15
Междинен преглед
Комисията извършва преглед на прилагането на дял VI, глави I и II, включително на необходимостта от коригиране на индикативното разпределение на средства, предвидено в приложение III, и до 30 юни 2017 г. представя на Европейския парламент и на Съвета междинен доклад за оценка на получените резултати и качествените и количествените аспекти на ЕФМДР.
Член 16
Финансово разпределение при споделено управление
1. Наличните ресурси за поети от държавите членки задължения по член 13, параграфи 2-7 за периода 2014-2020 г., посочени в таблицата в приложение II, се определят въз основа на следните обективни критерии:
а)
по отношение на дял V, с изключение на членове 76 и 77:
i)
равнището на заетост в секторите на рибарството и морските и сладководните аквакултури, включително заетостта в свързания с тях преработвателен сектор;
ii)
равнището на производство в секторите на рибарството и морските и сладководните аквакултури, включително в свързания с тях преработвателен сектор; и
iii)
делът на дребномащабния крайбрежен риболовен флот в общия риболовен флот;
б)
по отношение на членове 76 и 77:
i)
степента на свързаните с упражняването на контрол задачи на съответната държава членка, като се взема предвид големината на националния риболовен флот и на контролирания морски район, обема на разтоварванията на сушата и стойността на вноса от трети държави;
ii)
наличните ресурси за контрол в сравнение с обема на свързаните с упражняването на контрол задачи на държавата членка, като наличните средства се определят, като се взема предвид броят проведени в морето контролни действия и инспекции при разтоварване на сушата;
iii)
обемът на задачите за събиране на данни на съответната държава членка, като се взема предвид големината на националния риболовен флот, обема на разтоварванията на сушата и на продукцията от аквакултури, делът на научните дейности по наблюдение в морето и броят на проучванията, в които участва държавата членка; и
iv)
наличните ресурси за събиране на данни в сравнение с обема на задачите по събиране на данни на държавата членка, като наличните средства се определят, като се вземат предвид човешките ресурси и техническите средства, необходими за изпълнението на националната програма за вземане на проби с цел събиране на данни;
в)
по отношение на всички мерки - разпределените в миналото средства в съответствие с Регламент (ЕО) № 1198/2006, както и усвояването на средства в миналото в съответствие с Регламент (ЕО) № 861/2006.
2. Комисията приема актове за изпълнение, определящи годишното разпределение на общите ресурси по държави членки.
ДЯЛ IV
ПРОГРАМИ
ГЛАВА I
Програми за мерки, финансирани при споделено управление
Член 17
Подготовка на оперативни програми
1. Всяка държава членка изготвя единна оперативна програма за изпълнение на приоритетите на Съюза, предвидени в член 6, които се съфинансират от ЕФМДР.
2. Държавата членка утвърждава оперативната програма в тясно сътрудничество с партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. По отношение на раздела от оперативната програма, посочен в член 18, параграф 1, буква о), до 31 май 2014 г. Комисията приема актове за изпълнение, посочващи действителните приоритети на Съюза за политиката по изпълнение и контрол. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
Член 18
Съдържание на оперативната програма
1. Освен елементите, посочени в член 27 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, оперативната програма включва:
а)
анализ на положението от гледна точка на силните и слабите страни, възможностите и заплахите и набелязване на потребностите, които е необходимо да бъдат посрещнати в обхванатия от програмата географски район, включващ, в зависимост от случая, морски басейни.
Анализът се структурира около съответните приоритети на Съюза, предвидени в член 6 от настоящия регламент, и когато е приложимо, е съобразен с многогодишния национален стратегически план за аквакултури, посочен в член 34 от Регламент (ЕС)№ 1380/2013, и с напредъка към постигането на добро състояние на околната среда чрез разработването и прилагането на морска стратегия по член 5 от Директива 2008/56/ЕО. От гледна точка на приоритетите на Съюза се оценяват конкретните потребности по отношение на работни места, околна среда, смекчаване и приспособяване към изменението на климата, както и насърчаване на иновациите, с цел да се установят най-целесъобразните ответни мерки на равнището на всеки от приоритетите, свързани със съответния район;
б)
описание на стратегията по смисъла на член 27 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, което показва, че:
i)
за всеки от включените в програмата приоритети на Съюза са определени подходящи цели въз основа на общите показатели, посочени в член 109 от настоящия регламент;
ii)
подборът на съответните мерки е логично следствие от всеки приоритет на Съюза, избран в програмата, при отчитане на заключенията от предварителната оценка и на анализа по буква а) от настоящия параграф. При мерки за окончателно преустановяване на риболовните дейности съгласно член 34 от настоящия регламент описанието на стратегията включва целевите стойности и мерките, които да бъдат взети за намаляването на риболовния капацитет в съответствие с член 22 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Включва се и описание на метода за изчисляване на обезщетенията, които се отпускат съгласно членове 33 и 34 от настоящия регламент;
iii)
разпределението на финансови ресурси за включените в програмата приоритети на Съюза е оправдано и подходящо за постигането на поставените цели;
в)
когато е целесъобразно - конкретните потребности на териториите по „Натура 2000“, установени в Директива 92/43/ЕИО на Съвета (25), и приноса на програмата за създаването на съгласувана мрежа от зони за възстановяване на рибните запаси, както е предвидено в член 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
г)
оценка на специфичните предварителни условия, посочени в член 9 и в приложение IV към настоящия регламент и, при необходимост, на действията, посочени в член 19, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
д)
описание на рамката на изпълнението по смисъла на член 22 и приложение II към Регламент (ЕС) № 1303/2013;
е)
списък с избраните мерки, подредени по приоритети на Съюза;
ж)
списък на критериите, приложени при подбора на районите за рибарство и аквакултури съгласно дял V, глава III;
з)
списък на критериите за подбор на стратегии за водено от общностите местно развитие съгласно дял V, глава III;
и)
в държавите членки, в които над 1 000 кораба могат да се считат за риболовни кораби за дребномащабен крайбрежен риболов - план за действие за развитието, конкурентоспособността и устойчивостта на дребномащабния крайбрежен риболов;
й)
изискванията за оценка и плана за оценка, посочен в член 56 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, както и действията, които трябва да се предприемат за задоволяване на набелязаните потребности;
к)
план за финансиране, изготвен при отчитане на член 20 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в съответствие с акта за изпълнение на Комисията, посочен в член 16, параграф 2 от настоящия регламент, който включва:
i)
таблица, в която се посочва общото участие на ЕФМДР, планирано за всяка отделна година;
ii)
таблица, в която се посочват приложимите ресурси от ЕФМДР и процент на съфинансиране за приоритетите на Съюза, предвидени в член 6 от настоящия регламент, и техническата помощ. Чрез дерогация от общото правило, предвидено в член 94, параграф 2 от настоящия регламент, когато е приложимо, в тази таблица се посочват отделно ресурсите от ЕФМДР и процентите на съфинансиране, които се прилагат за подпомагането, посочено в членове 33 и 34, член 41, параграф 2, членове 67 и 70, член 76, параграф 2, букви а)-г) и е)-л) и член 76, параграф 2, буква д) и член 77 от настоящия регламент;
л)
информация за взаимното допълване и координацията с ЕСИ фондовете и други приложими инструменти за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище;
м)
правила за изпълнение на оперативната програма, включително:
i)
посочване на органите по член 123 от Регламент(ЕС)№ 1303/2013 и кратко описание на системата за управление и контрол с информационна цел;
ii)
описание на съответните функции на МИРГ и управляващия орган или определения орган във връзка с всички задачи по изпълнението, свързани със стратегията за водено от общностите местно развитие;
iii)
описание на процедурите за мониторинг и оценка, както и общия състав на мониторинговия комитет, посочен в член 48 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
iv)
разпоредбите за осигуряване на популяризирането на програмата в съответствие с член 119 от настоящия регламент;
н)
списък на партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и резултатите от консултацията с тези партньори;
о)
за целите на осигуряване на засиленото спазване чрез контрол съгласно член 6, параграф 3, буква б) и в съответствие с действителните приоритети, приети от Комисията съгласно член 17, параграф 3:
i)
списък на органите, които прилагат системата за контрол, инспекции и изпълнение, и кратко описание на техните налични човешки и финансови ресурси, предназначени за контрол, инспекции и изпълнение в областта на рибарството, и тяхното основно налично оборудване за контрол, инспекции и изпълнение в областта на рибарството, и по-специално броя на корабите, самолетите и хеликоптерите;
ii)
общите цели на мерките за контрол, които трябва да се изпълняват чрез общи показатели, определени в съответствие с член 109;
iii)
специфичните цели, които трябва да бъдат постигнати в съответствие с приоритетите на Съюза, предвидени член 6, и подробна разбивка по категории за целия програмен период;
п)
за целите на събирането на данни за устойчиво управление на рибарството съгласно член 6, параграф 3, буква а) и в съответствие с многогодишната програма на Съюза съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 199/2008:
i)
описание на дейностите по събиране на данни в съответствие с член 25, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
ii)
описание на методите за съхранение на данните, управлението на данните и използването на данните;
iii)
описание на възможностите за постигане на добро финансово и административно управление на събраните данни.
Разделът на оперативната програма, посочен в буква п), се допълва в съответствие с член 21 от настоящия регламент.
2. В оперативната програма се включват методите за изчисляване на опростени разходи, посочени в член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, допълнителни разходи или пропуснати ползи в съответствие с член 96 от настоящия регламент и метод за изчисляване на компенсацията в съответствие с приложимите критерии, определени за всяка от изпълняваните дейности по член 40, параграф 1 и членове 53, 54 и 55, член 56, параграф 1, буква е) и член 67 от настоящия регламент. Когато е целесъобразно, се включва и информация относно авансови плащания за МИРГ по член 62 от настоящия регламент.
3. Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи правила за представянето на елементите, описани в параграфи 1 и 2 от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
Член 19
Одобряване на оперативната програма
1. При спазване на член 29 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 Комисията приема актове за изпълнение, с които одобрява оперативната програма.
2. С цел приемане на актовете за изпълнение, посочени в параграф 1 от настоящия член, Комисията разглежда въпроса доколко е вероятно мерките, посочени в член 18, параграф 1, буква б), подточка ii), действително да премахнат установения свръхкапацитет.
Член 20
Изменение на оперативната програма
1. Комисията приема актове за изпълнение, с които одобрява изменението на дадена оперативна програма.
2. С цел приспособяване към променящите се потребности от упражняване на контрол Комисията може на всеки две години да приема акт за изпълнение, в който да конкретизира промените в приоритетите на Съюза за политиката по изпълнение и контрол по член 17, параграф 3 и съответните допустими операции, които се ползват с приоритет. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
3. Държавите членки могат да представят изменение на оперативната си програма, като вземат предвид новите приоритети, предвидени в актовете за изпълнение, посочени в параграф 2 от настоящия член. В съответствие с принципа на пропорционалност за такива изменения на оперативната програма се прилага опростена процедура, която се приема в съответствие с член 22, параграф 2.
Член 21
Работни планове за събиране на данни
1. За целите на прилагането на член 18, параграф 1, буква п) от настоящия регламент държавите членки по електронен път представят на Комисията работни планове за събиране на данни в съответствие с член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 199/2008, до 31 октомври на годината, предхождаща годината, през която трябва да се прилага работният план, освен когато все още се прилага съществуващ план, за което те уведомяват Комисията. Съдържанието на тези планове трябва да е в съответствие с член 4, параграф 2 от посочения регламент.
2. Комисията приема актове за изпълнение, с които одобрява работните планове, посочени в параграф 1, до 31 декември на годината, предхождаща годината, през която трябва да се прилага работният план.
Член 22
Правила относно процедурите и графиците
1. Комисията може да приема актове за изпълнение, установяващи правила относно процедурите, формата и графиците за:
а)
одобряването на оперативни програми;
б)
представянето и одобряването на изменения на оперативни програми, включително влизането им в сила и честотата на представяне през програмния период;
в)
представянето и одобряването на изменения, посочени в член 20, параграф 3;
г)
представянето на работни планове за събиране на данни.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
2. Процедурите и графиците са опростени в случай на:
а)
изменения на оперативни програми, които се отнасят до прехвърляне на средства между приоритети на Съюза, при условие че прехвърлените средства не надвишават 10 % от сумата, разпределена за съответния приоритет на Съюза;
б)
изменения на оперативни програми, които се отнасят до включването или изключването на мерки или видове съответни операции и свързана с тях информация и показатели;
в)
изменения на оперативни програми, които се отнасят до промени в описанието на мерките, включително промени в условията за допустимост;
г)
изменения, посочени в член 20, параграф 3, както и в случай на други изменения на раздела на оперативната програма, посочен в член 18, параграф 1, буква н).
3. Параграф 2 не се прилага за мерките, посочени в членове 33 и 34 и в член 41, параграф 2.
ГЛАВА II
Програми за мерки, финансирани при пряко управление
Член 23
Годишна работна програма
1. С оглед прилагането на дял VI Комисията приема актове за изпълнение, установяващи годишни работни програми в съответствие с целите, определени в съответните глави. За глави I и II от дял VI тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
2. Годишните работни програми съдържат:
а)
описание на дейностите, които да се финансират, и заложените цели за всяка отделна дейност, като те трябва да съответстват на целите, посочени в членове 82 и 85. Те съдържат също така данни за сумата, разпределена за всяка дейност, примерен график за изпълнението, както и информация за изпълнението им;
б)
за безвъзмездните средства и свързаните с тях мерки - основните критерии за оценка, определени по такъв начин, че заложените в оперативната програма цели да бъдат постигнати възможно най-успешно, и максималният процент на съфинансиране;
ДЯЛ V
МЕРКИ, ФИНАНСИРАНИ ПРИ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Устойчиво развитие на рибарството
Член 24
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава трябва да допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 1.
Член 25
Общи условия
1. Собственик на риболовен кораб, който е получил подпомагане по настоящата глава, не може да прехвърля този кораб извън Съюза в продължение на най-малко пет години след датата на действителното изплащане на това подпомагане на бенефициера. При прехвърляне на кораб в рамките на този срок държавата членка си възстановява недължимо изплатените по отношение на операцията суми в размер, пропорционален на периода, през който не е било спазено условието, посочено в първо изречение на настоящия параграф.
2. Оперативните разходи не са допустими, освен ако в настоящата глава изрично не е предвидено друго.
3. Общото финансово участие на ЕФМДР в мерките, посочени в членове 33 и 34, и в подмяната или осъвременяването на основни или допълнителни двигатели, посочени в член 41, не може да надвишава по-високия от следните два прага:
а)
6 000 000 EUR, или
б)
15 % от финансовото подпомагане от Съюза, разпределено от държавата членка за приоритети на Съюза, предвидени в член 6, параграфи 1, 2 и 5.
4. Общото финансово участие на ЕФМДР в мерките, посочени в член 29, параграф 4, не може да надвишава 5 % от финансовото подпомагане от Съюза, разпределено за всяка държава членка.
5. Подпомагането за собствениците на кораби, получено съгласно член 33, се приспада от подпомагането, предоставено на собственици на кораби съгласно член 34 за същия кораб.
Член 26
Иновации
1. С цел насърчаване на иновациите в рибарството ЕФМДР може да подпомага проекти, целящи разработването или внедряването на нови или значително подобрени продукти и оборудване, нови или подобрени процеси и техники, както и нови или подобрени управленски и организационни системи, включително на етапа на преработването и предлагането на пазара.
2. Операциите, финансирани по настоящия член, се осъществяват от научна или техническа организация, призната от държавата членка или от Съюза, или в сътрудничество с такава организация. Тази научна или техническа организация валидира резултатите от тези операции.
3. Държавите членки популяризират по подходящ начин резултатите от финансираните по настоящия член операции в съответствие с член 119.
Член 27
Консултантски услуги
1. С цел подобряване на общите резултати и конкурентоспособността на операторите и насърчаване на устойчиво рибарство ЕФМДР може да подпомага:
а)
проучвания за осъществимост и консултантски услуги за оценяване жизнеспособността на проектите, които е възможно да са допустими за подпомагане съгласно настоящата глава;
б)
предоставянето на професионални становища във връзка с екологичната устойчивост, като се обръща особено внимание на ограничаването и, при възможност, премахването на отрицателното въздействие на риболовните дейности върху морските, сухоземните и сладководните екосистеми;
в)
предоставяне на професионални становища по бизнес стратегии и стратегии за предлагане на пазара.
2. Проучванията за осъществимост, консултантските услуги и становищата по параграф 1 се предоставят от научни, академични, професионални или технически организации или образувания, предоставящи икономически становища, които притежават необходимата компетентност.
3. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на оператори или рибарски организации, включително организации на производители или публичноправни организации.
4. Когато подпомагането по параграф 1 не надхвърля 4 000 EUR, бенефициерът може да бъде избран чрез ускорена процедура.
Член 28
Партньорства между учени и рибари
1. С цел да се насърчава трансферът на знания между учените и рибарите ЕФМДР може да подпомага:
а)
създаването на мрежи, споразумения за партньорство или асоциации между една или повече независими научни организации и рибари или една или повече рибарски организации, в които могат да участват технически организации;
б)
дейностите, извършвани в рамките на мрежите, споразуменията за партньорство или асоциациите, посочени в буква а).
2. Дейностите, посочени в параграф 1, буква б), може да включват дейности по събиране и управление на данни, проучвания, пилотни проекти, разпространение на знания и резултати от научни изследвания, семинари и добри практики.
3. Подпомагането, посочено в параграф 1, може да се предоставя на публичноправни организации, рибари, рибарски организации, МИРГ и неправителствени организации.
Член 29
Насърчаване на човешкия капитал, създаването на работни места и социалния диалог
1. С цел насърчаване на човешкия капитал, създаването на работни места и социалния диалог ЕФМДР може да подпомага:
а)
професионалното обучение, ученето през целия живот, съвместните проекти, разпространението на знания в икономическата, техническата, регулаторната и научната област и на иновативни практики, както и придобиването на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, хигиената, здравето, безопасността, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството;
б)
създаването на мрежи от контакти и обмена на опит и добри практики между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равните възможности за мъжете и жените, насърчаване на ролята на жените в рибарските общности и насърчаване на по-слабо представените групи, които извършват дребномащабен крайбрежен риболов или риболов от брега;
в)
социалния диалог на равнището на Съюза и на национално, регионално и местно равнище с участието на рибари, социални партньори и други заинтересовани страни.
2. Подпомагането по параграф 1 може да се предоставя и на съпрузите на самостоятелно заети рибари или, когато и доколкото са признати от националното право, на партньорите на семейни начала на самостоятелно заети рибари при условията, предвидени в член 2, буква б) от Директива 2010/41/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (26).
3. Подпомагането по параграф 1, буква а) може да се предоставя за максимален срок от две години за обучението на лица под 30-годишна възраст, признати от съответната държава членка за безработни (наричани по-долу „стажанти“). Подпомагането е само за лица, които се обучават на борда на кораб за дребномащабен крайбрежен риболов, собственост на професионален рибар на възраст най-малко 50 години, като за целта стажантът и собственикът на кораба са сключили официален договор, който е признат от съответната държава членка, като включва курсове за устойчиви риболовни практики и опазване на морските биологични ресурси по смисъла на Регламент (ЕС) № 1380/2013. Стажантите трябва да се придружават на борда на кораба от професионален рибар на възраст най-малко 50 години.
4. Подпомагането по параграф 3 се предоставя на професионални рибари за покриване на заплатата на стажанта и свързаните с това разходи и се изчислява в съответствие с член 67, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, като се взема предвид икономическото положение и стандартът на живот в съответната държава членка. Това подпомагане не може да надвишава максималния размер от 40 000 EUR на бенефициер през програмния период.
Член 30
Диверсификация и нови форми на доход
1. ЕФМДР може да подпомага инвестиции, допринасящи за диверсифицирането на доходите на рибарите чрез развиването на допълващи дейности, включително инвестиции на борда на корабите, риболовен туризъм, ресторанти, екологични услуги, свързани с рибарството и образователни дейности в областта на рибарството.
2. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на рибари, които:
а)
представят бизнес план за развитието на новите си дейности; и
б)
притежават подходящи професионални умения, които могат да бъдат придобити чрез операции, финансирани съгласно член 29, параграф 1, буква а).
3. Подпомагането по параграф 1 се предоставя само при условие че допълващите дейности са свързани с основната риболовна дейност на съответния рибар.
4. Размерът на подпомагането, предоставено съгласно параграф 1, не може да надвишава 50 % от предвидения бюджет в бизнес плана за всяка операция и не може да надвишава максимална сума от 75 000 EUR за всеки бенефициер.
Член 31
Подпомагане за започване на дейност от млади рибари
1. ЕФМДР може да предоставя подпомагане за започването на стопанска дейност от млади рибари.
2. Подпомагането по настоящия член може да се предоставя само във връзка с първото придобиване на риболовен кораб:
а)
с обща дължина по-малка от 24 метра;
б)
който е оборудван за морски риболов;
в)
чиято възраст е между 5 и 30 години; и
г)
който спада към сегмент на флота, който съгласно доклада за риболовния капацитет, посочен в член 22, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, е балансиран по отношение на предоставените на този сегмент възможности за риболов.
3. За целите на настоящия член понятието „млад рибар“ означава физическо лице, което желае да придобие за първи път риболовен кораб и което, към момента на подаване на заявлението, не е навършило 40-годишна възраст и е работило най-малко пет години като рибар или е преминало равностойно професионално обучение. Държавите членки могат да определят допълнителни обективни критерии, които младите рибари трябва да изпълнят, за да бъдат допуснати до подпомагане по настоящия член.
4. Подпомагането по настоящия член не може да надвишава 25 % от цената на придобиване на риболовния кораб и във всеки случай не може да надвишава 75 000 EUR на млад рибар.
Член 32
Здраве и безопасност
1. С цел подобряване на хигиената, здравето, безопасността и условията на труд на рибарите ЕФМДР може да подпомага инвестиции на борда или в индивидуално оборудване, при условие че посочените инвестиции надхвърлят изискванията съгласно правото на Съюза или националното право.
2. Подпомагането по настоящия член се предоставя на рибари или на собственици на риболовни кораби.
3. Когато операцията се изразява в инвестиция на борда, подпомагането се предоставя еднократно по време на програмния период за един и същи вид инвестиция и за един и същи риболовен кораб. Когато операцията се изразява в инвестиция в индивидуално оборудване, подпомагането се предоставя еднократно по време на програмния период за оборудване от един и същи вид и за един и същи бенефициер.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126, определящи видовете операции, които са допустими по параграф 1 от настоящия член.
Член 33
Временно преустановяване на риболовните дейности
1. ЕФМДР може да подпомага мерки за временно преустановяване на риболовните дейности в следните случаи:
а)
прилагане на мерки от Комисията или на спешни мерки от държава членка съгласно съответно членове 12 и 13 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 или на мерки за опазване, посочени в член 7 от същия регламент, включително периоди на естествено възстановяване;
б)
неподновяване на споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство или на протоколи към тях;
в)
когато е предвидено временно преустановяване в план за управление, приет в съответствие с Регламент (ЕО) № 1967/2006 на Съвета (27) или в многогодишен план, приет съгласно членове 9 и 10 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, когато предвид научните становища е необходимо намаляване на риболовното усилие, за да се постигнат целите по член 2, параграф 2 и параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
2. Подпомагането по параграф 1 може да се предостави за максимален срок от шест месеца на риболовен кораб през периода 2014-2020 г.
3. Подпомагането по параграф 1 се предоставя само на:
а)
собственици на риболовни кораби на Съюза, регистрирани като действащи, които са извършвали риболовна дейност в продължение на най-малко 120 дни в морето през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане; или
б)
рибари, които са работили в морето в продължение на най-малко 120 дни през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане, на борда на риболовен кораб на Съюза, засегнат от временното преустановяване.
4. Всички риболовни дейности, извършвани от съответния риболовен кораб и от съответните рибари, трябва да бъдат действително преустановени. Компетентният орган се уверява, че съответният риболовен кораб е прекратил всякаква риболовна дейност през периода на временното преустановяване.
Член 34
Окончателно преустановяване на риболовните дейности
1. ЕФМДР може да подпомага мерки за окончателното преустановяване на риболовните дейности, само когато това е постигнато чрез скрапирането на риболовни кораби и при условие че:
а)
такова скрапиране е предвидено в оперативната програма, посочена в член 18; и
б)
окончателното преустановяване е предвидено като инструмент в план за действие по член 22, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като от него е видно, че сегментът на флота не е ефективно балансиран по отношение на предоставените на този сегмент възможности за риболов.
2. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на:
а)
собственици на риболовни кораби на Съюза, регистрирани като действащи, които са извършвали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 90 дни годишно през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане, или
б)
рибари, които са работили в морето в продължение на най-малко 90 дни годишно през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане, на борда на риболовен кораб на Съюза, засегнат от окончателното преустановяване.
3. Съответните рибари трябва действително да преустановяват всички риболовни дейности. Бенефициерът представя на компетентния орган доказателство за действителното преустановяване на риболовните дейности. Обезщетението се възстановява въз основа на принципа pro rata temporis, когато рибарят възобнови риболовната си дейност в срок до две години след датата на подаване на заявлението за подпомагане.
4. Подпомагането по настоящия член може да се предостави до 31 декември 2017 г.
5. Подпомагане по настоящия член се изплаща само след като равностойният капацитет е бил окончателно заличен от регистъра на риболовния флот на Съюза и след като съответните лицензии и разрешения за риболов също са били окончателно отнети. На бенефициера се налага забрана да регистрира нов риболовен кораб в рамките на пет години след получаването на подпомагането. Намаляването на капацитета вследствие на окончателно преустановяване на риболовните дейности с публична помощ трябва да води до постоянно равностойно намаление на тавана на капацитета на сегмента на флота, посочен в приложение II към Регламент (ЕС) № 1380/2013.
6. Чрез дерогация от параграф 1 може да се предостави подпомагане за окончателно преустановяване на риболовните дейности без скрапиране, при условие че корабите се модифицират за извършване на дейности, различни от търговския риболов.
Освен това и с цел опазване на морското наследство може да се предостави подпомагане за окончателно преустановяване на риболовните дейности без скрапиране на традиционните дървени кораби, при условие че са запазени функциите на тези кораби за опазване на традиции на сушата.
Член 35
Взаимоспомагателни фондове за неблагоприятни климатични явления и екологични инциденти
1. ЕФМДР може да подпомага взаимоспомагателни фондове, които изплащат на рибари парични обезщетения за имуществени щети, причинени от неблагоприятни климатични явления или от екологични инциденти, или за разходи за операции за спасяване на рибари или риболовни кораби при произшествие в морето в хода на техните риболовни дейности.
2. За целите на параграф 1 понятието „взаимоспомагателен фонд“ означава схема, одобрена от държавата членка съгласно националното право, която позволява на членуващите рибари да се застраховат и при която на членуващите рибари се извършват компенсаторни плащания за имуществени щети, причинени от събитията, посочени в параграф 1.
3. Държавите членки осигуряват избягването на прекомерни обезщетения в резултат на съчетаването на подпомагането по настоящия член с други финансови инструменти на равнището на Съюза или на национално равнище или с частни застрахователни схеми.
4. За да бъде допуснат до подпомагане по настоящия член съответният взаимоспомагателен фонд трябва да:
а)
е одобрен от компетентния орган на държавата членка в съответствие с националното право;
б)
има прозрачна политика по отношение на плащанията във фонда и тегленията от фонда; и
в)
има ясни правила за определяне на отговорността за всички възникнали задължения.
5. Държавите членки определят правилата за създаване и управление на взаимоспомагателните фондове, по-специално за предоставяне на компенсаторни плащания и за условията за допустимост на рибарите до такива обезщетения в случай на неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или произшествия в морето, посочени в параграф 1, както и за управлението и мониторинга за спазването на тези правила. Държавите членки гарантират, че в правилата на фондовете са предвидени санкции в случай на небрежност от страна на рибаря.
6. Настъпването на посочените в параграф 1 неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или произшествия в морето трябва да бъде официално признато от компетентен орган на съответната държава членка.
7. Участието по параграф 1 е свързано единствено със сумите, изплащани от взаимоспомагателните фондове на рибарите като парично обезщетение. Не се допуска подпомагане във връзка с административните разходи за създаването на тези взаимоспомагателни фондове. Държавите членки могат да ограничат разходите, за които е допустимо подпомагане, като прилагат тавани за отделните взаимоспомагателни фондове.
8. Участието по параграф 1 е допустимо единствено за покриването на щетите, причинени от неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или произшествия в морето, които възлизат на повече от 30 % от годишния оборот на съответното предприятие, изчислен въз основа на средния оборот на предприятието от предходните три календарни години.
9. Не е допустимо участие на ЕФМДР в първоначалния капитал.
10. Когато държавите членки решат да ограничат разходите, за които е допустимо подпомагане, като прилагат тавани за отделните взаимоспомагателни фондове, те включват в оперативните си програми подробни данни и обосновка относно тези тавани.
Член 36
Подпомагане на системите за разпределяне на възможности за риболов
1. С цел приспособяване на риболовните дейности към възможностите за риболов ЕФМДР може да подпомага проектирането, разработването, мониторинга, оценката и управлението на системи за разпределяне на възможностите за риболов.
2. Подпомагането по настоящия член се отпуска на публични органи, юридически или физически лица или рибарски организации, признати от държавата членка, включително признати организации на производители, които участват в колективното управление на системите, посочени в параграф 1.
Член 37
Подпомагане на подготовката и изпълнението на мерките за опазване и регионално сътрудничество
1. С цел да се гарантира ефективна подготовка и изпълнение на мерките за опазване по членове 7, 8 и 11 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и регионалното сътрудничество по член 18 от посочения регламент ЕФМДР може да подпомага:
а)
подготовката, разработването и мониторинга на техническите и административните средства, необходими за разработването и изпълнението на мерките за опазване и регионализацията;
б)
участието на заинтересованите страни и сътрудничеството между държавите членки в подготвянето и изпълнението на мерките за опазване и регионализацията;
2. ЕФМДР може да подпомага пряко зарибяване съгласно параграф 1 само когато то е предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза.
Член 38
Ограничаване на въздействието на риболова върху морската среда и приспособяване на риболова към опазването на видовете
1. С цел да се намали въздействието на риболова върху морската среда, да се насърчи постепенното прекратяване на изхвърлянето и да се улесни преходът към устойчива експлоатация на живите морски биологични ресурси в съответствие с член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 ЕФМДР може да подпомага инвестиции:
а)
в оборудване за подобряване на избирателността на риболовните уреди от гледна точка на размер или видове;
б)
на борда на кораба или в оборудване, което осигурява прекратяването на изхвърлянето чрез избягване и намаляване на нежелания улов на запаси с търговско значение или което е свързано с нежелания улов, който трябва да бъде разтоварен на сушата в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
в)
в оборудване за ограничаване и, когато е възможно, премахване на физическото и биологичното въздействие на риболова върху съответната екосистема или морското дъно;
г)
в оборудване за защита на риболовните уреди и улова от бозайници и птици, защитени с Директива 92/43/ЕИО или с Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (28), при условие че това не засяга избирателността на риболовните уреди и че са въведени всички целесъобразни мерки за предотвратяване на нараняването на хищници.
2. Чрез дерогация от член 11, буква а) в най-отдалечените региони подпомагането, посочено в параграф 1, може да се предоставя на закотвени устройства за събиране на риба само при условие че тези устройства допринасят за устойчивия и селективен риболов.
3. Подпомагане се предоставя само веднъж през програмния период за един и същ вид оборудване на един и същ риболовен кораб на Съюза.
4. Подпомагане се предоставя само когато уредите или другото оборудване по параграф 1 явно осигуряват по-добра избирателност от гледна точка на размера или по-слабо въздействие върху екосистемите и върху нецелевите видове в сравнение със стандартните уреди или друго оборудване, които са разрешени съгласно съответното право на Съюза или съгласно приложимото национално право, прието в контекста на регионализацията, предвидена в Регламент (ЕС) № 1380/2013.
5. Подпомагане се предоставя на:
а)
собственици на риболовни кораби на Съюза, които са регистрирани като действащи и които са извършвали риболовни дейности в морето в продължение на най-малко 60 дни в морето през двете календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане;
б)
рибари, които притежават подлежащите на замяна уреди и които са работили на борда на риболовен кораб на Съюза в продължение на най-малко 60 дни през двете календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане;
в)
рибарски организации, признати от държавата членка.
Член 39
Иновации, свързани с опазването на морските биологични ресурси
1. С цел да се допринесе за постепенното прекратяване на изхвърлянето и прилова и да се улесни преходът към експлоатация на живите морски биологични ресурси в съответствие с член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, както и да се намали въздействието на риболова върху морската среда и въздействието на защитените хищници, ЕФМДР може да подпомага операции, чиято цел е разработването или въвеждането на нови технически или организационни знания, водещи до намаляване на въздействието от риболовните дейности върху околната среда, включително по-добри риболовни техники и по-висока избирателност на риболовните уреди, или постигането на по-устойчиво използване на морските биологични ресурси и съвместно съществуване със защитените хищници.
2. Операциите, финансирани по настоящия член, се осъществяват от научна или техническа организация, призната от държавата членка, която валидира резултатите от тези операции, или в сътрудничество с такава организация.
3. Държавите членки популяризират по подходящ начин резултатите от финансираните по настоящия член операции в съответствие с член 119.
4. Риболовните кораби, които участват в проекти, финансирани по настоящия член, не трябва да надвишават 5 % от броя на корабите в националния флот или 5 % от тонажа на националния флот в брутен тонаж, изчислен към момента на подаване на заявлението. По искане на държава членка, при надлежно обосновани обстоятелства и въз основа на препоръка от Научния технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), създаден с Решение 2005/629/ЕО на Комисията (29). Комисията може да одобри проекти, които надвишават ограниченията, определени в настоящия параграф.
5. Операциите, които не могат да бъдат определени като риболов с научни цели в съответствие с член 33 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 и които включват изпитване на нови риболовни уреди или техники, се осъществяват в рамките на възможностите за риболов, разпределени на съответната държава членка.
6. Нетните приходи, получени от участието на риболовния кораб в операцията, се приспадат от допустимите разходи на операцията в съответствие с член 65, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
7. За целите на параграф 6 понятието „нетни приходи“ означава доходите на рибарите от първата продажба на риба или черупчести мекотели, уловени по време на въвеждането и изпитването на новите технически или организационни знания, без разходите по продажбата като например таксите на рибни борси.
Член 40
Опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми и компенсационни режими в рамките на устойчивите риболовни дейности
1. С цел опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми в рамките на устойчивите риболовни дейности и когато е приложимо - с участието на рибарите, ЕФМДР може да подпомага следните операции:
а)
събиране на отпадъци в морето от рибарите, например отстраняване на изгубени риболовни уреди и морски отпадъци;
б)
изграждане, монтаж или осъвременяване на стационарни или преносими съоръжения, целящи опазването и развитието на морската флора и фауна, включително тяхната подготовка и оценка с научен характер;
в)
принос за по-доброто управление или съхранение на морските биологични ресурси;
г)
подготовка, включително проучвания, изготвяне, мониторинг и актуализиране на планове за опазване и управление на дейностите, свързани с риболова, по отношение на обекти по „Натура 2000“ и специални защитени територии, посочени в Директива 2008/56/ЕО и свързани с други специални местообитания;
д)
управление, възстановяване и мониторинг на обекти по „Натура 2000“ в съответствие с директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО в съответствие с рамките за приоритетно действие, изготвени съгласно Директива 92/43/ЕИО;
е)
управление, възстановяване и мониторинг на морските защитени територии с оглед на прилагането на мерките за пространствена защита, посочени в член 13, параграф 4 от Директива 2008/56/ЕО;
ж)
повишаване на осведомеността по въпросите на околната среда с участието на рибарите по отношение на опазването и възстановяването на морското биологично разнообразие;
з)
компенсационни схеми за вреди по улова, причинени от бозайници и птици, защитени с директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО;
и)
участие в други действия, насочени към поддържане и подобряване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, като възстановяване на специфични морски и крайбрежни местообитания с цел подкрепа на устойчивите рибни запаси, включително тяхната подготовка и оценка с научен характер.
2. Подпомагането по параграф 1, буква з) зависи от официалното признаване на такива схеми от компетентните органи на държавите членки. Държавите членки осигуряват също така избягването на прекомерни обезщетения за вреди вследствие на съчетаването на европейски, частни и национални компенсационни схеми.
3. Операциите, посочени в настоящия член могат да се осъществяват от научни или технически публичноправни организации, консултативни съвети, рибари или рибарски организации, признати от държавата членка, или неправителствени организации в партньорство с рибарски организации или в партньорство с МИРГ.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 с цел конкретизиране на разходите, които са допустими за подпомагане по параграф 1 от настоящия член.
Член 41
Енергийна ефективност и смекчаване на въздействието от изменението на климата
1. С цел да се смекчи въздействието от изменението на климата и да се подобри енергийната ефективност на риболовните кораби ЕФМДР може да подпомага:
а)
инвестиции в оборудване или на борда на корабите, целящи намаляване на емисиите на замърсители или парникови газове и увеличаване на енергийната ефективност на риболовните кораби. Инвестициите в риболовни уреди също са допустими, ако не засягат избирателността на тези уреди;
б)
одити и схеми за енергийна ефективност;
в)
проучвания за оценка на приноса на системите за алтернативно задвижване и дизайна на корпуса за енергийната ефективност на риболовните кораби;
2. Подпомагане за подмяна или осъвременяване на основни или допълнителни двигатели може да се предоставя само:
а)
на кораби с обща дължина до 12 метра, при условие че новият или осъвременен двигател е с не по-голяма мощност в kW от мощността на стария двигател;
б)
на кораби с обща дължина между 12 и 18 метра, при условие че новият или осъвременен двигател е с най-малко 20 % по-малка мощност в kW от мощността на стария двигател;
в)
на кораби с обща дължина между 18 и 24 метра, при условие че новият или осъвременен двигател е с най-малко 30 % по-малка мощност в kW от мощността на стария двигател.
3. Подпомагане по параграф 2 за подмяна или осъвременяване на основни или допълнителни двигатели може да се предоставя само по отношение на кораби, включени в сегмент на флота, който съгласно доклада за риболовния капацитет, посочен в член 22, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, е балансиран по отношение на предоставените на този сегмент възможности за риболов.
4. Подпомагането по параграф 2 от настоящия член се предоставя само за подмяна или осъвременяване на основни или допълнителни двигатели, които са официално сертифицирани в съответствие с член 40, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. То се изплаща само след като изискваното намаляване на капацитета в kW е окончателно заличено от регистъра на риболовния флот на Съюза.
5. За риболовни кораби, които не подлежат на сертифициране на мощността на двигателя, подпомагането по параграф 2 от настоящия член се предоставя само за подмяна или осъвременяване на основните или допълнителните двигатели, за които съответствието на мощността на двигателя е било проверено в съответствие с член 41 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 и които са преминали физическа проверка, за да се гарантира, че мощността на двигателя не надвишава мощността на двигателя, установена в лицензиите за риболов.
6. Намалението на мощността на двигателя съгласно параграф 2, букви б) и в) може да се постигне от група кораби за всяка от категориите кораби, посочени в същите букви.
7. Без да се засяга член 25, параграф 3, подпомагането от ЕФМДР съгласно параграф 2 от настоящия член не може да надвишава по-високия от следните два прага:
а)
1 500 000 EUR; или
б)
3 % от финансовото подпомагане на Съюза, разпределено от държавата членка за приоритети на Съюза, предвидени в член 6, параграфи 1, 2 и 5.
8. През целия програмен период заявленията от операторите от сектора на дребномащабния крайбрежен риболов се разглеждат като приоритетни в рамките на до 60 % от цялото подпомагане, разпределено за подмяната или осъвременяването на основните или допълнителни двигатели, посочени в параграф 2.
9. Подпомагането по параграфи 1 и 2 се предоставя само на собственици на риболовни кораби и еднократно по време на програмния период за един и същи вид инвестиция и за един и същи риболовен кораб.
10. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на разходите, за които е допустимо подпомагане по параграф 1, буква а) от настоящия член.
Член 42
Добавена стойност, качество на продуктите и използване на нежелания улов
1. С цел да се повиши добавената стойност или качеството на уловената риба ЕФМДР може да подпомага:
а)
инвестиции, които добавят стойност към продуктите от риболов, по-специално като позволяват на рибарите да извършват преработване, предлагане на пазара и пряка продажба на собствения си улов;
б)
иновативни инвестиции на борда на корабите, които водят до повишаване на качеството на продуктите от риболов.
2. Подпомагането по параграф 1, буква б) се предоставя, при условие че се използват селективни уреди за свеждане до минимум на нежелания улов, и се предоставя само на собственици на риболовни кораби от Съюза, които са извършвали риболовна дейност в продължение на най-малко 60 дни в морето през двете календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане.
Член 43
Рибарски пристанища, кейове за разтоварване, рибни борси и покрити лодкостоянки
1. С цел да се повиши качеството, контрола и проследяемостта на разтоварваните на сушата продукти, да се подобри енергийната ефективност, да се подпомогне опазването на околната среда и да се подобрят безопасността и условията на труд ЕФМДР може да подпомага инвестиции за подобряване на инфраструктурата в рибарските пристанища, рибните борси, кейовете за разтоварване и покритите лодкостоянки, включително инвестиции в съоръжения за събиране на отпадъци и на морски отпадъци.
2. С цел да се улесни спазването на задължението за разтоварване на сушата на целия улов в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и член 8, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1379/2013 и да се осигури по-успешно оползотворяване на недостатъчно използваните части от улова ЕФМДР може да подпомага инвестиции в рибарски пристанища, рибни борси, кейове за разтоварване и покрити лодкостоянки
3. С цел да се подобри безопасността на рибарите ЕФМДР може да подпомага инвестиции, свързани с изграждането или осъвременяването на покрити лодкостоянки.
4. Подпомагането не покрива изграждането на нови пристанища, нови кейове за разтоварване или нови рибни борси.
Член 44
Риболов във вътрешни водоеми и водна флора и фауна във вътрешни водоеми
1. С цел да се намали въздействието на риболова във вътрешни водоеми върху околната среда, да се подобри енергийната ефективност, да се повиши стойността или качеството на разтоварваната на сушата риба или да се подобрят здравето, безопасността, условията на труд, човешкият капитал и обучението ЕФМДР може да подпомага инвестиции в следните случаи:
а)
насърчаване на човешкия капитал, създаването на работни места и социалния диалог, както е посочено в член 29 и при спазване на условията, определени в същия член;
б)
на борда на корабите или в индивидуално оборудване, както е посочено в член 32 и при спазване на условията, определени в същия член;
в)
в оборудване и видове операции, както е посочено в членове 38 и 39 и при спазване на условията, определени в същите членове;
г)
в повишаване на енергийната ефективност и смекчаване на въздействието от изменението на климата, както е посочено в член 41 и при спазване на условията, определени в същия член;
д)
в повишаване на стойността или качеството на уловената риба, както е посочено в член 42 и при спазване на условията, определени в същия член;
е)
в рибарски пристанища, покрити лодкостоянки и кейове за разтоварване, както е посочено в член 43 и при спазване на условията, определени в същия член.
2. ЕФМДР може да подпомага инвестиции, свързани със започване на стопанска дейност от млади рибари, както е посочено в член 31 и при спазване на условията, определени в същия член, с изключение на изискването по параграф 2, буква б) от посочения член.
3. ЕФМДР може да предоставя подпомагане за разработването и улесняването на иновации в съответствие с член 26, както и за консултантските услуги в съответствие с член 27 и за партньорствата между учени и рибари в съответствие с член 28.
4. С цел да се насърчи диверсификацията на дейността на рибарите във вътрешни водоеми, ЕФМДР може да подпомага диверсификацията на риболовните дейности във вътрешни водоеми към допълнителни дейности, при спазване на условията, предвидени в член 30.
5. За целите на параграф 1:
а)
позоваванията на риболовни кораби в членове 30, 32, 38, 39, 41 и 42 се считат за позовавания на кораби, извършващи дейност единствено във вътрешни водоеми;
б)
позоваванията на морската среда в член 38 се считат за позовавания на средата, в която извършва дейност корабът, извършващ риболов във вътрешни водоеми.
6. С цел опазване и развитие на водната флора и фауна ЕФМДР може да подпомага:
а)
управлението, възстановяването и мониторинга на обекти по „Натура 2000“, които са засегнати от риболовни дейности, и рехабилитацията на водите във вътрешни водоеми в съответствие с Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (30), включително на територии за размножаване и пътища на миграция за мигриращите видове, без да се засягат разпоредбите на член 40, параграф 1, буква д) от настоящия регламент и ако е целесъобразно - с участието на рибарите във вътрешни водоеми;
б)
изграждането, осъвременяването или монтажа на стационарни или преносими съоръжения, целящи опазването и развитието на водната флора и фауна, включително тяхната подготовка, мониторинг и оценка с научен характер.
7. Държавите членки гарантират, че корабите, които получават подпомагане по настоящия член, продължават да извършват дейност единствено във вътрешни водоеми.
ГЛАВА II
Устойчиво развитие на аквакултурите
Член 45
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 2.
Член 46
Общи условия
1. Подпомагането по настоящата глава е ограничено до предприятията за аквакултури, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго.
2. За целите на настоящия член навлизащите в сектора предприемачи представят бизнес план, а в случаите когато стойността на инвестицията надвишава 50 000 EUR - и проучване за осъществимост, включително оценка за въздействието върху околната среда на операциите. Подпомагането по настоящата глава се предоставя само ако бъде ясно доказано чрез независим маркетингов доклад, че съществуват добри и устойчиви перспективи за пазарна реализация на продукта.
3. Когато операциите се изразяват в инвестиции в оборудване или инфраструктура с цел да се гарантира спазването на бъдещи изисквания, свързани с околната среда, здравето на хората или животните, хигиената или хуманното отношение към животните съгласно правото на Съюза, подпомагането може да се предоставя до датата, на която тези изисквания стават задължителни за предприятията.
4. Не се предоставя подпомагане за отглеждане на генетично модифицирани организми.
5. Не се предоставя подпомагане за операции, свързани с аквакултури, в морски защитени територии, ако компетентният орган на държавата членка е констатирал въз основа на оценката на въздействието върху околната среда, че операцията би имала значително отрицателно въздействие върху околната среда, което не може да бъде смекчено по подходящ начин.
Член 47
Иновации
1. С цел да се насърчат иновациите в аквакултурите ЕФМДР може да подпомага операции, които имат за цел:
а)
да се развият техническите, научните или организационните знания в стопанствата за аквакултури, с които по-специално се понижава въздействието върху околната среда, намалява се зависимостта от рибно брашно и масло, насърчава се устойчивото използване на ресурсите в аквакултурите, подобрява се хуманното отношение към животните или се улеснява прилагането на нови, устойчиви производствени методи;
б)
да се разработят или въведат на пазара нови видове аквакултури с добър пазарен потенциал, нови или значително подобрени продукти, нови или подобрени процеси или нови или подобрени управленски и организационни системи;
в)
да се проучи техническата и икономическата осъществимост на иновативните продукти и процеси.
2. Операциите по настоящия член се осъществяват от публични или частни научни или технически организации, признати от държавата членка, които валидират резултатите от тези операции, или в сътрудничество с такива организации.
3. Държавата членка популяризира по подходящ начин резултатите от операциите, които получават подпомагане, в съответствие с член 119.
Член 48
Продуктивни инвестиции в аквакултурите
1. ЕФМДР може да подпомага:
а)
продуктивните инвестиции в аквакултурите;
б)
диверсификацията на продукцията на аквакултурите и отглежданите видове;
в)
осъвременяването на обектите за аквакултури, включително подобряването на условията на труд и безопасност за работещите в сектора;
г)
подобряването и осъвременяването, свързани със здравето на животните и хуманното отношение към тях, включително закупуване на оборудване за предпазване на стопанствата от диви хищници;
д)
инвестиции, намаляващи отрицателното въздействие или повишаващи положителното въздействие върху околната среда, както и подобряването на ефективното използване на ресурсите;
е)
инвестициите в повишаване на качеството или добавената стойност на продуктите от аквакултури;
ж)
възстановяването на съществуващите изкуствени водоеми или лагуни, използвани за аквакултури, чрез премахване на утайките или инвестиции, насочени към предотвратяване на отлагането на утайки;
з)
диверсификацията на доходите на предприятията за аквакултури чрез развиване на допълнителни дейности;
и)
инвестиции, водещи до значително намаляване на въздействието на предприятията за аквакултури върху потреблението и качеството на водата, по-специално чрез намаляване на използваното количество вода или химикали, антибиотици и други лекарствени продукти или чрез повишаване на качеството на отпадните води, включително чрез разработване на мултитрофични системи за аквакултури;
й)
насърчаването на затворени системи за аквакултури, в които продуктите от аквакултури се отглеждат в затворени рециркулационни системи, като по този начин се свежда до минимум потреблението на вода;
к)
инвестиции в повишаването на енергийната ефективност и насърчаването на преминаването на предприятията за аквакултури към възобновяеми източници на енергия.
2. Подпомагането по параграф 1, буква з) се предоставя на предприятия за аквакултури само ако допълнителните дейности са свързани с основната дейност на предприятието в областта на аквакултурите, включително за риболовен туризъм, свързани с аквакултурите екологични услуги или образователни дейности в областта на аквакултурите.
3. Подпомагането по параграф 1 може да бъде предоставено за увеличаването на производството и/или осъвременяването на съществуващи предприятия за аквакултури или за изграждането на нови такива, при условие че промените са в съответствие с многогодишния национален стратегически план за развитието на аквакултурите по член 34 от Регламент (ЕС)№ 1380/2013.
Член 49
Услуги по управление и възстановяване и консултантски услуги за стопанствата за аквакултури
1. С цел да се подобрят общите резултати и конкурентоспособността на стопанствата за аквакултури и да се намали отрицателното въздействие от техните дейности върху околната среда ЕФМДР може да подпомага:
а)
на услуги по създаване, управление и възстановяване и консултантски услуги за стопанства за аквакултури;
б)
получаването от стопанствата на консултантски услуги от техническо, научно, правно, екологично или икономическо естество.
2. Консултантските услуги по параграф 1, буква б) обхващат:
а)
потребностите от управление, позволяваща на стопанствата за аквакултури да спазват законодателството на Съюза и националното законодателство в областта на околната среда, както и изискванията на морското пространствено планиране;
б)
оценката на въздействието върху околната среда, посочена в Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (31) и Директива 94/43/ЕИО;
в)
потребностите от управление на стопанствата за аквакултури с цел спазване на законодателството на Съюза и националното законодателство в областта на здравето на водните животни и хуманното отношение към тях или на общественото здраве;
г)
стандартите за здравословни и безопасни условия, основани на законодателството на Съюза и на националното законодателство;
д)
стратегиите за предлагане на пазара и бизнес стратегиите.
3. Консултантските услуги, посочени в параграф 1, буква б), се предоставят от научни или технически организации, както и от образувания, предоставящи правни или икономически становища, които притежават необходимата компетентност и са признати от държавата членка.
4. Подпомагането по параграф 1, буква а) се предоставя само на публичноправни организации или други образувания, които са избрани от държавата членка за предоставянето на консултантски услуги за стопанствата. Подпомагането по параграф 1, буква б) се предоставя само на МСП в сектора на аквакултурите или на организации в сектора на аквакултурите, включително организации на производителите на аквакултури и асоциации на организациите на производителите на аквакултури.
5. Когато подпомагането не надхвърля 4 000 EUR, бенефициерът може да бъде избран чрез ускорена процедура.
6. Бенефициерите получават подпомагане не повече от веднъж годишно за всяка категория консултантски услуги по параграф 2.
Член 50
Насърчаване на човешкия капитал и създаването на мрежи от контакти
1. С цел да се насърчи човешкият капитал и създаването на мрежи от контакти в областта на аквакултурите ЕФМДР може да подпомага:
а)
професионалното обучение, ученето през целия живот, разпространението на научни и технически знания и иновативни практики, придобиването на нови професионални умения в областта на аквакултурите и във връзка с намаляването на въздействието върху околната среда на свързаните с аквакултури операции;
б)
подобряването на условията на труд и безопасността на работното място;
в)
създаването на мрежи от контакти и обмена на опит и най-добри практики между предприятията за аквакултури или професионалните организации и други заинтересовани страни, включително научни и технически организации или организации, които насърчават равните възможности за мъжете и жените.
2. Подпомагането, посочено в параграф 1, буква а), не се предоставя на големи предприятия за аквакултури, освен когато те споделят знания с МСП.
3. Чрез дерогация от член 46 подпомагане по настоящия член се предоставя и на публичноправни или подобни на публичноправните организации и на други организации, признати от държавата членка.
4. Подпомагането по настоящия член се предоставя и на съпрузите на самостоятелно заети стопани в областта на аквакултурите или, когато и доколкото са признати от националното право, на партньорите на семейни начала на самостоятелно заети производители на аквакултури при условията, предвидени в член 2, буква б) от Директива 2010/41/ЕС.
Член 51
Увеличаване на потенциала на обектите за аквакултури
1. С цел да допринесе за развитието на обектите и инфраструктурата за аквакултури и да намали отрицателното въздействие на операциите върху околната среда ЕФМДР може да подпомага:
а)
определянето и картографирането на най-подходящите райони за развитието на аквакултури и ако е приложимо - отчитането на процесите на пространствено планиране, както и определянето и картографирането на районите, в които аквакултурите следва да бъдат изключени, за да се запази ролята на тези райони във функционирането на екосистемата;
б)
подобряването и разработването на помощни съоръжения и инфраструктури, необходими за увеличаване на потенциала на обектите за аквакултури и за намаляване на отрицателното въздействие на аквакултурите върху околната среда, включително чрез инвестиции за комасация на земята, енергоснабдяване или управление на водите;
в)
действия, които се предприемат и изпълняват от компетентните органи съгласно член 9, параграф 1 от Директива 2009/147/ЕО или член 16, параграф 1 от Директива 92/43/ЕИО с цел предотвратяване на сериозни вреди по аквакултурите;
г)
действия, които се предприемат и изпълняват от компетентните органи при констатиране на нараснала смъртност или болести съгласно предвиденото в член 10 от Директива 2006/88/ЕО на Съвета (32). Тези действия могат да включват приемане на планове за действие за черупчестите мекотели, които целят опазване, възстановяване и управление, включително подкрепа за производителите на черупчести мекотели за поддържане на естествени банки от черупчести мекотели и водосборни райони.
2. Бенефициери на подпомагането съгласно настоящия член могат да бъдат само публичноправни организации или частни организации, на които държавата членка е поверила посочените в параграф 1 задачи.
Член 52
Насърчаване на нови производители на аквакултури, развиващи устойчиви аквакултури
1. С цел насърчаване на предприемачеството в сектора на аквакултурите ЕФМДР може да подпомага създаването на предприятия за устойчиви аквакултури от нови производители на аквакултури.
2. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на производители на аквакултури, които навлизат в сектора, при условие че:
а)
притежават съответни професионални умения и компетентност;
б)
за пръв път създават микропредприятие или малко предприятие за аквакултури като ръководители на такова предприятие; и
в)
представят бизнес план за развитието на своите дейности, свързани с аквакултурите.
3. За придобиване на подходящи професионални умения производителите на аквакултури, които навлизат в сектора, могат да се ползват от подпомагането по член 50, параграф 1, буква а).
Член 53
Преминаване към схеми по управление на околната среда и одитиране и към биологични аквакултури
1. С цел насърчаване на развитието на биологични или ефективни от гледна точка на потреблението на енергия аквакултури ЕФМДР може да подпомага:
а)
преминаването от традиционните производствени методи в областта на аквакултурите към биологични аквакултури по смисъла на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (33) и в съответствие с Регламент (ЕО) № 710/2009 на Комисията (34);
б)
участието в схемите на Съюза по управление на околната среда и одитиране (СОУОСО), създадени с Регламент (ЕО) № 761/2001 на Европейския парламент и на Съвета (35).
2. Подпомагане се предоставя само на бенефициери, които се задължават да участват в СОУОСО в продължение на най-малко три години или да отговарят на изискванията за биологично производство в продължение на най-малко пет години.
3. Подпомагането е под формата на компенсация за най-много три години през периода на преминаване на предприятието към биологично производство или по време на подготовката за участие в СОУОСО. Държавите членки изчисляват тази компенсация въз основа на:
а)
пропуснатите ползи или допълнителните разходи, направени през периода на преход от традиционно към биологично производство - за операции, които са допустими по параграф 1, буква а); или
б)
допълнителните разходи в резултат на кандидатстването и подготовката за участие в СОУОСО - за операции, които са допустими по параграф 1, буква б).
Член 54
Аквакултури, осигуряващи екологични услуги
1. С цел да се насърчи развитието на аквакултури, които осигуряват екологични услуги, ЕФМДР може да подпомага:
а)
методи за развитие на аквакултури, съвместими с конкретните потребности на околната среда и подлежащи на специфични изисквания за управление в резултат от определянето на зоните по „Натура 2000“ в съответствие с директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО;
б)
участието, по-специално разходите, които са пряко свързани с такова участие, в опазването и възпроизводството на водните животни ex-situ в рамките на програми за опазване и възстановяване на биологичното разнообразие, разработени от публични органи или под техен надзор;
в)
операции, които са свързани с аквакултури, включително опазването и подобряването на околната среда и на биологичното разнообразие и управлението на ландшафта и традиционните характеристики на зоните с аквакултури.
2. Подпомагането по параграф 1, буква а) е под формата на годишна компенсация за направените допълнителни разходи и/или пропуснати приходи в резултат на изискванията за управление в съответните зони, свързани с изпълнението на директиви 92/43/ЕИО или 2009/147/ЕО.
3. Подпомагането по параграф 1, буква в) се предоставят само когато бенефициерите се задължават да спазват за срок от най-малко пет години изисквания за водната околна среда, надхвърлящи обичайното прилагане на правото на Съюза и националното право. Ползите за околната среда от операцията се доказват с предварителна оценка, направена от определени от държавата членка компетентни органи, освен ако ползите за околната среда от дадена операция вече не са признати.
4. Предоставяното по параграф 1, буква в) подпомагане е под формата на годишна компенсация за направените допълнителни разходи и/или пропуснати приходи.
5. Държавите членки популяризират по подходящ начин резултатите от операциите, които получават подпомагане по настоящия член, в съответствие с член 119.
Член 55
Мерки в областта на общественото здраве
1. ЕФМДР може да подпомага компенсирането на производителите на черупчести мекотели за временно спиране на събирането на отглеждани в стопанства черупчести мекотели, когато спирането се дължи изключително на съображения, свързани с общественото здраве.
2. Подпомагането може да се отпуска само когато спирането на събирането на черупчестите мекотели поради замърсяване се дължи на пролиферацията на произвеждащ токсини планктон или на наличието на планктон, съдържащ биотоксини, и при условие че:
а)
замърсяването продължи повече от четири последователни месеца; или
б)
загубите в резултат от спирането на събирането възлизат на повече от 25 % от годишния оборот на съответното предприятие, изчислени въз основа на средния оборот за трите календарни години, предхождащи спирането на събирането.
За целите на първа алинея, буква б) държавите членки могат да установяват специални правила за изчисляване по отношение на дружествата, извършвали дейност в продължение на по-малко от три години.
3. Периодът, за който може да бъде предоставена компенсацията, е максимум 12 месеца за целия програмен период. При надлежно обосновани случаи този период може да бъде удължен еднократно най-много с още 12 месеца до общ максимум от 24 месеца.
Член 56
Мерки в областта на здравето на животните и хуманното отношение към тях
1. С цел подобряване на здравето на животните и на хуманното отношение към тях в предприятията за аквакултури, наред с другото от гледна точка на профилактиката и биологичната сигурност, ЕФМДР може да подпомага:
а)
разходите за контрол и ликвидиране на болести по аквакултурите в съответствие с Решение 2009/470/ЕО на Съвета (36), включително оперативните разходи, необходими за изпълнение на задълженията по план за ликвидиране на болести;
б)
разработването на общи и специфични за отделните видове най-добри практики или кодекси на поведение относно биологичната сигурност или относно потребностите по отношение на здравето на животните и хуманното отношение към тях в аквакултурите;
в)
инициативи, насочени към намаляване на зависимостта на аквакултурите от ветеринарни лекарствени продукти;
г)
ветеринарни или фармацевтични проучвания и разпространение и обмен на информация и най-добри практики във връзка с ветеринарните болести в аквакултурите с цел насърчаване на правилното използване на ветеринарни лекарствени продукти;
д)
създаването и работата на групи за защита на здравето в аквакултурите, признати от държавите членки;
е)
компенсирането на производителите на черупчести мекотели за временно спиране на дейността им поради изключителни случаи на масова смъртност, когато процентът на смъртност надвишава 20 % или когато загубите, произтичащи от временното спиране на дейността, възлизат на над 35 % от годишния оборот на засегнатото предприятие, изчислено въз основа на средния годишен оборот на предприятието през трите календарни години, предхождащи спирането на дейностите.
2. Подпомагането по параграф 1, буква г) не покрива закупуването на ветеринарни лекарствени продукти.
3. Държавата членка докладва и популяризира резултатите от финансираните по параграф 1, буква г) проучвания по подходящ начин в съответствие с член 119.
4. Подпомагане може да се отпуска и на публичноправни организации.
Член 57
Застраховане на запасите от аквакултури
1. С цел гарантиране на доходите на стопаните в областта на аквакултурите ЕФМДР може да допринася за застраховането на запасите на аквакултурите, което покрива имуществени щети, причинени от най-малко едно от следните:
а)
природни бедствия;
б)
неблагоприятни климатични явления;
в)
внезапни промени в качеството и количеството на водата, за които операторът не носи отговорност;
г)
болести при аквакултурите, повреда или унищожаване на производствени съоръжения, за които операторът не носи отговорност.
2. Настъпването на посочените в параграф 1 обстоятелства, в аквакултурите трябва да бъде официално признато от съответната държава членка.
3. Когато е целесъобразно, държавите членки могат предварително да определят критерии, въз основа на които се счита, че има официално признаване по параграф 2.
4. Подпомагане се отпуска само за застрахователни договори на запаси на аквакултури, които покриват имуществените щети по параграф 1, надвишаващи 30 % от средния годишен оборот на съответния производител на аквакултури, изчислени въз основа на средния оборот на производителя на аквакултури през трите календарни години, предхождащи годината на настъпване на имуществените щети.
ГЛАВА III
Устойчиво развитие на районите за рибарство и аквакултури
Раздел 1
Обхват и цели
Член 58
Обхват
ЕФМДР подпомага устойчивото развитие на районите за рибарство и аквакултури, като следва подхода за водено от общностите местно развитие, предвиден в член 32 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 59
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 4.
Раздел 2
Стратегии за водено от общностите местно развитие и местни инициативни рибарски групи
Член 60
Стратегии за водено от общностите местно развитие
1. С цел да се допринесе за постигане на целите, посочени в член 59, стратегиите за водено от общностите местно развитие:
а)
увеличават в максимално висока степен участието на секторите на рибарството и аквакултурите в устойчивото развитие на крайбрежните и вътрешните райони за рибарство и аквакултури;
б)
гарантират пълноценното използване и оползотворяване на възможностите, които предлагат на местните общности морското и крайбрежното развитие и развитието на вътрешните водоеми, и по-специално помагат на малките и западащи рибарски пристанища да увеличат максимално морския си потенциал чрез развитие на многообразна инфраструктура.
2. Стратегиите трябва да са съобразени с възможностите и потребностите, установени в съответния район, и на приоритетите на Съюза, предвидени в член 6. Стратегиите могат да са от такива, които са съсредоточени върху рибарството, до по-широки стратегии, насочени към диверсификация на районите за рибарство. Стратегиите трябва да надхвърлят обикновеното събиране на операции или съпоставяне на секторни мерки.
Член 61
Местни инициативни рибарски групи
1. За целите на ЕФМДР местните групи за действие, посочени в член 32, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се обозначават като местни инициативни рибарски групи (МИРГ).
2. МИРГ предлагат стратегия за водено от общностите местно развитие, основана най-малко на елементите, предвидени в член 60 от настоящия регламент, и отговарят за нейното изпълнение.
3. МИРГ:
а)
в голяма степен отразяват основната цел на своята стратегия и социално-икономическия състав на района чрез балансирано представителство на основните заинтересовани страни, включително частния сектор, публичния сектор и гражданското общество;
б)
гарантират значително представителство на секторите на рибарството и/или аквакултурите.
4. Ако стратегията за водено от общностите местно развитие се подпомага от други фондове в допълнение към ЕФМДР, органът на МИРГ за подбор на проекти, подпомагани по линия на ЕФМДР, трябва да отговаря на изискванията, посочени в параграф 3.
5. МИРГ могат да изпълняват и допълнителни задачи, които надхвърлят минималните задачи, предвидени в член 34, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато такива задачи са им поверени от управляващия орган.
Раздел 3
Допустими операции
Член 62
Подпомагане от ЕФМДР за водено от общностите местно развитие
1. Подпомагане по настоящия раздел се допуска за следните операции в съответствие с член 35 от Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
подготвително подпомагане;
б)
изпълнение на стратегиите за водено от общностите местно развитие;
в)
дейности за сътрудничество;
г)
текущи разходи и популяризиране.
2. Ако в оперативната програма е предвидена такава възможност, МИРГ могат да поискат от управляващия орган авансово плащане. Размерът на авансовите плащания не може да надвишава 50 % от публичното подпомагане, свързано с текущите разходи и популяризиране.
Член 63
Изпълнение на стратегиите за водено от общностите местно развитие
1. Подпомагане за изпълнението на стратегиите за водено от общностите местно развитие може да се предоставя за следните цели:
а)
добавяне на стойност, създаване на работни места, привличане на младите хора и насърчаване на иновациите на всички етапи от веригата за доставка на продукти от риболов и аквакултури;
б)
подпомагане на диверсификацията в рамките на риболова с търговска цел или извън него, ученето през целия живот и създаването на работни места в райони за рибарство и аквакултури;
в)
подобряване и използване на екологичните дадености на районите за рибарство и аквакултури, включително операции за смекчаване на въздействието от изменението на климата;
г)
насърчаване на социалното благополучие и културното наследство в районите за рибарство и аквакултури, включително рибарството, аквакултурите и морското културно наследство;
д)
засилване на ролята на рибарските общности в местното развитие и управлението на местните ресурси в областта на рибарството и морските дейности.
2. Посоченото в параграф 1 подпомагане може да включва мерки, които са предвидени в глави I, II и IV на настоящия дял, с изключение на членове 66 и 67, при условие че има ясни основания за управлението им на местно равнище. Когато се предоставя подпомагане за операции, съответстващи на тези мерки, се прилагат съответните условия и размерите на финансово участие по операции, определени в глави I, II и IV от настоящия дял.
Член 64
Дейности за сътрудничество
1. Подпомагането, посочено в член 35, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, може да се предоставя на:
а)
междутериториални или транснационални проекти за сътрудничество;
б)
подготвително техническо подпомагане на проекти за междутериториално и транснационално сътрудничество, при условие че МИРГ могат да докажат, че подготвят изпълнението на даден проект.
За целите на настоящия член понятието „междутериториално сътрудничество“ означава сътрудничество в рамките на държавата членка, а понятието „транснационално сътрудничество“ означава сътрудничество между територии в няколко държави членки или сътрудничество между най-малко една територия в държава членки и една или няколко територии в трети държави.
2. За целите на настоящия член, освен другите МИРГ, партньор на МИРГ по ЕФМДР може да бъде местно публично-частно партньорство, което изпълнява стратегия за водено от общностите местно развитие в рамките на Съюза или извън него.
3. Когато проектите за сътрудничество не се подбират от МИРГ, държавите членки създават подходяща система с цел улесняване на проектите за сътрудничество. Те оповестяват националните или регионални административни процедури, отнасящи се до подбора на проекти за транснационално сътрудничество, както и списък с допустими разходи най-късно две години след датата на одобряване на своята оперативна програма.
4. Административните решения относно проектите за сътрудничество се вземат най-късно четири месеца след датата на представяне на проекта.
5. Държавите членки уведомяват Комисията за одобрените проекти за транснационално сътрудничество в съответствие с член 110.
ГЛАВА IV
Мерки, свързани с предлагането на пазара и преработването
Член 65
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава трябва да допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 5.
Член 66
Планове за производство и предлагане на пазара
1. ЕФМДР подпомага изготвянето и изпълнението на плановете за производство и предлагане на пазара, посочени в член 28 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
2. Разходите, свързани с плановете за производство и предлагане на пазара, са допустими за подпомагане от ЕФМДР само след като компетентните органи във всяка държава членка одобрят годишния доклад по член 28, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
3. Годишното подпомагане, предоставяно на дадена организация на производители съгласно настоящия член, не може да надвишава 3 % от средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от тази организация на производители през предходните три календарни години. За новопризнатите организации на производители това подпомагане не може да надвишава 3 % от средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от членовете на тази организация през предходните три календарни години.
4. Съответната държава членка може да предостави авансово 50 % от финансовото подпомагане след одобрение на плана за производство и предлагане на пазара в съответствие с член 28, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
5. Подпомагането, посочено в параграф 1, се предоставя само на организации на производители и асоциации на организации на производители.
Член 67
Помощ за съхранение
1. ЕФМДР може да подпомага компенсирането на признати организации на производители и асоциации на организации на производители, които съхраняват продуктите от риболов, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1379/2013, при условие че продуктите се съхраняват в съответствие с членове 30 и 31 от посочения регламент и при спазване на следните условия:
а)
размерът на помощта за съхранение не надвишава размера на техническите и финансовите разходи за действията, които се изискват за стабилизиране и съхранение на въпросните продукти;
б)
количествата, за които се допуска помощ за съхранение, не надвишават 15 % от годишните количества на съответните продукти, които се предлагат за продажба от организацията на производители;
в)
годишното финансово подпомагане не надвишава 2 % от средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от членовете на организацията на производители в периода 2009-2011 г.
За целите на първа алинея, буква в), когато член на организацията на производители не е пуснал на пазара продукция през периода 2009-2011 г., се взема предвид средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от него през първите три години на производство.
2. Посоченото в параграф 1 подпомагане се прекратява към 31 декември 2018 г.
3. Посоченото в параграф 1 подпомагане се предоставя само след като продуктите са пуснати за консумация от човека.
4. Държавите членки определят размера на техническите и финансовите разходи, приложими на тяхна територия, както следва:
а)
техническите разходи се изчисляват ежегодно въз основа на преките разходи, свързани с действията, които са необходими за стабилизиране и съхранение на съответните продукти;
б)
финансовите разходи се изчисляват ежегодно, като се използва лихвен процент, определян ежегодно във всяка държава членка;
Тези технически и финансови разходи се оповестяват публично.
5. Държавите членки упражняват контрол, за да гарантират, че продуктите, за които се отпуска помощ за съхранение, отговарят на определените в настоящия член условия. За целите на този контрол бенефициерите на помощ за съхранение водят регистър на запасите за всяка категория продукти, която оставят за съхранение и която впоследствие отново се пуска на пазара за консумация от човека.
Член 68
Мерки за предлагане на пазара
1. ЕФМДР може да подпомага мерки за предлагане на пазара на продуктите от риболов и аквакултури, с които се цели:
а)
създаване на организации на производители, на асоциации от организации на производители или на междубраншови организации, които се признават в съответствие с глава II, раздел II от Регламент (ЕС) № 1379/2013;
б)
търсене на нови пазари и подобряване на условията за пускане на пазара на продукти от риболов и аквакултури, включително:
i)
видове с пазарен потенциал;
ii)
нежелан, разтоварван на сушата улов от запаси с търговско значение в съответствие с техническите мерки, член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и член 8, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1379/2013;
iii)
продукти от риболов и аквакултури, получени по методи със слабо въздействие върху околната среда, или продукти на биологичните аквакултури по смисъла на Регламент (ЕО) № 834/2007;
в)
повишаване на качеството и добавената стойност чрез улесняване на:
i)
подаването на заявка за регистрация на даден продукт и приспособяването на заинтересованите оператори към съответните изисквания за съответствие и сертифициране в съответствие с Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (37);
ii)
сертифицирането и популяризирането на продукти на устойчивия риболов и устойчивите аквакултури, включително на продукти от дребномащабен крайбрежен риболов, както и на екологосъобразни методи на преработване;
iii)
прякото предлагане на пазара на продукти от риболов от страна на дребномащабни крайбрежни рибари или на рибари, които ловят от брега;
iv)
представянето и опаковането на продукти;
г)
допринасяне за прозрачността на производството и на пазарите и провеждане на пазарни проучвания и изследвания на зависимостта на Съюза от внос;
д)
спомагане за проследяемостта на продуктите от риболов или аквакултури и - когато е целесъобразно - разработване на екомаркировка за продукти от риболов и аквакултури, валидна за целия Съюз, както е посочено в Регламент (ЕС) № 1379/2013;
е)
изготвяне на стандартни договори за МСП, които са в съответствие с правото на Съюза;
ж)
провеждане на регионални, национални или транснационални информационни и рекламни кампании за повишаване на осведомеността на обществото за продуктите на устойчивия риболов и аквакултури.
2. Операциите, посочени в параграф 1, могат да включват дейностите по веригата за доставка, свързани с производството, преработването и предлагането на пазара.
Операциите, посочени в параграф 1, буква ж), не може да са насочени към търговски марки.
Член 69
Преработване на продуктите от риболов и аквакултури
1. ЕФМДР може да подпомага инвестиции в преработването на продукти от риболов и аквакултури, когато тези инвестиции:
а)
допринасят за реализирането на икономии на енергия или намаляване на въздействието върху околната среда, включително третирането на отпадъци;
б)
подобряват безопасността, хигиената, здравето и условията на труд;
в)
подпомагат преработването на улов на риба от видове с търговско значение, който не може да бъде предназначен за консумация от човека;
г)
са свързани с преработването на странични продукти, които се получават в резултат на основни дейности от преработването;
д)
са свързани с преработването на продукти на биологичните аквакултури съгласно членове 6 и 7 от Регламент (ЕО) № 834/2007;
е)
водят до нови или подобрени продукти, нови или подобрени процеси или нови или подобрени управленски и организационни системи.
2. По отношение на предприятията, различни от МСП, посоченото в параграф 1 подпомагане се отпуска единствено чрез финансовите инструменти, предвидени във втора част, дял IV от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
ГЛАВА V
Компенсация за допълнителни разходи в най-отдалечените региони за продукти от риболов и аквакултури
Член 70
Компенсационен режим
1. ЕФМДР може да подпомага компенсирането на допълнителните разходи, направени от операторите във връзка с риболова, отглеждането, преработването и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от най-отдалечени региони, посочени в член 349 ДФЕС.
2. Всяка заинтересована държава членка определя по отношение на посочените в параграф 1 региони списък с продукти от риболов и аквакултури и количествата на тези продукти, за които е допустимо компенсиране.
3. При определяне на списъка и количествата по параграф 2 държавите членки вземат предвид всички фактори от значение, по-специално необходимостта да се гарантира, че компенсацията напълно съответства на правилата на ОПОР.
4. Не може да се предоставя компенсация за продукти от риболов и аквакултури, които са:
а)
уловени от кораби на трети държави, с изключение на риболовните кораби, плаващи под знамето на Венецуела и извършващи дейност във водите на Съюза;
б)
уловени от риболовни кораби на Съюза, които не са регистрирани в пристанище в някой от регионите, посочени в параграф 1;
в)
внесени от трети държави.
5. Параграф 4, буква б) не се прилага, ако наличният капацитет на преработвателната промишленост в съответния най-отдалечен регион превишава количеството суровини, които се доставят в съответствие с плана за компенсации на съответния регион.
6. Допуска се компенсация на следните оператори:
а)
физически или юридически лица, използващи средства за производство, за да получат продукти от риболов или аквакултури с цел да ги пускат на пазара;
б)
собственици или оператори на кораби, които са регистрирани в пристанищата на посочените в параграф 1 региони и извършват дейност в тях, или асоциации на такива собственици или оператори;
в)
оператори в сектора на преработването и предлагането на пазара или асоциации на такива оператори.
Член 71
Изчисляване на компенсациите
Компенсация се изплаща на операторите, посочени в член 70, параграф 6, които извършват дейности в регионите, посочени в член 70, параграф 1, като се взема предвид следното:
а)
за всеки продукт или категория продукти от риболов или аквакултури - допълнителните разходи в резултат на специфичните неблагоприятни характеристики на въпросните региони; и
б)
всяка друга форма на публична интервенция, която оказва въздействие върху равнището на допълнителните разходи.
Член 72
План за компенсации
1. Заинтересованите държави членки представят на Комисията план за компенсации за всеки регион, посочен в член 70, параграф 1. Този план включва списъка и количествата продукти от риболов и аквакултури, както и вида оператори по член 70, равнището на компенсацията по член 71 и управляващия орган по член 97. Комисията приема актове за изпълнение, с които взема решение дали да одобри тези планове за компенсации.
2. Държавите членки могат да изменят съдържанието на плана за компенсации, посочен в параграф 1. Държавите членки представят на Комисията тези изменения. Комисията приема актове за изпълнение, с които взема решение дали да одобри тези изменения.
3. Комисията приема актове за изпълнение, определящи структурата на плана за компенсации. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на критериите за изчисляване на допълнителните разходи, произтичащи от специфичните неблагоприятни характеристики на засегнатите региони.
Член 73
Държавна помощ за изпълнение на плановете за компенсации
Държавите членки могат да предоставят допълнително финансиране за изпълнение на плановете за компенсации, посочени в член 72. В тези случаи държавите членки информират Комисията за държавната помощ, която Комисията може да одобри в съответствие с настоящия регламент като част от посочените планове. Държавната помощ, за която е предоставена информация, се счита за държавна помощ, за която е предоставена информация по смисъла на член 108, параграф 3, първо изречение ДФЕС.
ГЛАВА VI
Съпътстващи мерки за ОПОР при споделено управление
Член 74
Географски обхват
Чрез дерогация от член 2 настоящата глава се прилага и за операции, осъществявани извън територията на Съюза.
Член 75
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 3.
Член 76
Контрол и изпълнение
1. ЕФМДР може да подпомага прилагането на системата на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение, предвидена в член 36 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и изложена по-подробно в Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
закупуване, инсталиране и разработване на компютърни технологии, включително компютърен хардуер и софтуер, системи за откриване на кораби (VDS), системи за видеонаблюдение и компютърни мрежи, позволяващи събиране, управление, валидиране, анализ, управление на риска, представяне (чрез уебсайтове, свързани с контрола), обмен и разработване на методи за вземане на проби във връзка с данните, свързани с риболовните дейности, както и взаимното свързване на междусекторни системи за обмен на данни;
б)
разработване, закупуване и инсталиране на компонентите, включително компютърен хардуер и софтуер, които са необходими, за да се осигури предаването на данни към съответните органи на държавата членка и на Съюза от страна на лица, участващи в риболова и предлагането на пазара на продукти от риболов, включително необходимите компоненти за електронни системи за записване и отчитане (ERS), системи за наблюдение на кораби (VMS) и системи за автоматична идентификация (AIS), използвани за целите на контрола;
в)
разработване, закупуване и инсталиране на компонентите, включително компютърен хардуер и софтуер, които са необходими за гарантиране на проследяемостта на продуктите от риболов и аквакултури в съответствие с член 58 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
г)
въвеждане на програми за обмен на данни между държавите членки и за анализирането им;
д)
осъвременяване и закупуване на кораби, самолети и хеликоптери за патрулиране, при условие че те се използват за контрол на рибарството най-малко през 60 % от общото време на използването им в рамките на една година;
е)
закупуване на други средства за контрол, включително устройства за измерване на мощността на двигателя и оборудване за претегляне;
ж)
разработване на иновативни системи за контрол и мониторинг и изпълнение на пилотни проекти, свързани с контрола на рибарството, включително ДНК анализ на риби или разработване на уебсайтове, свързани с контрола;
з)
програми за обучение и обмен на опит, включително между държави членки, за персонал, отговарящ за мониторинга, контрола и наблюдение на риболовните дейности;
и)
анализ на разходите и ползите и оценка на извършените одити и разходите, направени от компетентните органи при провеждането на мониторинг, контрол и наблюдение;
й)
инициативи, включително семинари и медийни инструменти, насочени към повишаване на осведомеността както на рибарите и другите участници като инспектори, прокурори и съдии, така и на широката общественост, относно необходимостта от борба с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и относно прилагането на правилата на ОПОР;
к)
оперативни разходи, направени при упражняването на по-строг контрол на запасите, за които се прилагат специални програми за контрол и инспекции, утвърдени в съответствие с член 95 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, и спрямо които се извършва координация на контрола в съответствие с член 15 от Регламент (ЕО) № 768/2005 на Съвета (38);
л)
програми, свързани с изпълнението на план за действие, утвърден в съответствие с член 102, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, включително всички направени оперативни разходи.
3. Подпомагане на мерките, посочени в параграф 2, букви з) - л), се допуска само ако те са свързани с дейности за контрол, извършвани от публичен орган.
4. Във връзка с мерките, посочени в параграф 2, букви г) и з), съответните държави членки посочват управляващи органи, които отговарят за проекта.
Член 77
Събиране на данни
1. ЕФМДР подпомага събирането, управлението и използването на данни, предвидени в член 25, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и допълнително конкретизирани в Регламент (ЕО) № 199/2008.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
събиране, управление и използване на данни за целите на научния анализ и изпълнението на ОПОР;
б)
национални, транснационални и поднационални многогодишни програми за вземане на проби, при условие че се отнасят за запаси, обхванати от ОПОР;
в)
мониторинг в открито море на риболова с търговска цел и на любителския риболов, включително мониторинг на прилова на морски организми, като например морски бозайници и птици;
г)
научни изследвания в открити води;
д)
участие на представители на държавите членки и на регионалните органи в регионални срещи за координация, заседания на регионални организации за управление на рибарството, в които Съюзът е договаряща страна или наблюдател, или заседания на международни органи, отговарящи за предоставянето на научни становища;
е)
подобряване на системите за събиране и за управление на данни и извършване на пилотни проучвания с цел подобряване на съществуващите системи за събиране и управление на данни.
ГЛАВА VII
Техническа помощ по инициатива на държави членки
Член 78
Техническа помощ по инициатива на държави членки
1. По инициатива на държава членка и при спазване на таван от 6 % от общата сума на оперативната програма ЕФМДР може да подпомага:
а)
мерките за техническа помощ, посочени в член 59, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
б)
създаването на национални мрежи, целящи разпространение на информация, изграждане на капацитет, обмен на най-добри практики и подпомагане на сътрудничеството между МИРГ на територията на държавата членка.
2. При надлежно обосновани обстоятелства посоченият в параграф 1 праг може по изключение да бъде надвишен.
ГЛАВА VIII
Мерки във връзка с ИМП, финансирани при споделено управление
Член 79
Специфични цели
1. Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 6, включително:
а)
интегрираното морско наблюдение, и по-специално общата среда за обмен на информация (CISE) за целите на наблюдението в морската област на Съюза;
б)
насърчаването на опазването на морската среда, по-специално на нейното биологично разнообразие и на морските защитени територии, като обектите по „Натура 2000“, без да се засяга член 37 от настоящия регламент, устойчивото използване на морските и крайбрежните ресурси, както и по-подробното определяне на границите на устойчивостта на човешките дейности, които оказват въздействие върху морската среда, по-специално в рамките на Директива 2008/56/ЕО.
2. Измененията на оперативната програма по отношение на мерките, посочени в параграф 1, не могат да водят до увеличаване на общия размер на разпределените средства, посочен в член 13, параграф 7.
Член 80
Допустими операции
1. ЕФМДР може да подпомага операции в съответствие с целите, определени в член 79, като например операции, които:
а)
допринасят за постигане на целите на интегрираното морско наблюдение, и по-специално на тези на CISE;
б)
опазват морската среда, по-специално на биологичното ѝ разнообразие и на морските защитени територии, като обектите по „Натура 2000“, в съответствие със задълженията, установени в директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО;
в)
повишават знанията за състоянието на морската среда с оглед утвърждаване на програмите за мониторинг и програмите от мерки, предвидени в Директива 2008/56/ЕО, в съответствие със задълженията, установени в посочената директива.
2. Разходите за заплати на служители в националните администрации не се смятат за допустими оперативни разходи.
ДЯЛ VI
МЕРКИ, ФИНАНСИРАНИ ПРИ ПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Интегрирана морска политика
Член 81
Географски обхват
Чрез дерогация от член 2 настоящата глава се прилага и за операции, осъществявани извън територията на Съюза.
Член 82
Обхват и цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за подобряване на развитието и изпълнението на ИМП на Съюза. С него:
а)
се насърчава развитието и прилагането на интегрирано управление на въпросите, свързани с морските и крайбрежните региони, по-специално чрез:
i)
популяризиране на действия, които насърчават държавите членки и техните региони да разработват, въвеждат или прилагат интегрирано морско управление;
ii)
насърчаване на диалога и сътрудничеството с компетентните органи на държавите членки и заинтересованите страни и между тях по отношение на мореплавателни и морски въпроси, включително чрез разработване и изпълнение на интегрирани стратегии за морските басейни, като се възприема балансиран подход във всички морски басейни и се отчитат конкретните особености на морските басейни и морските подбасейни, както и на съответните макрорегионални стратегии, когато е приложимо;
iii)
насърчаване на платформите и мрежите за междусекторно сътрудничество, включващи представители на публичните органи на национално, регионално и местно равнище, на стопанските отрасли, включително туризма, на заинтересованите страни в областта на научноизследователската дейност, на гражданите, на организациите на гражданското общество и на социалните партньори;
iv)
подобряване на сътрудничеството между държавите членки чрез обмен на информация и най-добри практики между техните компетентни органи;
v)
насърчаване на обмена на най-добри практики и на диалога на международно равнище, включително двустранния диалог с трети държави, като се взема предвид Конвенцията на ООН по морско право и съответните международни конвенции, основани на Конвенцията на ООН по морско право, без да се засягат други споразумения или договорености, които може да съществуват между Съюза и съответните трети държави. Този диалог включва, когато е целесъобразно, ефективно обсъждане по въпроси, свързани с ратифицирането и на прилагането на Конвенцията на ООН по морско право;
vi)
увеличаване на видимостта на интегрирания подход към морското дело и повишаване на осведомеността на публичните органи, частния сектор и широката общественост относно този подход;
б)
се допринася за разработването на междусекторни инициативи, които са от взаимна полза за различните морски сектори и/или секторни политики, като се вземат предвид и се използват като основа съществуващите инструменти и инициативи, а като:
i)
интегрираното морско наблюдение, така че да се подобри безопасното, сигурно и устойчиво използване на морското пространство, по-специално чрез повишаване на ефективността и ефикасността посредством обмен на информация между секторите и границите, като надлежно се отчитат съществуващите и бъдещите системи и механизми за сътрудничество;
ii)
процесите на морско пространствено планиране и интегрирано управление на крайбрежните зони;
iii)
постепенното разработване на пълна, висококачествена и публично достъпна база от данни и знания за морската среда, която да улеснява обмена, повторното използване и разпространението на тези данни и знания сред различни групи ползватели, като по този начин се избягва дублирането на усилията; за тази цел се използват по най-добър начин вече съществуващите програми на Съюза и на държавите членки;
в)
се подпомага устойчивият икономически растеж, заетостта, иновациите и новите технологии в нововъзникващите и ориентираните към бъдещето морски сектори, както и в крайбрежните, островните и най-отдалечените региони на Съюза, така че да допълва утвърдените секторни и национални дейности;
г)
се насърчава опазването на морската среда, по-специално нейното биологично разнообразие и морските защитени територии, като обектите по „Натура 2000“, и устойчивото използване на морските и на крайбрежните ресурси, както и по-подробното определяне на границите на устойчивостта на човешките дейности, които оказват въздействие върху морската среда, в съответствие с целите за постигане и поддържане на добро състояние на околната среда, изисквано съгласно Директива 2008/56/ЕО.
Член 83
Допустими операции
1. ЕФМДР може да подпомага операции в съответствие с целите, определени в член 82, като например:
а)
проучвания;
б)
проекти, включително пробни проекти и проекти за сътрудничество;
в)
информиране на обществеността и споделяне на най-добри практики, кампании за повишаване на осведомеността и свързани с това дейности за информиране и разпространение на информацията, като например рекламни кампании, прояви, разработване и поддръжка на уебсайтове и платформи на заинтересовани страни;
г)
конференции, семинари, форуми и работни срещи;
д)
дейности за координация, включително мрежи за споделяне на информация и подпомагане за разработване на стратегии за морските басейни;
е)
разработване, експлоатация и поддръжка на ИТ системи и мрежи, позволяващи събиране, управление, валидиране, анализ и обмен на данни, разработване на методи за работа с извадки от данни, както и свързване на междусекторни системи за обмен на данни;
ж)
проекти за обучение за развитие на знания, професионални квалификации и мерки, насочени към насърчаване на професионалното развитие в морския сектор.
2. С оглед постигане на специфичната цел за разработване на трансгранични и междусекторни операции съгласно в член 82, буква б) ЕФМДР може да подпомага:
а)
разработването и внедряването на технически инструменти за интегрирано морско наблюдение, по-специално за подпомагане на внедряването, експлоатацията и поддръжката на CISE, с оглед насърчаване на обмена на информация от трансграничното и междусекторното наблюдение, който да свързва всички общности от ползватели, като се вземат предвид съответните тенденции в секторните политики във връзка с наблюдението и се допринася за необходимото им доразвиване, когато е целесъобразно;
б)
дейности за координация и сътрудничество между държавите членки или регионите с цел развитие на морско пространствено планиране и интегрирано управление на крайбрежните зони, включително разходи, свързани със системите и практиките за споделяне на данни и за мониторинг, дейности за оценка, създаване и поддържане на мрежи от експерти и създаване на програма, насочена към изграждане на капацитета на държавите членки за прилагане на морското пространствено планиране;
в)
инициативи за съфинансиране, закупуване и поддръжка на системи за морско наблюдение и технически инструменти за проектиране, създаване и експлоатация на оперативна система на Европейската мрежа за наблюдение и данни за морската среда, целяща да улесни събирането, придобиването, подреждането, обработването, качествения контрол, повторното използване и разпространението на данни и знания за морската среда чрез сътрудничество между държавите членки и/или съответните международни институции.
ГЛАВА II
Съпътстващи мерки за ОПОР и ИМП при пряко управление
Член 84
Географски обхват
Чрез дерогация от член 2 настоящата глава се прилага и за операции, осъществявани извън територията на Съюза.
Член 85
Специфични цели
Мерките по настоящата глава улесняват изпълнението на ОПОР и на ИМП, по-специално по отношение на:
а)
събиране, управление и разпространение на научни препоръки по ОПОР;
б)
специфични мерки за контрол и изпълнение по ОПОР;
в)
доброволни вноски в международни организации;
г)
консултативни съвети;
д)
проучване на пазара;
е)
комуникационни дейности във връзка с ОПОР и ИМП.
Член 86
Научни становища и знания
1. ЕФМДР може да подпомага осигуряването на научни продукти, по-специално приложно-изследователски проекти, които са пряко свързани с осигуряването на научни и социално-икономически становища и мнения, с оглед на вземането на правилни и ефективни решения за управление на рибарството в рамките на ОПОР.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
проучвания и пилотни проекти, които са необходими за изпълнението и развитието на ОПОР, включително тези, отнасящи се до алтернативни видове техники за устойчиво управление на рибарството и аквакултурите, включително в рамките на консултативни съвети;
б)
изготвяне и предоставяне на научни становища и мнения от научни организации, включително от международни консултативни органи, отговорни за оценяване на запасите, от независими експерти и от научноизследователски институции;
в)
участие на експерти в заседания на работни групи по научни и технически въпроси, свързани с рибарството, като например в НТИКР, както и в международни консултативни органи и в срещи, на които се изисква участие на експерти в областта на рибарството и аквакултурите;
г)
научни изследвания в открити води, посочени в член 12, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 199/2008, в райони, в които корабите на Съюза извършват дейност съгласно споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство, посочени в член 31 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
д)
разходи, направени от Комисията за услуги, свързани със събирането, управлението и използването на данни, с организацията и ръководенето на експертни срещи в областта на рибарството и управлението на годишните работни програми във връзка с научните и техническите експертни знания в областта на рибарството, с обработването на искания за данни и набори от данни, с подготвителната работа, целяща предоставяне на научни становища и мнения;
е)
дейности за сътрудничество между държави членки в областта на събирането на данни, включващи тези между различните регионални заинтересовани страни, както и създаване и поддържане на регионални бази данни за съхранение, управление и използване на данни, което би било от полза за регионалното сътрудничество и би подобрило дейностите по събиране и управление на данни, както и подобряване на научните знания в подкрепа на управлението на рибарството.
Член 87
Контрол и изпълнение
1. ЕФМДР може да подпомага прилагането на системата на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение, предвидена в член 36 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и изложена по-подробно в Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
съвместно закупуване и/или наемане от няколко държави членки, които спадат към един и същ географски район, на кораби, самолети и хеликоптери за патрулиране, при условие че те се използват за контрол на рибарството най-малко през 60 % от общото време за използването им в рамките на една година.;
б)
разходи, свързани с оценката и разработването на нови технологии за контрол, както и на процедури за обмен на данни;
в)
всички оперативни разходи, свързани с контрола и оценката от страна на Комисията на изпълнението на ОПОР от държавите членки, и по-специално тези, свързани с командировки за проверки, инспекции и одит, оборудване и обучение на длъжностни лица от Комисията, организиране на заседания или участие в такива, включително обмен на информация и най-добри практики между държавите членки, проучвания, ИТ услуги и доставчици, както и наемането или закупуването от Комисията на средства за инспекция, както е посочено в дялове IХ и X от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
3. С цел засилване и стандартизиране на контрола ЕФМДР може да подпомага изпълнението на транснационални проекти, целящи разработване и изпитване на междудържавните системи за контрол, инспекции и изпълнение, предвидени в член 36 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и допълнително изложени в Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Допустимите видове операции включват по-специално следното:
а)
международни програми за обучение на персонала, който отговаря за мониторинга, контрола и наблюдението на риболовните дейности;
б)
инициативи, включително семинари и медийни инструменти, за уеднаквяване на тълкуването на нормативната уредба и свързания контрол в Съюза.
4. При операциите, посочени в параграф 2, буква а), като бенефициер се определя само една от съответните държави членки.
Член 88
Доброволни финансови вноски в международни организации
ЕФМДР може да подпомага следните видове операции в областта на международните отношения:
а)
финансови вноски за организациите на Организацията на обединените нации, както и доброволно финансиране на международни организации, действащи в областта на морското право;
б)
финансови вноски, насочени към подготовката на нови международни организации или изготвянето на нови международни договори от интерес за Съюза;
в)
финансови вноски, насочени към работа или програми, изпълнявани от международни организации, които са от особен интерес за Съюза;
г)
финансови вноски, насочени към всякакви дейности (включително работни, неофициални или извънредни срещи на договарящите се страни), които подкрепят интересите на Съюза в международните организации и засилват сътрудничеството с неговите партньори в тези организации. Във връзка с това, когато предвид на интересите на Съюза е необходимо представители на трети държави да присъстват на преговорите и срещите в рамките на международните форуми и организации, ЕФМДР може да покрива разходите за тяхното участие.
Член 89
Консултативни съвети
1. ЕФМДР осигурява подпомагане за текущите разходи на консултативните съвети, създадени в съответствие с член 43 от Регламента (ЕС) № 1380/2013.
2. Консултативен съвет, който притежава правосубектност, може да подаде заявление за подпомагане от Съюза като орган, чиято цел е от общ европейски интерес.
Член 90
Проучване на пазара
ЕФМДР може да подпомага разработването и разпространението на резултати на проучвания на пазара на продукти от риболов и аквакултури от Комисията в съответствие с член 42 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
Член 91
Комуникационни дейности във връзка с ОПОР и ИМП
ЕФМДР може да подпомага:
а)
разходите за информационни и комуникационни дейности, свързани с ОПОР и ИМП, включително:
i)
разходите за изготвяне, превод и разпространение на материали, които са съобразени с конкретните потребности на различните целеви групи, в писмен, аудиовизуален и електронен формат;
ii)
разходите за подготовката и организирането на мероприятия и срещи с цел осведомяване или получаване на мнения от различни заинтересовани страни, засегнати от ОПОР и ИМП;
б)
пътни и квартирни разходи на експерти и представители на заинтересованите страни, които са поканени от Комисията на срещи;
в)
разходите за институционалната комуникация във връзка с политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с общите цели на настоящия регламент.
ГЛАВА III
Техническа помощ
Член 92
Техническа помощ по инициатива на Комисията
По инициатива на Комисията и като спазва таван от 1,1 % от ЕФМДР, ЕФМДР може да подпомага:
а)
мерките за техническа помощ, посочени в член 58 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
б)
подготовката, мониторинга о и оценката на споразуменията за устойчиво рибарство и участието на Съюза в регионални организации за управление на рибарството. Съответните мерки се изразяват в проучвания, срещи, участие на експерти, разходи за временно нает персонал, информационни дейности и всякакви други административни разходи или разходи, произтичащи от научна или техническа помощ от страна на Комисията;
в)
създаването на европейска мрежа от МИРГ с цел изграждане на капацитет, разпространение на информация, обмен на опит и най-добри практики и подпомагане на сътрудничеството между МИРГ. Тази мрежа сътрудничи с органите, отговарящи за създаването на мрежи от контакти и за техническото подпомагане на местното развитие, които са създадени от ЕФРР, ЕСФ и ЕЗФРСР, във връзка с техните дейности за местно развитие и транснационално сътрудничество.
ДЯЛ VII
ИЗПЪЛНЕНИЕ ПРИ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 93
Обхват
Настоящият дял се прилага за мерки, финансирани при споделено управление съгласно предвиденото в дял V.
ГЛАВА II
Механизъм за изпълнение
Раздел 1
Подпомагане от ЕФМДР
Член 94
Определяне на ставките на съфинансиране
1. Когато приема актове за изпълнение съгласно член 19, с които одобрява оперативна програма, Комисията посочва максималното участие на ЕФМДР в тази програма.
2. Участието на ЕФМДР се изчислява въз основа на сумата на допустимите публични разходи.
В оперативната програма се установява процентът на участието на ЕФМДР, приложим за приоритетите на Съюза, предвидени в член 6. Максималният процент на участие на ЕФМДР е 75 %, а минималният процент на участие на ЕФМДР е 20 % от допустимите публични разходи
3. Чрез дерогация от параграф 2 участието на ЕФМДР е:
а)
100 % от допустимите публични разходи за подпомагането във връзка с помощта за съхраняване, посочена в член 67;
б)
100 % от допустимите публични разходи за режима за компенсации, посочен в член 70;
в)
50 % от допустимите публични разходи за подпомагането, посочено в членове 33 и 34 и член 41, параграф 2;
г)
70 % от допустимите разходи за подпомагането, посочено в член 76, параграф 2, буква д);
д)
90 % от допустимите публични разходи за подпомагането, посочено в член 76, параграф 2, букви а) - г) и е) - л);
е)
80 % от допустимите разходи за подпомагането, посочено в член 77.
4. Чрез дерогация от параграф 2 максималният процент на участието на ЕФМДР, приложим за специфичните цели по определен приоритет на Съюза, се увеличава с 10 процентни пункта, когато приоритетът на Съюза, предвиден в член 6, параграф 4, като цяло се изпълнява чрез водено от общностите местно развитие.
Член 95
Интензитет на публичната помощ
1. Държавите членки прилагат максимален интензитет на публичната помощ в размер на 50 % от общите допустими разходи за операцията.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държавите членки могат да прилагат интензитет на публичната помощ в размер на 100 % от допустимите разходи за операцията, когато:
а)
бенефициерът е публичноправна организация или предприятие, натоварено с функцията да оказва услуги от общ икономически интерес, както е посочено в член 106, параграф 2 ДФЕС, когато помощта се предоставя за оказване на такива услуги;
б)
операцията е свързана с помощта за съхраняване, посочена в член 67;
в)
операцията е свързана с компенсационния режим, посочен в член 70;
г)
операцията е свързана със събирането на данни, посочено в член 77;
д)
операцията е свързана с подпомагане по член 33 или 34 или с компенсация по член 54, 55 или 56;
е)
операцията е свързана с мерките на ИМП, посочени в член 80.
3. Чрез дерогация от параграф 1 държавите членки могат да прилагат интензитет на публичната помощ между 50 % и 100 % от общите допустими разходи, когато:
а)
операцията се осъществява съгласно дял V, глави I, II или IV и отговаря на всеки един от следните критерии:
i)
е от колективен интерес;
ii)
има колективен бенефициер;
iii)
има иновативни характеристики, когато е приложимо, на местно равнище;
б)
операцията се осъществява съгласно дял V, глава III, отговаря на един от критериите, посочени в буква а), подточка i), ii) или iii) от настоящия параграф, и е осигурен публичен достъп до нейните резултати.
4. Чрез дерогация от параграф 1 към интензитета на публичната помощ се прилагат допълнителните процентни пунктове за специфични видове операции, предвидени в приложение I.
5. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи ред за прилагането на различните процентни пунктове на интензитета на публичната помощ в случаите, когато са изпълнени няколко от условията в приложение I. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3,
Член 96
Изчисляване на допълнителни разходи или пропуснати ползи
Когато помощта е предоставена въз основа на допълнителни разходи или пропуснати ползи, държавите членки гарантират, че съответните изчисления са подходящи, точни и предварително установени въз основа на точно, справедливо и проверимо изчисление.
ГЛАВА III
Системи за управление и контрол
Член 97
Управляващ орган
1. В допълнение към общите правила, предвидени в член 125 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган:
а)
ежегодно до 31 март предоставя на Комисията съответните общи данни за операциите, избрани за финансиране до края на предходната календарна година, включително ключови характеристики на бенефициера и на самата операция;
б)
осигурява популяризиране на оперативната програма чрез информиране на потенциалните бенефициери, професионалните организации, икономическите и социалните партньори, организациите, насърчаващи равенство между мъжете и жените, и съответните неправителствени организации, включително екологични организации, за възможностите, които предоставя програмата, и за правилата за получаване на достъп до финансиране от програмата;
в)
осигурява популяризиране на оперативната програма чрез информиране на бенефициерите на приноса от Съюза и на широката общественост за ролята на Съюза в програмата.
2. Комисията приема актове за изпълнение, определящи правилата за представяне на данните, посочени в параграф 1, буква а). Тези актове за изпълнение се приемат с съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
Член 98
Предаване на финансови данни
1. До 31 януари и 31 юли държавите членки подават по електронен път до Комисията прогноза за сумата, за която очакват да подадат заявления за плащане за текущата и следващата финансова година.
2. Комисията приема акт за изпълнение, установяващ образеца, който трябва да се използва при подаване на финансови данни до Комисията. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
ГЛАВА IV
Контрол от страна на държавите членки
Член 99
Финансови корекции от страна на държавите членки
1. В допълнение към финансовите корекции, посочени в член 143 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, държавите членки правят финансови корекции, ако бенефициерът не спазва задълженията, посочени в член 10, параграф 2 от настоящия регламент.
2. В случаите на финансови корекции, посочени в параграф 1, държавите членки определят размер на корекцията, който е пропорционален по отношение на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на нарушението или престъплението от страна на бенефициера и значимостта на приноса на ЕФМДР за стопанската дейност на бенефициера.
ГЛАВА V
Контрол от страна на Комисията
Раздел 1
Прекъсване и спиране
Член 100
Прекъсване на срока за плащане
1. В допълнение към критериите, при които се допуска прекъсване, посочени в член 83, параграф 1, букви а), б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Регламент (Евратом, ЕС) № 966/2012 може да прекъсне срока за плащане по искане за междинно плащане, в случай че държава членка не спазва своите задължения по ОПОР, което може да окаже въздействие върху разходите, включени в заверен отчет за разходите, за които е поискано междинно плащане.
2. Преди да прекъсне срока за междинно плащане съгласно параграф 1, Комисията приема актове за изпълнение, с които признава наличието на доказателства, предполагащи нарушение на задълженията по ОПОР. Преди да приеме тези актове за изпълнение, Комисията уведомява незабавно засегнатата държава членка за тези доказателства или за друга надеждна информация, като на държавата членка се предоставя възможност да представи забележките си в рамките на разумен срок.
3. Посоченото в параграф 1 прекъсване във връзка с целия размер на междинните плащания, свързани с разходите, включени в искането за плащане, или на част от тях трябва да е пропорционално на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на нарушението.
Член 101
Спиране на плащанията
1. В допълнение към член 142 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 Комисията може да приеме актове за изпълнение, с които да спре плащането на целия размер на междинните плащания по оперативната програма или на част от тях в случай на сериозно нарушение от страна на държава членка на задълженията ѝ по ОПОР, което може да окаже въздействие върху разходите, включени в заверен отчет за разходите, за които е поискано междинно плащане.
2. Преди да спре междинно плащане съгласно параграф 1, Комисията приема акт за изпълнение, с който признава, че държавата членка не е спазила задълженията си по ОПОР. Преди да приеме този акт за изпълнение, Комисията уведомява незабавно засегнатата държава членка за тези констатации или за друга надеждна информация, като на държавата членка се предоставя възможност да представи забележките си по въпроса.
3. Посоченото в параграф 1 спиране на целия размер на междинните плащания, свързани с разходите, включени в искането за плащане, или на част от тях трябва да е пропорционално на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на сериозното нарушение.
Член 102
Правомощия на Комисията
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на случаите на нарушение, посочени в член 100, и случаите на сериозно нарушение, посочени в член 101, параграф 1, произтичащи от съответните правила на ОПОР, които са от съществено значение за опазването на морските биологични ресурси.
Раздел 2
Обмен на информация и финансови корекции
Член 103
Достъп до информация
По искане на Комисията държавите членки съобщават на Комисията законовите, подзаконовите и административните разпоредби, които са приели за прилагането на инструментите на Съюза във връзка с ОПОР, когато тези актове имат финансово въздействие върху ЕФМДР.
Член 104
Поверителност
1. Държавите членки и Комисията предприемат всички необходими стъпки, за да се гарантира поверителността на информацията, която се предоставя или получава при контрола на място или при уравняването на сметките, извършвано съгласно настоящия регламент.
2. Към посочената в параграф 1от настоящия член информация се прилагат принципите, посочени в член 8 от Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (39).
Член 105
Финансови корекции от страна на Комисията
1. В допълнение към случаите, посочени в член 22, параграф 7, член 85 и член 144, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията приема актове за изпълнение, с които извършва финансови корекции чрез отмяна на целия размер на участието на Съюза в дадена оперативна програма или на част от него, когато след извършване на необходимото проучване заключи, че:
а)
разходите, посочени в заверен отчет за разходите, са повлияни от случаи, в които бенефициерът не е спазил задълженията, посочени в член 10, параграф 2 от настоящия регламент, и не са коригирани от държавата членка преди започване на процедурата за корекция по настоящия параграф;
б)
разходите, посочени в заверен отчет за разходите, са повлияни от случаи на сериозно нарушение на правилата на ОПОР от държавата членка, които са довели до спиране на плащане по член 101 от настоящия регламент, и държавата членка все още не е доказала, че е предприела необходимите коригиращи действия, за да гарантира спазването и изпълнението на приложимите правила в бъдеще.
2. Комисията взема решение относно размера на корекцията, като взема предвид естеството, тежестта, продължителността и системния характер на сериозното нарушение на правилата на ОПОР от страна на държавата членка или бенефициера и значимостта на приноса на ЕФМДР за стопанската дейност на съответния бенефициер.
3. Когато не е възможно да се определи количествено размерът на разходите, свързани с нарушението на правилата на ОПОР от страна на държавата членка, Комисията прилага фиксирана ставка или екстраполирана финансова корекция в съответствие с параграф 4.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за установяване на критериите за определяне на равнището на финансовата корекция, която да бъде приложена, и критериите за прилагане на фиксирани ставки или екстраполирани финансови корекции.
Член 106
Процедура
Член 145 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се прилага mutatis mutandis в случаите, когато Комисията предложи финансова корекция съгласно член 105 от настоящия регламент.
ГЛАВА VI
Мониторинг, оценка, информация и комуникация
Раздел 1
Създаване и цели на общата система за мониторинг и оценка
Член 107
Система за мониторинг и оценка
1. Създава се обща система за мониторинг и оценка на операциите по линия на ЕФМДР при споделено управление с цел да се измерват резултатите от ЕФМДР. С цел да осигури ефективно измерване на резултатите, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на съдържанието и структурата на тази система.
2. Общото въздействие на ЕФМДР се отчита съобразно приоритетите на Съюза, предвидени в член 6.
Комисията може да приеме актове за изпълнение, установяващи набор от специфични показатели за тези приоритети на Съюза. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
3. Държавите членки представят на Комисията цялата информация, необходима за мониторинга и оценката на съответните мерки. Комисията взема предвид по-специално нуждата от данни и полезните взаимодействия между възможните източници на данни, особено използването им за статистически цели, когато е целесъобразно. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи правила относно информацията, която държавите членки трябва да изпращат, както и относно нуждата от данни и полезните взаимодействия между възможните източници на данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
4. На всеки четири години Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на настоящия член. Първият доклад се представя до 31 декември 2017 г.
Член 108
Цели
Целите на общата система за мониторинг и оценка са:
а)
да покаже напредъка и постиженията на ОПОР и ИМП, да отчита общото въздействие и да оценява ефективността, ефикасността и целесъобразността на операциите по линия на ЕФМДР;
б)
да допринася за подобряване на целевата насоченост на подпомагането за ОПОР и ИМП;
в)
да подпомага общ процес на учене, свързан с мониторинга и оценката;
г)
да предоставя надеждни, основани на доказателства оценки на операциите по линия на ЕФМДР, резултатите от които се използват в процеса на вземане на решения.
Раздел 2
Технически разпоредби
Член 109
Общи показатели
1. С цел обобщаване на данните на равнището на Съюза в системата за мониторинг и оценка, предвидена в член 107, се посочва списък с общи показатели, свързани с първоначалното положение, както и с финансовото изпълнение, крайните продукти и резултатите от оперативната програма, които са приложими към всяка оперативна програма.
2. Общите показатели се свързват с основните етапи и цели, определени в оперативните програми в съответствие с приоритетите на Съюза, предвидени в член 6. Тези общи показатели се използват за прегледа на изпълнението, посочен в член 21, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и трябва да осигуряват възможност за оценка на напредъка, ефективността и ефикасността на изпълнението на политиката спрямо целите на равнището на Съюза и на равнището на съответната програма.
Член 110
Електронна информационна система
1. Основната информация за изпълнението на оперативната програма, за всяка операция, която е избрана за финансиране, както и за приключените операции, необходима за мониторинга и оценката, включително основните характеристики на бенефициера и на проекта, се записва и съхранява в електронен вид.
2. Комисията осигурява наличието на подходяща и сигурна електронна система за записване, съхранение и управление на основната информация и доклади относно мониторинга и оценката.
Член 111
Предоставяне на информация
Бенефициерите на подпомагане по линия на ЕФМДР, включително МИРГ, се задължават да предоставят на управляващия орган и/или на назначените оценители или на други организации, на които е делегирано изпълнението на функции от негово име, всички данни и информация, необходими за мониторинга и оценката на оперативната програма, по-специално във връзка с изпълнението на специфичните цели и приоритети.
Раздел 3
Мониторинг
Член 112
Процедури за мониторинг
1. Управляващият орган по член 97 от настоящия регламент и мониторинговият комитет по член 47 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 осъществява мониторинг за качеството на изпълнението на програмата.
2. Управляващият орган и мониторинговият комитет осъществяват мониторинг върху оперативната програма с помощта на финансови показатели и показатели за крайните продукти и резултатите.
Член 113
Функции на мониторинговия комитет
В допълнение към функциите, предвидени в член 49 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, мониторинговият комитет проверява резултатите от оперативната програма и ефективността на нейното изпълнение. За тази цел мониторинговият комитет:
а)
участва в консултация и одобрява в рамките на шест месеца след решението за одобряване на програмата критериите за подбор на операциите за финансиране; тези критерии за подбор се преразглеждат в съответствие с нуждите на програмата;
б)
разглежда дейностите и крайните продукти, свързани с плана за оценка на програмата;
в)
разглежда действията в програмата, свързани с изпълнението на специфичните предварителни условия;
г)
разглежда и одобрява годишните доклади за изпълнението, преди да бъдат изпратени на Комисията;
д)
разглежда действия за насърчаване на равенството между мъжете и жените, равните възможности и недискриминацията, включително достъпността за хора с увреждания.
С мониторинговия комитет не се провеждат консултации във връзка с работните планове за събиране на данни, посочени в член 21.
Член 114
Годишен доклад за изпълнението
1. До 31 май 2016 г. и до 31 май на всяка следваща година до 2023 г. включително държавите членки представят на Комисията годишен доклад за изпълнението на оперативната програма през предходната календарна година. Докладът, предаден през 2016 г., обхваща календарните 2014 и 2015 години.
2. В допълнение към разпоредбите на член 50 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 годишните доклади за изпълнението включват:
а)
информация относно финансовите задължения и разходите по всяка мярка;
б)
кратко описание на предприетите дейности във връзка с плана за оценка;
в)
информация относно предприетите действия в случаи на тежки нарушения, посочени в член 10, параграф 1 от настоящия регламент, и нарушение на условията, предвидени в член 10, параграф 2 от настоящия регламент, както и относно коригиращите действия;
г)
информация за действията, предприети с цел спазване на член 41, параграф 10 от настоящия регламент;
д)
информация за действията, предприети за осигуряване на публикуването на информация за бенефициерите в съответствие с приложение V към настоящия регламент, за физическите лица в съответствие националното право, включително евентуален приложим праг.
3. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи правила относно формата и представянето на годишните доклади за изпълнението. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
Раздел 4
Оценка
Член 115
Общи разпоредби
1. Комисията приема актове за изпълнение, определящи елементите, които трябва да се съдържат в докладите за предварителна оценка по член 55 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и установяващи минималните изисквания за плана за оценка по член 56 от посочения регламент. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3 от настоящия регламент.
2. Държавите членки гарантират, че оценките са съвместими с общата система за мониторинг и оценка, договорена в съответствие с член 107, организират изготвянето и събирането на необходимите данни и изпращат на оценителите различна информация, осигурена от системата за мониторинг.
3. Докладите за оценка се предоставят от държавите членки по интернет и от Комисията - на уебсайта на Съюза.
Член 116
Предварителна оценка
Държавите членки гарантират, че извършващият предварителната оценка участва от ранен етап в процеса на разработването на оперативната програма, включително изготвянето на анализа, посочен в член 18, параграф 1, буква а), определянето на логиката на интервенцията по програмата и определянето на целите на програмата.
Член 117
Последваща оценка
В съответствие с член 57 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 Комисията изготвя доклад за последваща оценка, като работи в тясно сътрудничество с държавите членки.
Член 118
Обобщения на оценките
Комисията е отговорна за изготвянето на обобщение на докладите за предварителна оценка на равнището на Съюза. Обобщението на докладите за оценка се изготвя най-късно до 31 декември на годината след представянето на съответните оценки.
Раздел 5
Информация и комуникация
Член 119
Информиране и популяризиране
1. В съответствие с член 97, параграф 1, буква б) управляващият орган отговаря за:
а)
създаването на единен уебсайт или на единен уебпортал, предоставящ информация за оперативната програма в съответната държава членка и достъп до тях;
б)
информирането на потенциалните бенефициери относно възможностите за финансиране в рамките на оперативната програма;
в)
популяризирането сред гражданите на Съюза на ролята и постиженията на ЕФМДР чрез информационни и комуникационни действия във връзка с резултатите и въздействието от споразуменията за партньорство, оперативната програма и операциите;
г)
оповестяването на кратко описание на мерките, предназначени да гарантират спазването на правилата на ОПОР, включително случаите на нарушение от страна на държави членки или бенефициери, както и на коригиращите мерки, като например финансови корекции.
2. С цел да се осигури прозрачността на подпомагането от ЕФМДР държавите членки поддържат списък на операциите в CSV или XML формат, който трябва да бъде достъпен чрез единния уебсайт или единния уебпортал и който съдържа списък на операциите и кратко описание на оперативната програма.
Списъкът на операциите се актуализира най-малко на всеки шест месеца.
Минималната информация, която трябва да се съдържа в списъка на операциите, включително конкретната информация относно операциите по членове 26, 39, 47, 54 и 56, е определена в приложение V.
3. Подробни правила относно мерките за информиране и популяризиране, насочени към обществеността, и мерките за информиране на заявителите и бенефициерите са изложени в приложение V.
4. Комисията приема актове за изпълнение, определящи техническите характеристики на мерките за информиране и популяризиране относно операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на стандартните цветове. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
ДЯЛ VIII
ИЗПЪЛНЕНИЕ ПРИ ПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 120
Обхват
Настоящият дял се прилага за мерките, финансирани при пряко управление съгласно предвиденото в дял VI.
ГЛАВА II
Контрол
Член 121
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема подходящи мерки, за да гарантира, че при изпълнението на операции, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни дейности чрез ефективни проверки, а ако бъдат установени нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми, и при необходимост - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията или нейните представители и Сметната палата имат право да извършват одит както въз основа на документи, така и при посещения на място, на всички бенефициери, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки на място и инспекции на икономическите оператори, които са свързани, пряко или непряко, с финансиране от Съюза в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (40) и в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96, с цел установяване на извършването на измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор относно финансиране от Съюза.
3. Без да се засягат параграфи 1 и 2, споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и договорите които са следствие от прилагането на настоящия регламент трябва да съдържат разпоредби, с които на Комисията, на Сметната палата и на OLAF изрично се предоставят правомощия да извършват одити, проверки на място и инспекции съгласно посочените параграфи, в рамките на тяхната съответна компетентност.
Член 122
Одити
1. В рамките на три години след последното плащане, извършено от Комисията, длъжностни лица от Комисията и Сметната палата или техни представители могат да извършват одити на място на операции, финансирани по настоящия регламент, по всяко време и като отправят предизвестие от най-малко десет работни дни освен при спешни случаи.
2. Длъжностни лица от Комисията и Сметната палата или техните представители, които са надлежно оправомощени да извършват одити на място, трябва да имат достъп до счетоводните книги и всички други документи, включително документи и метаданни, съставени или получени, и записани в електронен формат, отнасящи се до разходите, финансирани съгласно настоящия регламент.
3. Правомощията за извършване на одити, посочени в параграф 2, не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват извършването на определени действия за служители, които са специално определени въз основа на националното законодателство. Длъжностни лица от Комисията и от Сметната палата или техните представители не могат да участват, inter alia, в посещения по домовете или официален разпит на лица в рамките на националното законодателство на съответната държава членка. Те обаче имат достъп до информацията, получена по този начин.
4. Ако финансово подпомагане от Съюза, предоставено съгласно настоящия регламент, впоследствие се разпредели на трето лице като краен бенефициер, то първоначалният бенефициер - получател на финансовото подпомагане от Съюза, предоставя на Комисията цялата съответна информация за идентифициране на този краен бенефициер.
Член 123
Спиране на плащанията, намаляване и отмяна на финансовото участие
1. Ако Комисията сметне, че средствата на Съюза не са изразходвани в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент или в друг приложим правен акт на Съюза, тя уведомява бенефициерите, които разполагат с един месец от датата на това уведомление, за да представят своите забележки пред Комисията.
2. Ако бенефициерите не отговорят в рамките на срока по параграф 1 от настоящия член или ако техните бележки не бъдат сметнати за задоволителни, Комисията намалява или отменя отпуснатата финансова помощ или спира плащанията. Всяка недължимо изплатена сума се възстановява в общия бюджет на Съюза. Начислява се лихва върху всички суми, които не са възстановени своевременно, съгласно условията, предвидени във Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
ГЛАВА III
Оценка и докладване
Член 124
Оценка
1. Операциите, финансирани съгласно настоящия регламент, се наблюдават редовно, за да се следи тяхното изпълнение.
2. Комисията осигурява редовна, независима, външна оценка на финансираните операции.
Член 125
Докладване
Комисията представя на Европейския парламент и Съвета:
а)
до 31 март 2017 г. - междинен доклад за оценка на получените резултати и качествени и количествени аспекти на изпълнението на операциите, финансирани съгласно настоящия регламент.;
б)
до 31 август 2018 г. - съобщение относно продължението на операциите, финансирани съгласно настоящия регламент.
ДЯЛ IX
ПРОЦЕДУРНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 126
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в членове 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 и 129, се предоставя до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 и 129, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 и 129, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 127
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет за Европейския фонд за морско дело и рибарство. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище по проекта на акт за изпълнение, който трябва да бъде приет съгласно член 95, параграф 5 от настоящия регламент, Комисията не приема проекта на акта за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ДЯЛ X
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 128
Отмяна
1. Без да се засягат разпоредбите на член 129, параграф 2, регламенти (ЕО) № 2328/2003, (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006, (ЕО) № 791/2007 и (ЕС) № 1255/2011, както и член 103 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Позоваванията на отменените регламенти се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 129
Преходни разпоредби
1. С цел да се улесни преходът от схемите за подпомагане, създадени с регламенти (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006, (ЕО) № 791/2007 и (ЕС) № 1255/2011, към схемата, създадена с настоящия регламент, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на условията, при които подпомагането, одобрено от Комисията по посочените регламенти, може да бъде включено в подпомагането, предвидено в настоящия регламент, включително за техническа помощ и за последващи оценки.
2. Настоящият регламент не засяга продължаването или изменението, включително пълната или частичната отмяна, на съответните проекти до тяхното приключване, нито на помощта, одобрена от Комисията въз основа на регламенти (ЕО) № 2328/2003, (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006, (ЕО) № 791/2007 и (ЕС) № 1255/2011 и член 103 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или друго законодателство, което се прилага спрямо тази помощ към 31 декември 2013 г., които продължават да се прилагат за такива проекти и помощ.
3. Заявленията, които са подадени съгласно Регламент (ЕО) № 1198/2006, остават валидни.
Член 130
Влизане в сила и начална дата на прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 508/2014
(2014. gada 15. maijs)
par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. un 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu un 349. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” ir izklāstītas kopējās zivsaimniecības politikas (“KZP”) iespējamās problēmas, mērķi un virzieni pēc 2013. gada. Ņemot vērā diskusijas pēc minētā paziņojuma publicēšanas, KZP tika reformēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (4). KZP reforma aptver visus galvenos KZP elementus, tostarp tās finansiālos aspektus. Lai sasniegtu minētās reformas mērķus, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 2328/2003 (5), Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 (6), Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 (7) un Padomes Regulu (EK) Nr. 791/2007 (8), un tās aizstāt ar šo regulu.
Apzinoties, ka visi jautājumi, kas attiecas uz Eiropas okeāniem un jūrām, ir savstarpēji saistīti, šai regulai būtu jāatbalsta arī integrētās jūrlietu politikas (IJP) turpmāka izstrāde, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1255/2011 (9).
(2)
Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda (EJZF) darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts KZP jūras bioloģisko resursu saglabāšanai, to zvejniecību un flotu pārvaldībai, kuras izmanto minētos resursus, saldūdens bioloģiskos resursus un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādei un tirdzniecībai, ja šādas darbības dalībvalstu teritorijā veic Savienības zvejas kuģi vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (10) (UNCLOS) 117. panta noteikumus.
(3)
KZP panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas, kā arī no tādu ticamu un pilnīgu datu pieejamības, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta minētās politikas jomas.
(4)
EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, tostarp koordinētu darbību izstrādei un īstenošanai un lēmumu pieņemšanai, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas Savienības politikas jomas, proti, KZP un transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā.
(5)
EJZF atbalsta saņēmējiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (11) 2. panta 10. punkta nozīmē var būt operatori Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 30. punkta nozīmē, zvejnieki vai zvejnieku organizācijas, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.
(6)
Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta Savienības jaunā nodarbinātības un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģija, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (“stratēģija “Eiropa 2020” ”), Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar nodarbinātību, klimata pārmaiņu novēršanu, enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu, nabadzības apkarošanu un sociālo iekļaušanu, un lai palielinātu efektivitāti, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti stratēģijā “Eiropa 2020” un atbilst vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienību (LES) un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD).
(7)
Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir jākoncentrējas uz nelielu skaitu pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas ir vides ziņā ilgtspējīga, resursefektīva, inovatīva, konkurētspējīga un balstīta uz zināšanām, ar KZP īstenošanas sekmēšanu, nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, tirdzniecības un apstrādes veicināšanu, kā arī IJP īstenošanas sekmēšanu.
(8)
Savienībai būtu jācenšas visos EJZF īstenošanas posmos novērst nevienlīdzību un sekmēt vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.
(9)
KZP vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības palīdzētu radīt ilgtermiņā noturīgus vides apstākļus, kas vajadzīgi ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem un stabilus tirgus, un tai būtu jānodrošina resursu pieejamība un tas, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām.
(10)
Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāsasniedz Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi un uzdevumi. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai zivju krājumus atjaunotu tādā apjomā un uzturētu virs tāda līmeņa, lai līdz 2015. gadam, ja tas iespējams, un vēlākais līdz 2020. gadam panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Īstenojot KZP, zvejniecību pārvaldībā būtu jāievieš piesardzības pieeja un ekosistēmas pieeja. Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (12).
(11)
KZP un IJP izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu un būtu jānostiprina abu politiku integrācija. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz apstrādi un tirdzniecību, tostarp uz kompensāciju tālākajiem reģioniem, kontroles, datu vākšanas un pārvaldības pasākumiem, un uz IJP būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī piešķirtā atbalsta lielākas saskaņotības un efektivitātes sasniegšana.
(12)
KZP un IJP izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un sabiedrības virzītas vietējās attīstības atbalstam, bet arī apstrādei un tirdzniecībai, tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem, kā arī IJP. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro zinātniskajiem ieteikumiem, konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm, tirgus izpētei, IJP īstenošanas darbībām un saziņas pasākumiem. Būtu jānosaka darbību veidi, kuras var finansēt no EJZF līdzekļiem.
(13)
Ir jānodala to kontroles un noteikumu izpildes pasākumu kategorijas, kurus līdzfinansē dalītā pārvaldībā, un tos, kurus līdzfinansē tiešā pārvaldībā. Ir būtiski norobežot resursus, kas jāpiešķir kontroles un datu vākšanas pasākumiem dalītā pārvaldībā, vienlaikus ļaujot elastīgumu starp minētajām divām pasākumu kategorijām.
(14)
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 Savienības finansiālais atbalsts no EJZF ir jāpiešķir ar nosacījumu, ka dalībvalstis un operatori ievēro KZP noteikumus. Šī prasība ir paredzēta, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP atbilstīgi LESD 3. pantam.
(15)
KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo atbalstu no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēroja prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc operatoru iesniegtiem pieteikumiem vajadzētu būt pieņemamiem finansējumam saskaņā ar EJZF tikai ar nosacījumu, ka noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas attiecīgie operatori nav izdarījuši smagu pārkāpumu, noziedzīgu nodarījumu vai krāpniecisku darbību un nav bijuši iesaistīti nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas Savienības kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, vai tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts šajā regulā.
(16)
Turklāt minētās pieņemamības prasības atbalsta saņēmējiem būtu jāturpina ievērot pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas visā darbības īstenošanas laikposmā un piecus gadus pēc galīgā maksājuma attiecīgajam atbalsta saņēmējam.
(17)
Ja atbalsta saņēmējs neievēro nosacījumus attiecībā uz atbilstību un ilgumu, būtu jāpiemēro finansiālās sekas un korekcijas. Lai noteiktu šādas finansiālās korekcijas apmēru, būtu jāņem vērā atbalsta saņēmēja pārkāpuma, noziedzīga nodarījuma vai krāpnieciskas darbības veids, smaguma pakāpe, ilgums un atkārtotu gadījumu skaits un EJZF ieguldījuma ietekme uz atbalsta saņēmēja saimniecisko darbību.
(18)
KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo atbalstu no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, piemēram, datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatēs pieteikumus, kuri nav pieņemami, vai neatbilstīgas darbības.
(19)
Lai nepieļautu neatbilstīgus maksājumus, kā arī lai mudinātu dalībvalstis ievērot KZP noteikumus, kā piesardzības pasākumu būtu jāparedz noteikums maksājuma termiņa pārtraukšanai un maksājumu apturēšanai, kuru termiņš un piemērošanas joma ir ierobežoti. Finansiālas korekcijas, kurām ir galīgas un neatsaucamas sekas, būtu jāpiemēro vienīgi izdevumiem, kurus skar noteikumu neievērošanas gadījumi.
(20)
Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzētajiem fondiem, proti, attiecīgi Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un EJZF, Regulā (ES) Nr. 1303/2013 ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem minētajiem fondiem (“ESI fondi”). KZP un IJP nozaru specifikas dēļ, papildus Regulai (ES) Nr. 1303/2013, šajā regulā ir iekļauti īpaši papildu noteikumi.
(21)
Proporcionalitātes princips būtu jāpiemēro darbības programmai un visā programmas ciklā, ņemot vērā dalībvalstu attiecīgo administrāciju apmēru un publisko izdevumu kopsummu, kas piešķirta darbības programmai.
(22)
Pieejamo saistību apropriāciju sadalījums katrai dalībvalstij Komisijai būtu jānosaka ik gadu, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus. Minēto kritēriju vidū vajadzētu būt rādītājiem par zivsaimniecības un akvakultūras nozares apmēru, kontroles un datu vākšanas pienākumu apjomu, vēsturiskajiem piešķīrumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006.
(23)
KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu konkrētu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz zvejas kapacitātes ziņojuma un akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildītu datu vākšanas prasības zivsaimniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas īstenošanu.
(24)
Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām tām darbībām saskaņā ar EJZF, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, tostarp kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts valsts struktūru. Plānošanai būtu jāaptver laikposms no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Sagatavojot vienu darbības programmu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to darbības programmu saturs un apjoms atspoguļo vienkāršošanas mērķi. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā minētās Savienības prioritātes, to vienlaikus pielāgojot valsts kontekstam, un būtu jāpapildina citas Savienības politikas jomas, jo īpaši lauku attīstības politika un kohēzijas politika.
(25)
Lai veicinātu mazapjoma piekrastes zvejas attīstību, dalībvalstīm, kurām ir ievērojams mazapjoma piekrastes zvejas segments, būtu savām darbības programmām jāpievieno rīcības plāni mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai.
(26)
Lai, īstenojot EJZF, palīdzētu sasniegt vienkāršošanas mērķi un samazinātu kontroles izmaksas un kļūdu īpatsvaru, dalībvalstīm būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto iespēja izmantot vienkāršotus dotāciju veidus, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1303/2013.
(27)
Lai izpildītu KZP paredzētos kontroles pienākumus, dalībvalstīm būtu jāsagatavo darbības programmas daļa par kontroli saskaņā ar Savienības prioritātēm, kuras Komisija noteikusi minētajā politikas jomā. Lai darbības programmu pielāgotu jaunām vajadzībām kontroles un noteikumu izpildes jomā, darbības programmu iedaļa par kontroli būtu regulāri jāpārskata, pamatojoties uz KZP kontroles un noteikumu izpildes jomā izvirzīto Savienības prioritāšu izmaiņām. Minētie grozījumi būtu jāapstiprina Komisijai. Lai saglabātu pasākumu plānošanas elastīgumu kontroles jomā, darbības programmas kontroles iedaļas pārskatīšanai būtu jāpiemēro vienkāršota procedūra.
(28)
Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kā minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (13). Lai pielāgotos datu vākšanas pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm saskaņā ar minēto regulu būtu jāizstrādā darba plāns, kuram būtu jāsaņem Komisijas apstiprinājums.
(29)
Līdzekļi, kas ir tiešā pārvaldībā, izņemot Komisijas sniegta tehniska palīdzība, būtu iepriekš jādefinē ar 5 % elastību un jāpārvalda ar gada darba programmām.
(30)
Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt un nodrošināt atbalstu ieguldījumiem inovācijā. Lai sekmētu augstāku dalības līmeni, būtu jāvienkāršo pieteikumu procedūra par atbalstu inovācijai.
(31)
Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta konsultāciju pakalpojumi, pētnieku un zvejnieku sadarbība, profesionālā apmācība, mūžizglītība un būtu jāstimulē zināšanu izplatīšana, jāpalīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un jāveicina sociālais dialogs. Atzīstot viņu nozīmi zvejnieku kopienās, pašnodarbināto zvejnieku laulātajiem un dzīves partneriem, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāpiešķir atbalsts profesionālajai apmācībai, mūžizglītībai un zināšanu izplatīšanai, un tīkla veidošanai, kas sekmē viņu profesionālo attīstību.
(32)
Lai palīdzētu jauniešiem, kas ilgstošās finanšu krīzes laikā saskaras ar grūtībām piekļūt darba tirgum zivsaimniecības nozarē, no EJZF būtu jāatbalsta stažēšanās programmas un kursi par ilgtspējīgas zvejas prakses veidiem un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu.
(33)
Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāsniedz atbalsts ieguldījumiem, kas veicina zvejnieku ieņēmumu dažādošanu, attīstot papildinošās darbības, tostarp ieguldījumus uz klāja, makšķerēšanas tūrismu, restorānus, vides pakalpojumus saistībā ar zveju un izglītojošas darbības par zveju.
(34)
Sākt un attīstīt jaunus saimnieciskus pasākumus zivsaimniecības nozarē jauniem zvejniekiem ir finansiāli sarežģīti, un tādēļ tas ir elements, kas būtu jāņem vērā, piešķirot un mērķtiecīgi sadalot no EJZF piešķirtos līdzekļus. Šāda attīstība ir būtiska Savienības zivsaimniecības nozares konkurētspējai. Tādēļ būtu jāizveido atbalsts jauniem zvejniekiem zvejniecības darbību sākšanai, lai sekmētu darbības sākšanu. Lai nodrošinātu saskaņā ar EJZF atbalstīto jauno saimniecisko pasākumu dzīvotspēju, atbalsts būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek iegūtas vajadzīgās prasmes un kompetences. Darījumdarbības sākšanas atbalstam būtu jāietver vienīgi atbalsts pirmā zvejas kuģa iegādei.
(35)
Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas aptver drošību, darba apstākļus, veselību un higiēnu uz kuģa, ar noteikumu, ka atbalstītie ieguldījumi pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu prasības.
(36)
Būtu jāparedz noteikumi par pabalstu un finansiālu kompensāciju piešķiršanu zvejniekiem un zvejas kuģu īpašniekiem zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumos, ja šādu pārtraukšanu ir tieši izraisījuši konkrēti saglabāšanas pasākumi, neietverot zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu, ar noteikumu, ka tā ir paredzēta konkrētos Savienības vai valstu zivsaimniecības pārvaldības plānos vai ja to izraisa tas, ka netiek atjaunoti ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi vai to protokoli. Šādi noteikumi būtu jāparedz arī zvejas darbību galīgas pārtraukšanas gadījumos.
(37)
EJZF vajadzētu būt iespējai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem piedalīties savstarpējos fondos, kas sniedz finansiālu kompensāciju zvejniekiem par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, vides incidents vai glābšanas izmaksas.
(38)
Lai zvejas darbības pielāgotu zvejas iespējām, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas iespēju piešķiršanas sistēmu izstrādi, attīstību, uzraudzību, izvērtēšanu un pārvaldību.
(39)
Ir īpaši svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem.
(40)
Līdzīgi EJZF vajadzētu būt iespējai palīdzēt mazināt zvejas ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši veicinot ekoinovācijas un izmantojot selektīvākus zvejas rīkus un aprīkojumu, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam.
(41)
Saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, kas saistīts ar klimata pārmaiņu mazināšanu un energoefektivitāti, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt ieguldījumus kuģos un energoauditā.
(42)
Lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un uzlabotu zvejas kuģu energoefektivitāti, vajadzētu būt iespējai piešķirt atbalstu galveno dzinēju vai palīgdzinēju modernizācijai vai nomaiņai, ar noteikumu, ka atlases procesā tiek dota priekšroka operatoriem, kas ir aktīvi mazapjoma piekrastes zvejā, lai uzlabotu viņu piekļuvi finansējumam, un ar noteikumu, ka lielāki kuģi piedalās dzinēja jaudas samazināšanā.
(43)
Lai neapdraudētu KZP reformas ilgtspējības mērķi, finansiālā atbalsta summas, ko var piešķirt tādiem flotes pasākumiem kā darbības pagaidu vai galīga pārtraukšana, kā arī dzinēja nomaiņa, nebūtu jāpārsniedz un būtu jāierobežo laikposms, kurā var piešķirt šādu finansiālu atbalstu par galīgu pārtraukšanu.
(44)
Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un izmantot nozvejoto zivju pietiekami neizmantotās daļas. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību.
(45)
Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis jo īpaši ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti un uzlabot drošību un darba apstākļus.
(46)
Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu. Tādēļ ar piemērotiem pasākumiem būtu jāparedz atbalsts zvejai iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus saglabājot minēto nozaru ekonomisko dzīvotspēju.
(47)
Saskaņā ar Komisijas 2002. gada 19. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģija” un Komisijas 2013. gada 29. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģiskās pamatnostādnes ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”, KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība.
(48)
Tā kā no akvakultūras saimniecībām izbēguši audzēti dzīvnieki var ietekmēt savvaļas jūras populācijas, EJZF nevajadzētu stimulēt ģenētiski modificētu organismu audzēšanu.
(49)
Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un ka tas palīdz iesaistīt darījumdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovatīvas darbības, akvakultūras uzņēmumu darījumdarbības attīstību kopumā, tostarp akvakultūru nepārtikas vajadzībām un akvakultūru aiz piekrastes zonas, un tādas papildinošas darbības kā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, ar akvakultūru saistīti vides pakalpojumi vai izglītojošas darbības.
(50)
Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mūžizglītību un tīklu veidošanu, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumus, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.
(51)
Lai veicinātu akvakultūras vietu un infrastruktūras attīstību, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt valsts un reģionālās iestādes izdarīt stratēģisku izvēli, jo īpaši attiecībā uz to zonu noteikšanu un kartēšanu, kuras varētu uzskatīt par vispiemērotākajām akvakultūras attīstībai.
(52)
Lai veicinātu vides, sociālajā un ekonomiskajā ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreju uz vides vadību, audita sistēmu izmantošanu, kā arī pāreju uz bioloģisko akvakultūru. Līdzīgi EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī akvakultūru, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus.
(53)
Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF vajadzētu būt iespējai sniegt piemērotu atbalstu akvakultūras audzētājiem, lai nepieļautu un mazinātu sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko var radīt akvakultūras sugu audzēšana.
(54)
Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF vajadzētu būt iespējai sekmēt darījumdarbības drošību, sedzot izdevumus par akvakultūras krājumu apdrošināšanu, tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā.
(55)
Ņemot vērā to, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu zivsaimniecības un akvakultūras, kā arī lauku apvidu attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk.
(56)
Zivsaimniecības un akvakultūras nozarē sabiedrības virzītai vietējai attīstībai būtu jāveicina inovatīvas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zvejas produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē.
(57)
Zivsaimniecības un akvakultūras nozares ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus - veicināt sociālo iekļaušanu un samazināt nabadzību, izveidot darbvietas un sekmēt inovāciju vietējā līmenī. Tai būtu jāpalīdz sasniegt arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir viena no LESD galvenajām prioritātēm.
(58)
Sabiedrības virzīta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību. Minētajiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot daudznozaru sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas to zivsaimniecības reģiona vajadzību apmierināšanai. Ir svarīgi nodrošināt, lai zivsaimniecības vietējo rīcības grupu (ZVRG) lēmumu pieņemšanas struktūrās nevienai atsevišķai interešu grupai nebūtu vairāk par 49 % balsstiesībām.
(59)
Vietējo partnerību tīklu veidošana ir būtisks minētās pieejas elements. Tāpēc vietējo partnerību sadarbība ir nozīmīgs attīstības instruments, kas būtu jāatbalsta ar EJZF.
(60)
Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un ZVRG darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas.
(61)
Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 (14) īstenošanai un tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejniecības un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē vai kurās ir inovatīvi procesi vai metodes. Piešķirot atbalstu, prioritāte būtu jāpiešķir ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām. Ražošanas un tirdzniecības plānu gadījumā uz atbalstu vajadzētu būt tiesīgām tikai šādām organizācijām un apvienībām. Lai pielāgotos jaunajai izmetumu aizlieguma politikai, EJZF būtu jāatbalsta arī nevēlamu nozveju apstrāde.
(62)
Regulā (ES) Nr. 1379/2013 ir noteikts lietošanai pārtikā paredzētu zvejas produktu uzglabāšanas mehānisms, lai veicinātu tirgu stabilizāciju. Lai nodrošinātu pāreju no tirgus intervences mehānismiem uz jauno prioritāti par ražošanas un tirdzniecības pasākumu plānošanu un pārvaldību, jebkāds EJZF piešķirtais atbalsts būtu jāizbeidz līdz 2018. gada 31. decembrim.
(63)
Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot šādu zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību.
(64)
Ņemot vērā, ka zvejas darbības Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši lielā attāluma un īpašo klimatisko apstākļu dēļ, EJZF vajadzētu būt iespējai ņemt vērā šos LESD 349. pantā norādītās šādu reģionu īpašās grūtības.
(65)
Lai konkrēti zvejniecības un akvakultūras produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Savienības reģioniem, Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam piemērojamie pasākumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 791/2007. Ir jāturpina sniegt atbalstu, lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zvejniecības un akvakultūras produktu no tālākajiem Savienības reģioniem zvejniecību, audzēšanu, apstrādi un tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra, lai kompensācija palīdzētu saglabāt minēto reģionu operatoru ekonomisko dzīvotspēju.
(66)
Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus tālākajos reģionos, nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu.
(67)
Dalībvalstīm būtu jāļauj diferencēt attiecīgo zivsaimniecības produktu sarakstu un daudzumus un kompensācijas summu, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. Turklāt tām būtu jāatļauj pielāgot savus kompensāciju plānus, ja to attaisno apstākļu pārmaiņas.
(68)
Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ. Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, minētajai summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek kompensētas ar atbalstu. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.
(69)
Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstīm un operatoriem ir vajadzīgie līdzekļi, lai kontroli veiktu saskaņā ar augstiem standartiem, tādējādi nodrošinot atbilstību KZP noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Tādēļ saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (15) EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt dalībvalstis un operatorus. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, minētajam atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme.
(70)
Atbalsts, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts attiecībā uz izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu jāpiešķir lielākā apmērā no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.
(71)
Saskaņā ar Savienības kontroles un noteikumu izpildes politikas mērķiem ir lietderīgi, ka zvejas kontrolei tiek atvēlēts noteikts laika minimums, kurā izmanto patruļas kuģus, gaisa kuģus un helikopterus un kas būtu jānosaka precīzi, lai nodrošinātu pamatu EJZF atbalsta piešķiršanai.
(72)
Ņemot vērā to, cik svarīga ir dalībvalstu sadarbība kontroles jomā, EJZF vajadzētu būt iespējai sniegt atbalstu minētajam nolūkam.
(73)
Būtu jāpieņem pasākumi, ar ko atbalsta zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši lai atbalstītu valstu programmas un zinātnisko analīzi un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldību un izmantošanu. Atbalsts, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.
(74)
Pareizi un efektīvi zvejniecības pārvaldības lēmumi saskaņā ar KZP būtu jāatbalsta ar pētniecības un sadarbības darbībām, zinātnisko un sociālekonomisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, kas vajadzīgi KZP īstenošanai un izstrādei, tostarp bioloģiskā un ģeogrāfiskā ziņā jutīgās teritorijās.
(75)
Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām.
(76)
Kā norādīts Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”, IJP mērķis ir atbalstīt jūru un okeānu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot koordinētu, saskanīgu un pārredzamu lēmumu pieņemšanu saistībā ar politikas jomām, kas ietekmē okeānus, jūras, salas, piekrastes un tālākos reģionus un jūrlietu nozares.
(77)
Kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1255/2011Padomes secinājumos, Eiropas Parlamenta rezolūcijās un Reģionu komitejas paziņojumos, Savienības IJP īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums. Ir sagaidāms, ka jūrlietu nozares attīstība, izmantojot finansiālu atbalstu IJP pasākumiem, būtiski ietekmēs ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.
(78)
EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar paraugprakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu. Minēto stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus, un veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Minētajā kontekstā, darbības un mehānismi, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, var ietvert pārrobežu un starpnozaru sadarbību starp jūrlietu nozarēm, piemēram, darbībām saistībā ar Eiropas Krasta apsardzes funkciju forumu, lai veicinātu pieredzes apmaiņu un paraugpraksi ar mērķi panākt efektivitāti un saskaņotību, atbilstīgi attiecīgiem spēkā esošiem Savienības tiesību aktiem.
(79)
EJZF būtu jāatbalsta instrumentu turpmāku izstrādi, lai radītu sinerģiju starp dažādām iniciatīvām, kas uzsāktas dažādās nozarēs un ietekmē jūras, okeānus un piekrastes. Tas attiecas arī uz integrēto jūras uzraudzību (IJU), kuras mērķis ir uzlabot izpratni par stāvokli jūrā, nodrošinot pastiprinātu un drošu informācijas apmaiņu starp nozarēm. Tomēr darbības, kas saistītas ar jūras uzraudzību un uz kurām attiecas LESD Trešās daļas V sadaļa, nebūtu jāfinansē no EJZF.
(80)
Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama minēto sistēmu finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi LESD. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai, un abas palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes un jūras saiknes. Minētie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībā, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Direktīvas 2008/56/EK īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu un jūru stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu.
(81)
EJZF būtu jāatbalsta ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu darījumdarbības potenciālu.
(82)
EJZF vajadzētu būtu papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un teritoriālo attīstību, okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. EJZF vajadzētu būt saistītam ar citiem Savienības politikas virzieniem, kam var būt jūrlietu dimensija, jo īpaši ERAF, KF un ESF, kā arī programmu “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (16).
(83)
Lai sasniegtu KZP mērķus globālā līmenī, Savienība aktīvi piedalās starptautisko organizāciju darbā. Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība dotu ieguldījumu tādu organizāciju darbībās, kuras palīdz nodrošināt zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu atklātā jūrā un trešo valstu ūdeņos. Atbalsts, kas starptautiskām organizācijām piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.
(84)
Lai uzlabotu KZP pārvaldību un nodrošinātu konsultatīvo padomju efektīvu darbību, ir svarīgi, lai konsultatīvajām padomēm būtu nodrošināts pietiekams un pastāvīgs finansējums, kas ļautu tām efektīvi pildīt savu padomdevēja pienākumu KZP. Ievērojot viena fonda koncepciju, atbalsts, kas reģionālajām konsultatīvajām padomēm piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāaizstāj ar atbalstu, kas piešķirts no EJZF.
(85)
Tehniskās palīdzības veidā EJZF būtu jāatvieglo darbības programmas īstenošana, inter alia veicinot inovatīvas pieejas un prakses, ko var vienkārši un pārskatāmi īstenot. Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz ZVRG Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām.
(86)
Labu darba partnerattiecību un Savienības atbalsta pareizas popularizēšanas interesēs būtu jāparedz, ka par to tiek sniegta iespējami plašāka informācija un nodrošināta tās publicitāte. Iestādēm, kuras ir atbildīgas par palīdzības pārvaldību, vajadzētu būt atbildīgām arī par šādas informācijas un publicitātes aspektiem un par Komisijas informētību par minētajā sakarā veiktajiem pasākumiem.
(87)
Attiecībā uz visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu gan dalītā, gan tiešā pārvaldībā, ir jānodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzība, pareizi piemērojot minēto interešu aizsardzībai paredzētos attiecīgos tiesību aktus, un jānodrošina tas, lai dalībvalstis un Komisija veiktu piemērotas kontroles.
(88)
Lai pievērstos KZP īpašajiem apstākļiem, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1380/2013, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz noteikumi papildus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti (ES) Regulā Nr. 1380/2013. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas liek domāt par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būt tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumu termiņus.
(89)
Lai nepieļautu acīmredzamu risku, ka tiek segti neatbilstīgi izdevumi, papildus maksājumu termiņa pārtraukšanas iespējai Komisijai vajadzētu būt tiesībām apturēt maksājumus gadījumā, ja dalībvalsts nopietni pārkāpj KZP noteikumus.
(90)
Darbības programmas būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu to kvalitāti un pierādītu to panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas inter alia nodrošina to, ka attiecīgie dati ir darīti pieejami laikus. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem.
(91)
Atbildība par darbības programmas īstenošanas uzraudzību būtu jādala starp vadošo iestādi un uzraudzības komiteju, kas izveidota minētajam nolūkam. Tādēļ būtu jānorāda vadošās iestādes un uzraudzības komitejas attiecīgie pienākumi. Veicot darbības programmas uzraudzību, būtu jāsagatavo gada īstenošanas ziņojums, kas būtu jānosūta Komisijai.
(92)
Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, tostarp saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar darbības programmu. Visu dalībvalstu attiecīgajām tīmekļa vietnēm vajadzētu arī būt pieejamām no vienas Savienības oficiālās tīmekļa vietnes, lai dažādu dalībvalstu iedzīvotājiem atvieglotu piekļuvi visu dalībvalstu publicētajai informācijai. Ar minēto informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, skaidrs un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus minētajam mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (17) piemērošanu, šādā publiskošanā var ietvert fizisku personu vārdus un uzvārdus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
(93)
Lai papildinātu un grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz laikposma noteikšanu un laikposma sākuma un beigu dienas noteikšanu saistībā ar pieteikumu pieņemamības kritērijiem, attiecībā uz procentuālās daļas pielāgošanu saistībā ar līdzekļu sadali starp tiešās pārvaldības mērķiem, attiecībā uz atbilstīgo darbību un izmaksu noteikšanu higiēnas, veselības un drošības ieguldījumiem un ieguldījumiem darba apstākļos, uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu darbībām ar mērķi aizsargāt un atjaunot jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu atbalstam ieguldījumiem aprīkojumā vai uz klāja ar mērķi samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti, attiecībā uz kritēriju noteikšanu papildu izmaksu aprēķināšanai, kuras rodas tālāko reģionu īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, attiecībā uz to, kā noteikt gadījumus, kad dalībvalstis nepilda noteikumus, kas var izraisīt maksājuma termiņa pārtraukšanu vai maksājumu apturēšanu, attiecībā uz kritēriju noteikšanu, lai fiksētu piemērojamās finansiālās korekcijas līmeni, attiecībā uz kritērijiem, kas piemērojami vienotai likmei vai ekstrapolētām finansiālajām korekcijām, un attiecībā uz kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas satura un koncepcijas noteikšanu.
(94)
Lai atvieglotu pāreju no shēmas, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pārejas noteikumu noteikšanu.
(95)
Ir īpaši būtiski, lai Komisija, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šo regulu, sagatavošanas darbu kontekstā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(96)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai noteikt visu to līdzekļu ikgadējo sadalījumu pa dalībvalstīm, kuri pieejami saistībām dalītas pārvaldības sistēmā, apstiprināt darbības programmas un to grozījumus, apstiprināt datu vākšanas darba plānus, pieņemt gada darba programmas, apstiprināt, ka ir pierādījumi, kas liek domāt par saskaņā ar KZP pieņemto pienākumu neievērošanas gadījumiem, atzīt, ka kāda dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar KZP, pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumus saskaņā ar darbības programmu un veikt finansiālās korekcijas, apturot visu vai daļu no Savienības atbalsta darbības programmai. Komisijai minētie īstenošanas akti būtu jāpieņem, nepiemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18).
(97)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai arī attiecībā uz darbības programmas elementu iepazīstināšanu, attiecībā uz noteikumiem par darbības programmu apstiprināšanu, un darbības programmu grozījumu iesniegšanas un apstiprināšanu procedūrām, formu un termiņiem, attiecībā uz gada darba programmu saskaņā ar VI sadaļas I un II nodaļu, attiecībā uz tālāko reģionu kompensācijas plāna struktūru, attiecībā uz atšķirīgu procentpunktu piemērošanu publiskās palīdzības intensitātei, attiecībā uz modeli, kas dalībvalstīm jāizmanto, iesniedzot Komisijai finanšu datus, attiecībā uz Savienības prioritāšu konkrētu rādītāju noteikšanu, attiecībā uz noteikumiem par informāciju, kas dalībvalstīm jānosūta, kā arī par datu vajadzībām un sinerģiju starp potenciālajiem datu avotiem, attiecībā uz gada īstenošanas ziņojumu struktūru un izklāstu un ex-ante novērtējuma ziņojumos iekļaujamajiem elementiem. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 un būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.
(98)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai turklāt arī attiecībā uz pieņemšanu un jebkādu izmaiņu izklāstīšanu Savienības aktuālajās prioritātēs izpildes un kontroles jomā, attiecībā uz noteikumiem par vadošo iestāžu datu iesniegšanas kārtību, attiecībā uz ar darbību saistīto informācijas un publicitātes pasākumu tehniskajiem parametriem un norādījumiem par emblēmas izveidi un standarta krāsu noteikšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Lai nodrošinātu vienkāršāku un ātrāku procedūru, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra.
(99)
Tā kā šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības, akvakultūras un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, bet saskaņā ar darbības programmām finansējamo darbību mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu atbalstu, kas vērsts uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(100)
Atbalsta shēma, kas izveidota ar šo regulu, aizstāj atbalsta shēmas, kas izveidotas ar Regulu (EK) Nr. 2328/2003, Regulu (EK) Nr. 861/2006, Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Regulu (EK) Nr. 791/2007, Regulu (ES) Nr. 1255/2011 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu. Tāpēc minētās regulas un minētais noteikums būtu jāatceļ no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr šai regulai nebūtu jāietekmē tās palīdzības nepārtrauktība vai grozīšana, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1198/2006 vai jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajai palīdzībai piemēro 2013. gada 31. decembrī.
(101)
Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu pielāgot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanas laikposmam. Tādēļ šo regulu būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka Savienības finanšu pasākumus, lai īstenotu:
a)
kopējo zivsaimniecību politiku (KZP);
b)
attiecīgos pasākumus jūras tiesību jomā;
c)
zivsaimniecības un akvakultūras reģionu un zvejas iekšējos ūdeņos ilgtspējīgu attīstību; un
d)
integrēto jūrlietu politiku (IJP).
2. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.
3. pants
Definīcijas
1. Neskarot šā panta 2. punktu, šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. pantā.
2. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“vienota informācijas apmaiņas vide” (CISE) ir sistēmu tīkls ar decentralizētu struktūru, kas izstrādāts informācijas apmaiņai starp lietotājiem, lai uzlabotu viņu izpratni par stāvokli saistībā ar jūrā veiktām darbībām;
2)
“starpnozaru darbības” ir tādas iniciatīvas, no kurām savstarpēju labumu gūst dažādas nozares un/vai dažādi nozaru politikas virzieni, kā norādīts LESD, un kuras nevar īstenot pilnībā, izmantojot tikai tos pasākumus, kas iekļauti attiecīgajās politikas jomās;
3)
“elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma” (ERS) ir datu elektroniskas reģistrēšanas un ziņošanas sistēma, kas minēta Regulā (EK) Nr. 1224/2009;
4)
“Eiropas jūras novērojumu un datu tīkls” ir tīkls, kas apvieno attiecīgās valstu jūras novērojumu un datu programmas, izveidojot kopīgu un pieejamu Eiropas mēroga resursu;
5)
“zivsaimniecības un akvakultūras reģions” ir apgabals, kurā ir jūras, upes vai ezera krasts, tostarp dīķi vai upes baseins, kurā ir ievērojams zivsaimniecībā vai akvakultūrā nodarbināto personu īpatsvars, kurš ir funkcionāli vienots no ģeogrāfiskā, ekonomiskā un sociālā viedokļa un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;
6)
“zvejnieks” ir ikviena persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā to atzinusi attiecīgā dalībvalsts;
7)
“zveja iekšējos ūdeņos” ir zvejas darbības, ko komerciālos nolūkos veic iekšējos ūdeņos, izmantojot kuģus vai citas ierīces, tostarp ierīces, ko izmanto zemledus zvejai;
8)
“integrēta piekrastes zonas pārvaldība” ir stratēģijas un pasākumi, kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2002/413/EK (19);
9)
“integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to nozaru politikas koordinēta pārvaldība Savienības līmenī, kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus;
10)
“integrētā jūrlietu politika” (IJP) ir Savienības politika, kuras mērķis ir sekmēt koordinētu un saskanīgu lēmumu pieņemšanu, lai panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju dalībvalstīs un, konkrēti, Savienības piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī jūrlietu nozarēs, īstenojot saskanīgu politiku ar jūrlietām saistītās jomās un attiecīgu starptautisko sadarbību;
11)
“integrētā jūras uzraudzība” (IJU) ir Savienības iniciatīva, kuras mērķis ir uzlabot Eiropas jūru uzraudzības darbību efektivitāti un lietderīgumu, izmantojot starpnozaru un pārrobežu informācijas apmaiņu un sadarbību;
12)
“jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā attiecīgās dalībvalsts iestādes analizē un organizē cilvēka darbības jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus;
13)
“pasākums” ir darbību kopums;
14)
“mazapjoma piekrastes zveja” ir zveja, ko veic zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas uzskaitīti I pielikuma 3. tabulā Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 (20);
15)
“kuģi, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos,” ir kuģi, kas nodarbojas ar komerciālo zveju iekšējos ūdeņos un nav iekļauti Savienības zvejas flotes reģistrā.
II SADAĻA
VISPĀRĒJĀ SISTĒMA
I NODAĻA
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda izveide un mērķi
4. pants
Izveide
Ar šo izveido Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF).
5. pants
Mērķi
EJZF palīdz sasniegt šādus mērķus:
a)
veicināt konkurētspējīgu, vides ziņā ilgtspējīgu, ekonomiski dzīvotspējīgu un sociāli atbildīgu zivsaimniecību un akvakultūru;
b)
sekmēt KZP īstenošanu;
c)
veicināt zivsaimniecības un akvakultūras reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību;
d)
sekmēt Savienības IJP izstrādi un īstenošanu tādā veidā, kas papildina kohēzijas politiku un KZP.
Tiekšanās uz minētajiem mērķiem rezultātā nepalielinās zvejas kapacitāte.
6. pants
Savienības prioritātes
EJZF palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, kā arī īstenot KZP. Tas īsteno šādas Savienības prioritātes zivsaimniecības, akvakultūras un saistīto darbību ilgtspējīgas attīstības jomā, kas atspoguļo Regulā (ES) Nr. 1303/2013 minētos attiecīgos tematiskos mērķus.
1)
veicināt vides ziņā ilgtspējīgu, resursu ziņā efektīvu, inovatīvu, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu zvejniecību, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
zvejniecības ietekmes uz jūras vidi novēršana, tostarp nevēlamas nozvejas, cik iespējams, samazināšana un izskaušana;
b)
ūdenstilpņu bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšana un atjaunošana;
c)
zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvara nodrošināšana;
d)
zvejniecības uzņēmumu, tostarp mazapjoma piekrastes flotes, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu uzlabošana;
e)
atbalsta sniegšana tehnoloģiju izstrādes, inovācijas, tostarp energoefektivitātes palielināšanas, un zināšanu pārneses stiprināšanai;
f)
profesionālās apmācības, jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība.
2)
veicināt vides ziņā ilgtspējīgu, resursu ziņā efektīvu, inovatīvu, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu akvakultūru, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
atbalsta sniegšana tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai;
b)
akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana, tostarp drošības un darba apstākļu uzlabošana;
c)
ūdenstilpņu bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana un atjaunošana un ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un resursu ziņā efektīvas akvakultūras veicināšana;
d)
tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināta augsta līmeņa vides aizsardzība, un dzīvnieku veselības un labturības un sabiedrības veselības un drošības veicināšana;
e)
profesionālās apmācības, jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība.
3)
sekmēt KZP īstenošanu, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
zinātniskas informācijas uzlabošana un sniegšana, kā arī datu vākšanas un pārvaldības uzlabošana;
b)
atbalsta sniegšana uzraudzībai, kontrolei un noteikumu izpildei, tādējādi palielinot iestāžu spēju un valsts pārvaldes efektivitāti, bet nepalielinot administratīvo slogu.
4)
palielināt nodarbinātību un teritoriālo kohēziju, īstenojot šādu konkrētu mērķi: ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas un darbvietu radīšanas veicināšana un sniedzot atbalstu nodarbināmībai un darbaspēka mobilitātei piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras, tostarp darbību dažādošana zivsaimniecības nozarē un citās jūras ekonomikas nozarēs.
5)
veicināt tirdzniecību un apstrādi, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
zvejas un akvakultūras produktu tirgus organizāciju uzlabošana;
b)
ieguldījumu apstrādes un tirdzniecības nozarē sekmēšana.
6)
veicināt IJP īstenošanu.
II NODAĻA
Dalīta un tieša pārvaldība
7. pants
Dalīta un tieša pārvaldība
1. Pasākumus, uz kuriem attiecas V sadaļa, finansē no EJZF saskaņā ar Savienības un dalībvalstu dalītas pārvaldības principu un kopīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1303/2013.
2. Pasākumus, uz kuriem attiecas VI sadaļa, finansē no EJZF saskaņā ar tiešas pārvaldības principu.
III NODAĻA
Dalītā pārvaldībā īstenotas palīdzības vispārējie principi
8. pants
Valsts atbalsts
1. Neskarot šā panta 2. punktu, atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumiem, piemēro LESD 107., 108. un 109. pantu.
2. Tomēr LESD 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpts LESD 42. panta darbības jomā.
3. Valsts noteikumus, ar kuriem nosaka publisko finansējumu, pārsniedzot šīs regulas 2. punktā minētos noteikumus par maksājumiem, izvērtē kopumā, pamatojoties uz 1. punktu.
4. Attiecībā uz zvejniecības un akvakultūras produktiem, kuri uzskaitīti LESD I pielikumā un kuriem piemēro tā 107., 108. un 109. pantu, Komisija saskaņā ar LESD 108. pantu var atļaut darbības atbalstu LESD 349. pantā minētajos tālākajos reģionos nozarēm, kas ražo, apstrādā un laiž tirgū zvejniecības un akvakultūras produktus, lai mazinātu minēto reģionu īpašās grūtības, ko rada to izolētība un ārkārtīgi tālā un nomaļā atrašanās vieta.
9. pants
Īpašie ex ante nosacījumi
EJZF piemēro īpašos ex ante nosacījumus, kas minēti IV pielikumā.
IV NODAĻA
Pieteikumu pieņemamība un neatbilstīgas darbības
10. pants
Pieteikumu pieņemamība
1. Pieteikums, ko operators iesniedz atbalsta saņemšanai no EJZF, nav pieņemami konkrēti noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar šā panta 4. punktu, ja dalībvalsts kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais operators:
a)
ir izdarījis smagu pārkāpumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (21) 42. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. panta 1. punktu;
b)
ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1005/2008, vai bijis iesaistīts tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai īpašumtiesībās, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā;
c)
ir izdarījis KZP noteikumu smagu pārkāpumu, kas kā tāds ir noteikts citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajos tiesību aktos; vai
d)
ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK (22) 3. un 4. pantā, ja pieteikums ir iesniegts par atbalstu saskaņā ar šīs regulas V sadaļas II nodaļu.
2. Atbalsta saņēmējs turpina ievērot 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētos nosacījumus pēc pieteikuma iesniegšanas un visā darbības īstenošanas laikposmā un piecus gadus pēc galīgā maksājuma minētajam atbalsta saņēmējam.
3. Pieteikums, ko iesniedzis operators, nav pieņemams konkrēti noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar šā panta 4. punktu, ja dalībvalsts kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka minētais operators saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF) vai EJZF ir veicis krāpniecisku darbību, kā definēts 1. pantā Konvencijā par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (23).
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu:
a)
ar ko nosaka šā panta 1. un 3. punktā minēto laikposmu, kas ir samērīgs ar smagā pārkāpuma, noziedzīgā nodarījuma vai krāpnieciskas darbības veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un kas ilgst vismaz vienu gadu;
b)
ar ko paredz attiecīgās šā panta 1. un 3. punktā minētā laikposma sākuma vai beigu dienas.
5. Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro šā panta 1. punktā norādītos kritērijus, un paziņo, ka viņi nav veikuši krāpniecisku darbību saistībā ar EZF vai EJZF, kā minēts šā panta 3. punktā. Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par minētā apliecinājuma patiesumu, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama valsts pārkāpumu reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā, vai jebkādiem citiem pieejamiem datiem.
Pirmās daļas piemērošanas nolūkā dalībvalsts nodrošina pēc citas dalībvalsts pieprasījuma informāciju, kas ir tās pārkāpumu valsts reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā.
11. pants
Neatbilstīgās darbības
Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir:
a)
darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti, vai aprīkojums, kas palielina kuģa spēju atrast zivis;
b)
jaunu zvejas kuģu būve vai zvejas kuģu importēšana;
c)
zvejas darbību pagaidu vai galīga pārtraukšana, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi;
d)
izpētes zveja;
e)
uzņēmuma īpašumtiesību nodošana;
f)
tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri paredzēts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana.
III SADAĻA
FINANŠU SHĒMA
12. pants
Budžeta izpilde
1. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF šīs regulas V sadaļā minētiem pasākumiem, izpilda saskaņā ar dalītas pārvaldības principu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 4. pantam.
2. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF šīs regulas VI sadaļā minētiem pasākumiem, tieši izpilda Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (24) 58. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
3. Budžeta saistības, uz kurām attiecas tieša pārvaldība, Komisija pilnībā vai daļēji atceļ saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un attiecīgā gadījumā saskaņā ar šīs regulas 123. pantu.
4. Piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30. un 53. pantu.
13. pants
Budžeta līdzekļi dalītā pārvaldībā
1. Līdzekļi, kas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir pieejami EJZF saistībām dalītā pārvaldībā, ir EUR 5 749 331 600 pašreizējās cenās saskaņā ar II pielikumā norādīto sadalījumu pa gadiem.
2. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 4 340 800 000 piešķir zvejniecības un akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai, ar tirdzniecību un apstrādi saistītiem pasākumiem un tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas saskaņā ar V sadaļas I, II, III, IV un VII nodaļu, izņemot 67. pantu.
3. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 580 000 000 piešķir 76. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem.
4. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 520 000 000 piešķir 77. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem.
5. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 192 500 000 saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķir tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām. Minētās kompensācijas gadā nepārsniedz:
a)
EUR 6 450 000 Azoru salām un Madeirai,
b)
EUR 8 700 000 Kanāriju salām,
c)
EUR 12 350 000 Francijas tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. pantā.
6. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 44 976 000 piešķir 67. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam.
7. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 71 055 600 piešķir V sadaļas VIII nodaļā minētajiem pasākumiem saistībā ar IJP.
8. Dalībvalstīm ir iespēja 3. un 4. punktā pieejamos resursus izmantot, tos savstarpēji pārdalot.
14. pants
Budžeta līdzekļi tiešā pārvaldībā
1. Līdzekļi, kas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir pieejami EJZF saistībām pasākumiem tiešā pārvaldībā, kā norādīts VI sadaļas I līdz III nodaļā, ir EUR 647 275 400 pašreizējās cenās..
2. VI sadaļas I un II nodaļas piemērošanas nolūkā indikatīvais līdzekļu sadalījums mērķiem, kas noteikti 82. un 85. pantā, ir paredzēts III pielikumā.
3. Komisija var atkāpties no 2. punktā minētajām indikatīvajām procentuālajām daļām ne vairāk kā par 5 % no finansiālā piešķīruma vērtības katrā gadījumā.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, ar kuriem pielāgo III pielikumā noteiktās procentuālās daļas.
15. pants
Starpposma pārskatīšana
Komisija pārskata VI sadaļas I un II nodaļas īstenošanu, tostarp vajadzību pielāgot paredzēto līdzekļu sadalījumu, kā noteikts III pielikumā, un līdz 2017. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma novērtējuma ziņojumu par iegūtajiem rezultātiem un EJZF kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem.
16. pants
Finanšu sadalījums dalītai pārvaldībai
1. Dalībvalstu saistībām laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pieejamie līdzekļi, kas minēti 13. panta 2. līdz 7. punktā un norādīti II pielikuma tabulā, tiek noteikti, pamatojoties uz šādiem objektīviem kritērijiem:
a)
attiecībā uz V sadaļu, izņemot 76. un 77. pantu:
i)
zvejniecības un jūras un saldūdens akvakultūras nozarēs, tostarp ar to saistītajā apstrādē, nodarbināto īpatsvars;
ii)
zvejniecības un jūras un saldūdens akvakultūras nozaru, tostarp ar tām saistītās apstrādes, ražošanas apjoms; un
iii)
mazapjoma piekrastes zvejas flotes daļa visā zvejas flotē;
b)
attiecībā uz 76. un 77. pantu:
i)
attiecīgās dalībvalsts kontroles uzdevumu apjoms, kuru nosaka, ņemot vērā valsts zvejas flotes lielumu un tās kontrolējamās jūras teritorijas lielumu, izkrāvumu apjomu un no trešām valstīm importēto produktu vērtību;
ii)
pieejamie kontroles resursi salīdzinājumā ar dalībvalsts kontroles uzdevumu apjomu, kur pieejamos līdzekļus nosaka, ņemot vērā jūrā veiktu kontroļu skaitu vai izkrāvumu inspekciju skaitu;
iii)
attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjoms, kuru nosaka, ņemot vērā valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu un akvakultūras ražošanas apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un
iv)
pieejamie datu vākšanas resursi salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjomu, kur pieejamos līdzekļus nosaka, ņemot vērā to cilvēkresursu un tehnisko līdzekļu apjomu, kas vajadzīgs, lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām;
c)
attiecībā uz visiem pasākumiem - līdzekļu vēsturiskie piešķīrumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskais līdzekļu izmantojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus“ kuros nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm.
IV SADAĻA
PLĀNOŠANA
I NODAĻA
Dalītā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana
17. pants
Darbības programmu sagatavošana
1. Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes, kuras noteiktas 6. pantā un kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF.
2. Dalībvalsts izstrādā darbības programmu ciešā sadarbībā ar partneriem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā.
3. Attiecībā uz 18. panta 1. punkta o) apakšpunktā minēto darbības programmas iedaļu Komisija līdz 2014. gada 31. maijam pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka Savienības aktuālās prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 127. panta 2. punktā.
18. pants
Darbības programmas saturs
1. Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. pantā, darbības programma aptver:
a)
situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma.
Analīzi strukturē atbilstoši attiecīgajām Savienības prioritātēm, kas noteiktas šīs regulas 6. pantā, un attiecīgajā gadījumā tā ir saskanīga ar valsts stratēģisko daudzgadu plānu akvakultūras jomā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. pantā, un ar panākumiem laba vides stāvokļa sasniegšanā, izstrādājot un īstenojot Direktīvas 2008/56/EK 5. pantā minēto jūras stratēģiju. Īpašas vajadzības saistībā ar nodarbinātību, vidi, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, un inovācijas veicināšanu novērtē saistībā ar Savienības prioritātēm, lai noteiktu vispiemērotāko rīcību katras prioritātes līmenī attiecībā uz attiecīgajām jomām;
b)
tādu stratēģijas aprakstu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta nozīmē, kurā norāda, ka:
i)
katrai programmā iekļautajai Savienības prioritātei ir noteikti pienācīgi mērķi, pamatojoties uz šīs regulas 109. pantā minētajiem kopīgiem rādītājiem;
ii)
attiecīgu pasākumu izvēle loģiski izriet no katras programmā izvēlētās Savienības prioritātes, ņemot vērā ex ante novērtējuma secinājumus un šā punkta a) apakšpunktā minēto analīzi. Zvejas darbību galīgas pārtraukšanas pasākumu gadījumā atbilstīgi šīs regulas 34. pantam stratēģijas aprakstā ir iekļauti mērķi un pasākumi, kas jāveic zvejas kapacitātes samazināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. pantu. Tiek iekļauts arī tās metodes apraksts, kuru izmanto, lai aprēķinātu kompensācijas, ko piešķir saskaņā ar šīs regulas 33. un 34. pantu;
iii)
finansiālo līdzekļu piešķīrums programmā iekļautajām Savienības prioritātēm ir pamatots un pietiekams, lai sasniegtu noteiktos mērķus;
c)
attiecīgā gadījumā “Natura 2000” teritoriju, kā noteikts Padomes Direktīvā 92/43/EEK (25), īpašās vajadzības un programmas sniegto ieguldījumu saskanīga zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveidē, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 8. pantā;
d)
speciālu ex ante nosacījumu izvērtējumu, kā minēts šīs regulas 9. pantā un IV pielikumā, un vajadzības gadījumā darbības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 19. panta 2. punktā;
e)
aprakstu par darbības rezultātu satvaru Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta un II pielikuma nozīmē;
f)
izraudzīto pasākumu sarakstu, kas sakārtots atbilstoši Savienības prioritātēm;
g)
to kritēriju sarakstu, pamatojoties uz kuriem pieņem kritērijus zivsaimniecības un akvakultūras reģionu atlasei atbilstīgi V sadaļas III nodaļai;
h)
V sadaļas III nodaļā minēto sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju atlases kritēriju sarakstu;
i)
rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās vairāk par 1 000 kuģiem var tikt uzskatīti par mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem;
j)
novērtēšanas prasības un novērtēšanas plānu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 56. pantā, un pasākumus, kas jāveic, lai apmierinātu apzinātās vajadzības;
k)
finanšu plānu, kurš jāizstrādā, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 20. pantu un ievērojot šīs regulas 16. panta 2. punktā minēto Komisijas īstenošanas aktu, un kurā iekļauta:
i)
tabula, kurā norādīts katram gadam plānotais kopējais EJZF ieguldījums,
ii)
tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme šīs regulas 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm, un tehniskajai palīdzībai; atkāpjoties no šīs regulas 94. panta 2. punktā izklāstītā vispārējā noteikuma, minētajā tabulā attiecīgā gadījumā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko piemēro atbalstam, kas minēts šīs regulas 33. un 34. pantā, 41. panta 2. punktā, 67. un 70. pantā, 76. panta 2. punkta a) līdz d) un f) līdz l) apakšpunktā, 76. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 77. pantā;
l)
informāciju par papildināmību un saskaņošanu ar ESI fondu līdzekļiem un citiem attiecīgajiem Savienības un valstu finansēšanas instrumentiem;
m)
darbības programmas īstenošanas kārtību, tostarp:
i)
to iestāžu identitāti, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 123. pantā, un pārvaldības un kontroles sistēmas apraksta kopsavilkumu, kas sniegts informācijas nolūkos;
ii)
aprakstu par ZVRG, vadošās iestādes vai ieceltās struktūras attiecīgajām funkcijām visos ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju saistītos īstenošanas uzdevumos;
iii)
uzraudzības un novērtēšanas procedūru aprakstu, kā arī uzraudzības komitejas vispārējo sastāvu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 48. pantā;
iv)
noteikumus, ar kuriem nodrošina programmas publicitāti saskaņā ar šīs regulas 119. pantu;
n)
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā minēto partneru sarakstu un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultātus;
o)
attiecībā uz mērķi uzlabot noteikumu ievērošanu, nodrošinot kontroli, kā minēts 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā un saskaņā ar aktuālajām prioritātēm, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 17. panta 3. punktu:
i)
to struktūru sarakstu, kas īsteno kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, un īsu aprakstu par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zvejniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, un par svarīgāko aprīkojumu, kas pieejams zvejniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu,
ii)
kontroles pasākumu vispārējos mērķus, kas jāīsteno, izmantojot kopīgus rādītājus, kuri jānosaka saskaņā ar 109. pantu,
iii)
konkrētus mērķus, kas jāsasniedz saskaņā ar 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un sīki izstrādātas norādes pa kategorijām visā plānošanas periodā;
p)
attiecībā uz ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 199/2008 3. pantā:
i)
aprakstu par datu vākšanas darbībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta 1. punktu;
ii)
aprakstu par datu glabāšanas metodēm, datu pārvaldību un datu izmantošanu;
iii)
aprakstu par spēju nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību.
Šā punkta p) apakšpunktā minētās darbības programmas iedaļu papildina saskaņā ar šīs regulas 21. pantu.
2. Darbības programmā iekļauj Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto vienkāršoto izmaksu un papildu izmaksu vai negūto ienākumu aprēķināšanas metodes saskaņā ar šīs regulas 96. pantu un metodi, ar kuru aprēķina kompensāciju saskaņā ar attiecīgiem kritērijiem, kas noteikti katrai atbilstīgi šīs regulas 40. panta 1. punktam, 53., 54. un 55. pantam, 56. panta 1. punkta f) apakšpunktam un 67. pantam veiktajai darbībai. Attiecīgā gadījumā iekļauj arī informācija par avansa maksājumiem ZVRG saskaņā ar šīs regulas 62. pantu.
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par to, kā norādāmi šā panta 1. un 2. punktā minētie elementi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
19. pants
Darbības programmas apstiprināšana
1. Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 29. pantu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko apstiprina darbības programmu.
2. Nolūkā pieņemt šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus Komisija izskata, vai ir ticams, ka ar 18. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētajiem pasākumiem efektīvi tiks likvidēta konstatētā pārmērīgā kapacitāte.
20. pants
Darbības programmas grozīšana
1. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko apstiprina darbības programmas grozījumus.
2. Lai pielāgotos mainīgajām kontroles vajadzībām, Komisija var reizi divos gados pieņemt īstenošanas aktus, kuros sīki norāda jebkādas izmaiņas Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā, kā minēts 17. panta 3. punktā, un attiecīgās atbilstīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
3. Dalībvalstis var iesniegt grozījumu savās darbības programmās, ņemot vērā jaunās prioritātes, kas minētas šā panta 2. punktā minētajos īstenošanas aktos. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šādiem darbības programmu grozījumiem piemēro vienkāršotu procedūru, kas jāpieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktu.
21. pants
Datu vākšanas darba plāni
1. Lai piemērotu šīs regulas 18. panta 1. punkta p) apakšpunktu, dalībvalstis līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms tā gada, no kura darba plāns jāpiemēro, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 199/2008 4. panta 4. punktu elektroniski iesniedz Komisijai datu vākšanas darba plānus, izņemot gadījumu, kad joprojām ir piemērojams spēkā esošais plāns, un tad tās par to informē Komisiju. Minēto plānu saturs ir saskanīgs ar minēto regulu.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms tā gada, no kura darba plāns jāpiemēro, apstiprina 1. punktā minētos darba plānus.
22. pants
Noteikumi par procedūrām un termiņiem
1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par procedūrām, formātu un termiņiem attiecībā uz:
a)
darbības programmu apstiprināšanu;
b)
darbības programmu grozījumu iesniegšanu un apstiprināšanu, tostarp to stāšanos spēkā un iesniegšanas biežumu plānošanas perioda laikā,
c)
grozījumu iesniegšanu un apstiprināšanu, kā minēts šīs regulas 22. panta 3. punktā;
d)
datu vākšanas darba plānu iesniegšanu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 127. panta 3. punktā.
2. Procedūras un termiņus vienkāršo:
a)
tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz līdzekļu pārvietošanu starp Savienības prioritātēm, ja pārvietotie līdzekļi nepārsniedz 10 % no Savienības prioritātei piešķirtās summas;
b)
tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz pasākumu vai attiecīgo darbības veidu iekļaušanu vai atcelšanu un ar to saistīto informāciju un rādītājiem;
c)
tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz pasākumu apraksta izmaiņām, tostarp izmaiņām atbilstības nosacījumos;
d)
šīs regulas 20. panta 3. punktā minēto grozījumu gadījumā, kā arī citu grozījumu 18. panta 1. punkta n) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā gadījumā.
3. Šā panta 2. punkts neattiecas uz pasākumiem, kas minēti 33. un 34. pantā un 41. panta 2. punktā.
II NODAĻA
Tiešā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana
23. pants
Gada darba programma
1. Lai īstenotu VI sadaļu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko paredz gada darba programmas, kas ir saskaņā ar attiecīgajās nodaļās izvirzītajiem mērķiem. Attiecībā uz VI sadaļas I un II nodaļu minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 127. panta 3. punktā.
2. Gada darba programmās ietver:
a)
finansējamo darbību aprakstu un katrai tādai darbībai izvirzītos mērķus, kura atbilst 82. un 85. pantā izklāstītajiem mērķiem. Tajā iekļauj arī norādi par katrai darbībai piešķirto summu, orientējošu īstenošanas grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu;
b)
attiecībā uz dotācijām un ar tām saistītajiem pasākumiem - būtiskos vērtēšanas kritērijus, kuri nosakāmi tādā veidā, kas vislabāk sasniedz darbības programmas mērķus, un maksimālo līdzfinansējuma likmi.
V SADAĻA
DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ FINANSĒTI PASĀKUMI
I NODAĻA
Zvejniecības ilgtspējīga attīstība
24. pants
Konkrētie mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 1. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
25. pants
Vispārēji nosacījumi
1. Zvejas kuģa īpašnieks, kas saņēmis atbalstu saskaņā ar šo nodaļu, vismaz piecus gadus no dienas, kurā veikts faktiskais minētā atbalsta maksājums atbalsta saņēmējam, nenodod minēto kuģi ārpus Savienības. Ja kuģi minētajā laikposmā nodod, dalībvalsts atgūst attiecībā uz šo darbību nepamatoti izmaksātās summas tādā apmērā, kas ir proporcionāls laikposmam, kurā šā punkta pirmajā teikumā paredzētais nosacījums nav izpildīts.
2. Darbības izmaksas nav atbilstīgas, ja vien šajā nodaļā nav skaidri noteikts citādi.
3. EJZF sniegtais kopējais finansiālais ieguldījums 33. un 34. pantā minētajos pasākumos un 41. pantā minētajā galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņā vai modernizācijā nepārsniedz augstāko no šādām divām robežvērtībām:
a)
EUR 6 000 000; vai
b)
15 % no Savienības finansiālā atbalsta, ko dalībvalsts piešķīrusi 6. panta 1., 2. un 5. punktā izklāstītajām Savienības prioritātēm.
4. EJZF sniegtais kopējais finansiālais ieguldījums 29. panta 4. punktā minētajos pasākumos nepārsniedz 5 % no Savienības finansiālā atbalsta, kas piešķirts katrai dalībvalstij.
5. Atbalstu kuģu īpašniekiem, kuru piešķir saskaņā ar 33. pantu, atskaita no atbalsta, ko kuģa īpašniekiem par to pašu kuģi piešķir saskaņā ar 34. pantu.
26. pants
Inovācija
1. Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest jaunus vai ievērojami uzlabotus produktus un aprīkojumu, un jaunus vai uzlabotus procesus un metodes, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas, tostarp apstrādes un tirdzniecības jomā.
2. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, veic dalībvalsts vai Savienības atzīta zinātniska vai tehniska struktūra vai darbības tiek veiktas sadarbībā ar šādu struktūru. Minētā zinātniskā vai tehniskā struktūra apstiprina šādu darbību rezultātus.
3. Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
27. pants
Konsultāciju pakalpojumi
1. Lai uzlabotu operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un sekmētu ilgtspējīgu zvejniecību, EJZF var atbalstīt:
a)
priekšizpēti un konsultāciju pakalpojumus, kuros novērtē to projektu dzīvotspēju, kas ir potenciāli tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;
b)
profesionālu konsultāciju sniegšanu par vides ilgtspēju, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā ierobežot un, ja iespējams, izskaust zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmām;
c)
profesionālu konsultāciju sniegšanu par darījumdarbības un mārketinga stratēģijām.
2. Šā panta 1. punktā minēto priekšizpēti, konsultāciju pakalpojumus un konsultācijas sniedz zinātniskas, akadēmiskas, profesionālas vai tehniskas struktūras, vai tādas vienības, kas sniedz ekonomiskas konsultācijas, kurām ir vajadzīgā kompetence.
3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir operatoriem, zvejnieku organizācijām, tostarp ražotāju organizācijām, vai publisko tiesību subjektiem.
4. Ja 1. punktā minētais atbalsts nepārsniedz EUR 4 000, atbalsta saņēmēju var izraudzīties paātrinātā procedūrā.
28. pants
Zinātnieku un zvejnieku partnerības
1. Lai veicinātu zināšanu pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt:
a)
tāda tīkla, partnerattiecību nolīgumu vai organizāciju veidošanu, kurā darbojas viena vai vairākas neatkarīgas zinātniskas struktūras un zvejnieki vai viena vai vairākas zvejnieku organizācijas, tīkla darbībā var piedalīties tehniskas struktūras;
b)
darbības, ko veic saistībā ar tīkliem, partnerattiecību nolīgumiem vai apvienībām, kas minētas a) apakšpunktā.
2. Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas un pārvaldības darbības, pētījumi, izmēģinājuma projekti, zināšanu un pētījumu rezultātu izplatīšana, semināri un paraugprakse.
3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt publisko tiesību subjektiem, zvejniekiem, zvejnieku organizācijām, ZVRG un nevalstiskām organizācijām.
29. pants
Cilvēkkapitāla, jaunu darbvietu radīšanas un sociālā dialoga veicināšana
1. Lai veicinātu cilvēkkapitālu, jaunu darbvietu radīšanu un sociālo dialogu, EJZF var atbalstīt:
a)
profesionālo izglītību, mūžizglītību, kopīgus projektus, ekonomiskas, tehniskas, normatīvas vai zinātniskas informācijas un inovatīvas prakses izplatīšanu, un jaunu profesionālo prasmju apguvi, jo īpaši saistībā ar jūras ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību, higiēnu, veselību, drošību, darbībām jūrlietu jomā, inovāciju un uzņēmējdarbību;
b)
tīklu veidošanu un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām, tostarp organizācijām, kas veicina sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību, kas sekmē sieviešu nozīmi zvejas kopienās un veicina nepietiekami pārstāvētās grupas, kas ir iesaistītas mazapjoma piekrastes zvejā vai zvejā no krasta;
c)
sociālo dialogu Savienības, valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, iesaistot zvejniekus, sociālos partnerus un citas attiecīgas ieinteresētās personas.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt arī pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem vai, ja un ciktāl tas atzīts attiecīgās valsts tiesību aktos, pašnodarbinātu zvejnieku dzīves partneriem, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/41/ES (26) 2. panta b) punktā.
3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu var piešķirt maksimāli uz divu gadu laikposmu un vienīgi par tādu personu apmācību, kuras ir jaunākas par 30 gadiem un kuras attiecīgā dalībvalsts ir atzinusi par bezdarbniekiem (“mācekļi”). Šādu atbalstu attiecina tikai uz apmācību uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģa, kas pieder vismaz 50 gadus vecam zvejniekam, ja apmācība notiek saskaņā ar oficiālu, attiecīgās dalībvalsts atzītu mācekļa un kuģa īpašnieka līgumu, tostarp uz mācību kursiem saistībā ar ilgtspējīgiem zvejas paņēmieniem un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013. Mācekli uz kuģa pavada profesionāls zvejnieks, kas sasniedzis vismaz 50 gadu vecumu.
4. Saskaņā ar šā panta 3. punktu minēto atbalstu piešķir profesionālam zvejniekam, lai ar to segtu mācekļa algu un ar to saistītās nodevas, un to aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 67. panta 5. punktu, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts ekonomisko stāvokli un dzīves standartus. Minētais atbalsts nepārsniedz maksimālo summu - EUR 40 000 katram atbalsta saņēmējam plānošanas periodā.
30. pants
Dažādošana un jauni ienākumu veidi
1. Ar EJZF var atbalstīt ieguldījumus, ar kuriem palīdz dažādot zvejnieku ienākumus, šim nolūkam izvēršot papildu darbības, tostarp ieguldījumus kuģos, makšķerēšanas tūrismā, restorānos, ar zveju saistītos vides pakalpojumos un izglītojošos pasākumos par zveju.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir zvejniekiem:
a)
kuri iesniedz darījumdarbības plānu par savu jauno darbību attīstību; un
b)
kuriem ir atbilstošas profesionālās prasmes, kas var būt apgūtas saskaņā ar 29. panta 1. punkta a) apakšpunktu finansētās darbībās.
3. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu piešķir tikai tad, ja papildu darbības ir saistītas ar zvejnieka galveno darījumdarbību - zveju.
4. Saskaņā ar 1. punktu piešķirtā atbalsta summa nepārsniedz 50 % no budžeta, kas darījumdarbības plānā paredzēts katrai darbībai, un nepārsniedz maksimālo summu EUR 75 000 katram atbalsta saņēmējam.
31. pants
Uzsākšanas atbalsts jauniem zvejniekiem
1. EJZF var sniegt darījumdarbības sākšanas atbalstu jauniem zvejniekiem.
2. Saskaņā ar šo pantu atbalstu var sniegt tikai saistībā ar tāda pirmā zvejas kuģa iegādi,
a)
kura lielākais garums ir mazāks par 24 metriem;
b)
kurš ir aprīkots zvejai jūrā;
c)
kurš ir 5 līdz 30 gadus vecs; un
d)
kurš ietilpst tādā flotes segmentā, attiecībā uz kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam.
3. Saskaņā ar šo pantu termins “jauns zvejnieks” ir fiziska persona, kura vēlas pirmo reizi iegādāties zvejas kuģi un kura pieteikuma iesniegšanas brīdī ir jaunāka par 40 gadiem un kura ir strādājusi par zvejnieku vismaz piecus gadus vai ir pabeigusi līdzvērtīgu arodapmācību. Dalībvalstis jauniem zvejniekiem var noteikt papildu objektīvus kritērijus, kas jāizpilda, lai viņi būtu tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar šo pantu.
4. Saskaņā ar šo pantu sniegtais atbalsts nepārsniedz 25 % no zvejas kuģa iegādes izmaksām un jebkurā gadījumā nav lielāks par EUR 75 000 katram jaunajam zvejniekam.
32. pants
Veselība un drošība
1. Lai uzlabotu zvejnieku higiēnas, veselības, drošības un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā ar noteikumu, ka šie ieguldījumi pārsniedz Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētās prasības.
2. Atbalstu saskaņā ar šo pantu piešķir zvejniekiem vai zvejas kuģu īpašniekiem.
3. Ja darbība ir ieguldījums uz klāja, atbalstu vienam un tam pašam ieguldījumu veidam un tam pašam zvejas kuģim nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā. Ja darbība ir ieguldījums individuālajā aprīkojumā, atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam un tam pašam atbalsta saņēmējam nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka darbību veidus, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punktu.
33. pants
Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana
1. EJZF var atbalstīt pasākumus zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai šādos gadījumos:
a)
ja tiek īstenoti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantā minētie Komisijas pasākumi vai dalībvalstu ārkārtas pasākumi, vai saglabāšanas pasākumi, kas minēti attiecīgās regulas 7. pantā, tostarp bioloģiskās atjaunošanās laikposmi;
b)
ja netiek atjaunoti partnerattiecību nolīgumi ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē vai tiem pievienotie protokoli;
c)
ja pagaidu pārtraukšana ir paredzēta apsaimniekošanas plānā, kas pieņemts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (27), vai daudzgadu plānā, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, ja - pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem - zvejas piepūles samazinājums ir vajadzīgs, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un 2. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos mērķus.
2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ne ilgāk kā sešu mēnešu garumā par vienu kuģi.
3. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu piešķir tikai:
a)
tādu Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kas reģistrēti kā aktīvi, un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 120 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā; vai
b)
zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas pagaidu pārtraukšana, jūrā ir strādājuši vismaz 120 dienas pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.
4. Visas zvejas darbības, ko veic zvejas kuģis vai attiecīgie zvejnieki, tiek patiešām pārtrauktas. Kompetentā iestāde pārliecinās, ka attiecīgais zvejas kuģis ir pārtraucis visas zvejas darbības laikposmā, uz kuru attiecas pagaidu pārtraukšana.
34. pants
Galīga zvejas darbību pārtraukšana
1. EJZF var atbalstīt pasākumus galīgai zvejas darbību pārtraukšanai vienīgi tad, ja tas tiek sasniegts zvejas kuģi nododot lūžņos un ar noteikumu, ka:
a)
šāda nodošana lūžņos ir iekļauta darbības programmā, kas minēta 18. pantā; un
b)
galīga darbību pārtraukšana ir noteikta kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā minētā rīcības plāna rīks, norādot, ka flotes segmentā nav nodrošināts faktisks līdzsvars ar zvejas iespējām, kas pieejamas attiecīgajam segmentam.
2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu piešķir:
a)
Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi ir reģistrēti kā aktīvi kuģi, un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 90 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā;
b)
zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas galīga darbību pārtraukšana, jūrā ir strādājuši vismaz 90 dienas gadā pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.
3. Attiecīgie zvejnieki patiešām pārtrauc visas zvejas darbības. Atbalsta saņēmējs sniedz kompetentajai iestādei pierādījumu par zvejas darbību pārtraukšanu. Kompensāciju atmaksā uz pro rata temporis pamata, ja zvejnieks atsāk zvejas darbības mazāk nekā gadu pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.
4. Atbalstu saskaņā ar šo pantu var piešķirt līdz 2017. gada 31. decembrim.
5. Saskaņā ar šo pantu atbalstu izmaksā tikai pēc tam, kad līdzvērtīga kapacitāte ir neatgriezeniski izņemta no Savienības zvejas flotes reģistra un arī zvejas licences un atļaujas ir neatgriezeniski anulētas. Atbalsta saņēmējam turpmākajos piecos gados pēc šāda atbalsta saņemšanas aizliegts reģistrēt jaunu zvejas kuģi. Kapacitātes samazinājums, kas radies galīgas zvejas darbību pārtraukšanas ar publisko atbalstu rezultātā, rada līdzvērtīgu neatgriezenisku samazinājumu maksimāli pieļaujamajā zvejas kapacitātē, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā.
6. Atkāpjoties no 1. punkta, atbalstu par galīgu zvejas darbību pārtraukšanu var piešķirt arī tad, ja kuģi netiek nodoti sadalīšanai, ar noteikumu, ka tie tiek pārbūvēti, lai veiktu citas darbības, nevis komerciālu zveju.
Turklāt un lai saglabātu jūrniecības mantojumu, atbalstu par galīgu zvejas darbību pārtraukšanu var piešķirt arī tad, ja tradicionāli koka kuģi netiek nodoti sadalīšanai, ar noteikumu, ka šādi kuģi savas mantojuma funkcijas turpina pildīt uz sauszemes.
35. pants
Kopfondi, kas paredzēti nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem
1. EJZF var dot ieguldījumu kopfondos, no kuriem zvejniekiem maksā finansiālu kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai kāds vides incidents, vai par zvejnieku vai zvejas kuģu glābšanas izmaksām gadījumā, ja zvejas darbību laikā notiek negadījumi jūrā.
2. Šā panta 1. punktā termins “kopfonds” ir shēma, ko dalībvalsts ir akreditējusi saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai iesaistītie zvejnieki varētu apdrošināties, kura paredz, ka iesaistītajiem zvejniekiem kompensācijas maksājumi tiek veikti par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši 1. punktā minētie notikumi.
3. Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šajā pantā paredzēto atbalstu ar citiem Savienības vai valsts instrumentiem vai ar privātām apdrošināšanas shēmām.
4. Attiecīgais kopfonds, lai tas būtu tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šo pantu, atbilst šādiem kritērijiem:
a)
to ir akreditējusi dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem;
b)
tam ir pārredzama politika attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā; un
c)
tam ir skaidri noteikumi, kuri nosaka atbildību par jebkuru radušos parādu.
5. Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu un par zvejnieku tiesībām uz šādu kompensāciju 1. punktā minētajos nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā gadījumos, kā arī par minēto noteikumu ievērošanas pārvaldību un uzraudzību. Dalībvalstis nodrošina, lai fondu noteikumos būtu paredzēti sodi, ja ir bijusi nolaidība no zvejnieka puses.
6. Panta 1. punktā minētie nelabvēlīgie klimatiskie apstākļi, vides incidenti vai negadījumi jūrā ir tie, ko kā notikušus oficiāli atzīst attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.
7. Ieguldījumi, kas minēti 1. punktā, attiecas tikai uz summām, ko kopfonds izmaksājis zvejniekiem kā finanšu kompensāciju. Par kopfondu izveides administratīvajām izmaksām nav tiesību saņemt atbalstu. Dalībvalstis, piemērojot noteiktu maksimālo apjomu uz katru fondu, var ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu.
8. Ieguldījumus, kas minēti 1. punktā, piešķir tikai nolūkā segt nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā izraisītus zaudējumus, kuru apmērs pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, aprēķinu pamatojot ar minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trijos kalendārajos gados.
9. No EJZF neveic nekādus ieguldījums sākotnējā kapitālā.
10. Ja dalībvalstis nolemj ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, piemērojot maksimālo apjomu katram kopfondam, tās savās darbības programmās sniedz sīki izstrādātu informāciju un pamatojumu par minēto maksimālo apjomu.
36. pants
Atbalsts zvejas iespēju piešķiršanas sistēmām
1. Lai zvejas darbības pielāgotu zvejas iespējām, EJZF var atbalstīt zvejas iespēju piešķiršanas sistēmu izstrādi, attīstību, uzraudzību, izvērtēšanu un pārvaldību.
2. Saskaņā ar šo pantu atbalstu piešķir valsts iestādēm, juridiskām vai fiziskām personām vai dalībvalsts atzītām zvejnieku organizācijām, tostarp ražotāju organizācijām, kas ir iesaistītas 1. punktā minēto sistēmu kopīgā pārvaldībā.
37. pants
Atbalsts saglabāšanas pasākumu un reģionālās sadarbības izstrādei un īstenošanai
1. Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7., 8. un 11. pantā paredzēto saglabāšanas pasākumu un minētās regulas 18. pantā paredzētās reģionālās sadarbības izstrādi un efektīvu īstenošanu, EJZF var atbalstīt:
a)
saglabāšanas un reģionalizācijas pasākumu pilnveidošanai un īstenošanai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi, pilnveidošanu un pārraudzību;
b)
ieinteresēto personu līdzdalību un dalībvalstu sadarbību saglabāšanas un reģionalizācijas pasākumu izstrādē un īstenošanā.
2. EJZF var atbalstīt tiešu krājumu papildināšanu saskaņā ar 1. punktu tikai tad, ja papildināšana tiek paredzēta kā saglabāšanas pasākums Savienības tiesību aktā.
38. pants
Zvejas ietekmes uz jūras vidi ierobežošana un zvejas pielāgošana sugu aizsardzībai
1. Lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi, sekmētu izmetumu pakāpenisku izskaušanu un veicinātu pāreju uz ilgtspējīgu dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:
a)
aprīkojumā, ar ko uzlabo zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru vai sugu;
b)
uz klāja vai aprīkojumā, ar ko izskauž izmetumus, novēršot un mazinot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem vai ar ko nevēlamu nozveju apstrādā tā, lai to izkrautu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu;
c)
aprīkojumā, ar ko ierobežo un, ja iespējams, novērš zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz ekosistēmu vai jūras gultni;
d)
aprīkojumā, ar ko rīkus un nozveju pasargā no zīdītājiem un putniem, kas aizsargāti ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (28), ar noteikumu, ka tie nesamazina zvejas rīku selektivitāti un ka ir veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no fiziska kaitējuma nodarīšanas plēsējiem.
2. Atkāpjoties no 11. panta a) punkta, tālākajos reģionos 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt noenkurotām zivju pievilināšanas iekārtām ar noteikumu, ka šādas iekārtas veicina ilgtspējīgu un selektīvu zveju.
3. Atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam uz tā paša Savienības zvejas kuģa nepiešķir vairāk nekā vienu reizi plānošanas periodā.
4. Atbalstu piešķir tikai tad, ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā, ir pierādāmi labāka selektivitāte izmēra ziņā vai pierādāmi mazāka ietekme uz ekosistēmu un sugām, kas nav mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam, ko atļauts lietot ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem valstu tiesību aktiem, kas pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.
5. Atbalstu piešķir:
a)
to Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuri ir reģistrēti kā aktīvi kuģi, un kas divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā;
b)
zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki un kuri divus kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa;
c)
attiecīgās dalībvalsts atzītām zvejnieku organizācijām.
39. pants
Ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu saistīta inovācija
1. Lai palīdzētu pamazām izskaust izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu un lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi un uz aizsargātajiem plēsējiem, EJZF var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir pilnveidot vai ieviest jaunas tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi, tostarp uzlabo zvejas paņēmienus un rīku selektivitāti, vai kuru mērķis ir palīdzēt panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu un līdzāspastāvēšanu ar aizsargājamajiem plēsējiem.
2. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, veic dalībvalsts atzīta zinātniska vai tehniska struktūra vai darbības tiek veiktas sadarbībā ar to, un tā apstiprina šādu darbību rezultātus.
3. Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
4. Saskaņā ar šo pasākumu finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no valsts flotes kuģu skaita vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā. Pienācīgi pamatotos gadījumos un balstoties uz ar Komisijas Lēmumu 2005/629/EK (29) izveidotās Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumu, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var apstiprināt projektus, kas pārsniedz šajā punktā noteiktos ierobežojumus.
5. Darbības, kas nav uzskatāmas par zinātniskos nolūkos veiktu zveju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. pantu un kas ir jaunu zvejas rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot attiecīgajai dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas.
6. Neto ieņēmumus, kas radušies no zvejas kuģa piedalīšanās darbībā, atskaita no darbības atbilstīgajiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 8. punktu.
7. Piemērojot 6. punktu termins “neto ieņēmumi” ir zvejnieku gūti ienākumi no to zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu pirmās pārdošanas, kas nozvejoti, ieviešot un testējot jaunās tehniskās vai organizatoriskās zināšanas, no ieņēmumiem atskaitot pārdošanas izmaksas, piemēram, izsoles nama prasīto samaksu.
40. pants
Jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana un kompensācijas režīmi, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības
1. Lai saistībā ar ilgtspējīgām zvejas darbībām un vajadzības gadījumā ar zvejnieku līdzdalību aizsargātu un atjaunotu jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, EJZF var atbalstīt šādas darbības:
a)
zvejnieku veikta atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana;
b)
tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība, uzstādīšana vai modernizēšana, kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu valsts aizsardzībai un spēcināšanai, tostarp to zinātniska sagatavošana un izvērtēšana;
c)
labākas jūras bioloģisko resursu pārvaldības vai saglabāšanas veicināšana;
d)
ar zvejniecību saistītu darbību jomā - aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana (tostarp izpēte), izstrāde, uzraudzība un atjaunināšana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un Direktīvā 2008/56/EK minētajām aizsargātajām teritorijām un attiecībā uz citiem īpašiem biotopiem;
e)
NATURA 2000 teritoriju pārvaldība, atjaunošana un uzraudzība saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK, saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Direktīvai 92/43/EEK;
f)
aizsargājamo jūras teritoriju pārvaldība, atjaunošana un uzraudzība, lai īstenotu Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktā minētos telpiskās aizsardzības pasākumus;
g)
intensificēti informatīvi pasākumi vides jomā, kuros iesaistīti zvejnieki, par jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu;
h)
kompensācijas shēmas par nozvejas zaudējumiem, kurus radījuši zīdītāji un putni, kas ir aizsargāti saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK;
i)
līdzdalība citās darbībās, kuru mērķis ir uzturēt un uzlabot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus, piemēram, īpašu jūras un piekrastes biotopu atjaunošana ilgtspējīgu zivju krājumu nodrošināšanai, tostarp to zinātniska sagatavošana un izvērtēšana.
2. Saskaņā ar 1. punkta h) apakšpunktu paredzētais atbalsts ir atkarīgs no šādu shēmu oficiālas atzīšanas dalībvalstu kompetentajās iestādēs. Dalībvalstis arī nodrošina, lai netiktu sniegta pārmērīga zaudējumu kompensācija, kas varētu rasties, kombinējot Savienības, valsts un privātās kompensāciju shēmas.
3. Šajā pantā minētās darbības var īstenot zinātniski vai tehniski publisko tiesību subjekti, konsultatīvās padomes, zvejnieki vai zvejnieku organizācijas, kuras atzinusi dalībvalsts, vai nevalstiskas organizācijas partnerībā ar zvejnieku organizācijām, vai partnerībā ar ZVRG.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros precizē atbalsta saņemšanai atbilstīgās izmaksas saskaņā ar šā panta 1. punktu.
41. pants
Energoefektivitāte un klimata pārmaiņu mazināšana
1. Lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un uzlabotu zvejas kuģu energoefektivitāti, EJZF var atbalstīt:
a)
ieguldījumus aprīkojumā vai uz klāja, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti. Ieguldījumi zvejas rīkos arī ir atbilstīgi, ar noteikumu, ka rezultātā netiek mazināta minēto zvejas rīku selektivitāte;
b)
energoefektivitātes auditus un sistēmas;
c)
pētījumus, lai novērtētu alternatīvu dzinēju sistēmu un korpusu būves devumu zvejas kuģu energoefektivitātei.
2. Atbalstu galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņai vai modernizācijai var sniegt tikai kuģiem,
a)
kuru lielākais garums ir līdz 12 metriem, ar noteikumu, ka jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos nav lielāka kā pašreizējā dzinēja jauda;
b)
kuru lielākais garums ir starp 12 un 18 metriem, ar noteikumu, ka jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos ir vismaz par 20 % mazāka nekā pašreizējā dzinēja jauda;
c)
kuru kopējais garums ir starp 18 un 24 metriem, ar noteikumu, ka jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos ir vismaz par 30 % mazāka nekā pašreizējā dzinēja jauda.
3. Atbalstu saskaņā ar šā panta 2. punktu galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņai vai modernizācijai var piešķirt tikai attiecībā uz kuģiem, kuri ir daļa no flotes segmenta, attiecībā uz ko Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam.
4. Atbalstu saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķir vienīgi, lai nomainītu vai modernizētu galvenos dzinējus vai palīgdzinējus, kas ir oficiāli sertificēti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 40. panta 2. punktam. To maksā tikai pēc tam, kad jebkurš vajadzīgais kapacitātes samazinājums kW ir pastāvīgi svītrots no Savienības zvejas flotes reģistra.
5. Zvejas kuģiem, uz kuriem neattiecas dzinēja jaudas sertifikācija, atbalstu saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķir vienīgi, lai nomainītu vai modernizētu galvenos dzinējus vai palīgdzinējus, kuru dzinēju jaudas atbilstība ir verificēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 41. pantu un fiziski pārbaudīta ar mērķi nodrošināt, ka dzinēja jauda nepārsniedz to, kura noteikta zvejas licencē.
6. Dzinēja jaudas samazinājumu, kas minēts 2. punkta b) un c) apakšpunktā, var panākt kuģu grupai no katras kuģu kategorijas, kas norādītas minētajos apakšpunktos.
7. Neskarot 25. panta 3. punktu, EJZF atbalsts saskaņā ar šā panta 2. punktu nepārsniedz augstāko no šiem diviem sliekšņiem:
a)
EUR 1 500 000; vai
b)
3 % no Savienības finansiālais atbalsts, ko dalībvalsts piešķīrusi 6. panta 1., 2. un 5. punktā izklāstītajām Savienības prioritātēm.
8. Mazapjoma piekrastes zvejas nozares operatoru iesniegtos pieteikumus izskata prioritārā kārtā apjomā līdz 60 % no visā plānošanas periodā piešķirtā kopējā atbalsta nolūkā aizstāt vai modernizēt 2. punktā minētos galvenos dzinējus vai palīgdzinējus.
9. Atbalstu saskaņā ar 1. un 2. punktu piešķir tikai zvejas kuģu īpašniekiem un to nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā attiecībā uz to pašu ieguldījuma veidu un to pašu zvejas kuģi.
10. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros precizē izmaksas, kuras var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu.
42. pants
Pievienotā vērtība, produktu kvalitāte un nevēlamu nozveju izmantošana
1. Lai uzlabotu nozvejoto zivju pievienoto vērtību vai kvalitāti, EJZF var atbalstīt:
a)
ieguldījumus, ar ko palielina zvejas produktu pievienoto vērtību, jo īpaši dodot zvejniekiem iespēju veikt savas nozvejas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu;
b)
inovatīvus ieguldījumus uz klāja, ar ko uzlabo zvejas produktu kvalitāti.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, piešķir ar nosacījumu, ka tiek izmantoti rīki, ar ko samazina nevēlamu nozveju, un to piešķir tikai tādiem Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi divos kalendārajos gados pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā.
43. pants
Zvejas ostas, izkraušanas vietas, izsoles nami un patvēruma vietas
1. Lai paaugstinātu izkrauto produktu kvalitāti, kontroli un izsekojamību, palielinātu energoefektivitāti, veicinātu vides aizsardzību un uzlabotu drošību un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostu, izsoļu namu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu infrastruktūras uzlabošanā, tostarp ieguldījumus atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās.
2. EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostās, izsoļu namos, izkraušanas vietās un patvēruma vietās, lai veicinātu pienākuma - izkraut visu nozveju - izpildīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1379/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kā arī lai pievienotu vērtību nozvejas sastāvdaļām, kas netiek pietiekami izmantotas.
3. Lai uzlabotu zvejnieku drošību, EJZF var atbalstīt ieguldījumus patvēruma vietu būvniecībā vai modernizācijā.
4. Atbalsts neattiecas uz jaunu ostu, jaunu izkraušanas vietu vai jaunu izsoles namu būvniecību.
44. pants
Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora
1. Lai samazinātu iekšējos ūdeņos veiktas zvejas ietekmi uz vidi, palielinātu energoefektivitāti, paaugstinātu izkrauto zivju vērtību vai kvalitāti vai lai uzlabotu veselību, drošību, darba apstākļus, cilvēkkapitālu un apmācību, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:
a)
cilvēkkapitāla, darbvietu radīšanas un sociālā dialoga veicināšanā, kā minēts 29. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
b)
uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, kā minēts 32. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
c)
aprīkojumā un darbību veidos, kas norādīti 38. un 39. pantā, ievērojot minētajos pantos izklāstītos nosacījumus;
d)
energoefektivitātes uzlabošanā un klimata pārmaiņu mazināšana, kā minēts 41. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
e)
nozvejoto zivju vērtības vai kvalitātes uzlabošanā, kā minēts 42. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
f)
zvejas ostās, patvēruma vietās un izkraušanas vietās, kā minēts 43. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
2. EJZF var sniegt atbalstu ieguldījumiem saistībā ar jauniem zvejniekiem, kas sāk darījumdarbību, kā minēts 31. pantā un ievērojot minētajā pantā izklāstītos nosacījumus, izņemot prasību, kas noteikta minētā panta 2. punkta b) apakšpunktā.
3. EJZF var sniegt atbalstu inovācijas attīstībai un veicināšanai saskaņā ar 26. pantu, konsultāciju pakalpojumiem saskaņā ar 27. pantu un partnerībām starp zinātniekiem un zvejniekiem saskaņā ar 28. pantu.
4. Lai veicinātu dažādošanu, ko īsteno zvejnieki, kuri zvejo iekšējos ūdeņos, EJZF var atbalstīt iekšējo ūdeņu zvejas darbību dažādošanu, ar kurām papildina tās darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar 30. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
5. Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām:
a)
atsauces uz zvejas kuģiem 30., 32., 38., 39., 41. un 42. pantā uzskata par atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos;
b)
atsauces uz jūras vidi 38. pantā uzskata par atsaucēm uz vidi, kurā darbojas iekšējo ūdeņu zvejas kuģis.
6. Lai aizsargātu un spēcinātu ūdens faunu un floru, EJZF var atbalstīt:
a)
to NATURA 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu un uzraudzību, kuras ietekmē zvejas darbības, un iekšējo ūdeņu sanāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 60/2000/EK (30), tostarp migrējošo sugu nārsta vietu un migrācijas ceļu atjaunošanu, neskarot šīs regulas 40. panta 1. punkta e) apakšpunktu un vajadzības gadījumā izmantojot iekšējos ūdeņos nodarbinātu zvejnieku līdzdalību;
b)
tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecību, modernizēšanu vai uzstādīšanu, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un spēcināšanai, cita starpā to zinātnisku izstrādāšanu, uzraudzīšanu un izvērtēšanu.
7. Dalībvalstis nodrošina, lai kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, turpinātu darboties tikai iekšējos ūdeņos.
II NODAĻA
Akvakultūras ilgtspējīga attīstība
45. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 2. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
46. pants
Vispārēji nosacījumi
1. Atbalstu saskaņā ar šo nodaļu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.
2. Šā panta piemērošanas vajadzībām uzņēmēji, kas sāk darbību nozarē, iesniedz darījumdarbības plānu un gadījumā, ja ieguldījumu apmērs pārsniedz EUR 50 000, - priekšizpētes rezultātus, tostarp darbību ietekmes uz vidi novērtējumu. Šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir tikai gadījumos, kad ar neatkarīgu tirdzniecības ziņojumu ir skaidri apliecināts, ka produktam ir labas un ilgtspējīgas tirgus izredzes.
3. Ja darbības sastāv no tādiem ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā, ar kuriem nodrošina atbilstību vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības, higiēnas vai dzīvnieku labturības prasībām nākotnē, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, atbalstu var piešķirt līdz dienai, kurā šādas prasības uzņēmumiem kļūst obligātas.
4. Atbalstu nepiešķir akvakultūras darbībām, kurās izmanto ģenētiski modificētus organismus.
5. Atbalstu nepiešķir akvakultūras darbībām, kuras tiek veiktas aizsargājamajās jūras teritorijās, ja dalībvalsts kompetentā iestāde, balstoties uz ietekmes uz vidi novērtējumu, ir noteikusi, ka darbība ievērojamā mērā negatīvi ietekmētu vidi un ka minēto ietekmi nevar pienācīgā mērā mazināt.
47. pants
Inovācija
1. Lai veicinātu inovāciju akvakultūrā, EJZF var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir:
a)
akvakultūras saimniecībās pilnveidot tehniskās, zinātniskās vai organizatoriskās zināšanas, kuras jo īpaši samazina saimniecību ietekmi uz vidi, samazina atkarību no zivju miltiem un zivju eļļas, veicina resursu ilgtspējīgu izmantošanu akvakultūrā, uzlabo dzīvnieku labturību vai veicina jaunas ilgtspējīgas ražošanas metodes;
b)
izstrādāt vai ieviest tirgū jaunas akvakultūras sugas ar labu tirgus potenciālu, jaunus vai ievērojami uzlabotus produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, vai jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas;
c)
izpētīt inovatīvo produktu vai procesu tehniskās vai ekonomiskās īstenošanas iespējas.
2. Šajā pantā minētās darbības veic dalībvalsts atzītas publiskas vai privātas zinātniskas vai tehniskas struktūras, vai arī tās tiek veiktas sadarbībā ar tādām struktūrām, un minētā struktūras apstiprina šādu darbību rezultātus.
3. Atbalstu saņēmušo darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
48. pants
Produktīvi ieguldījumi akvakultūrā
1. EJZF var atbalstīt:
a)
produktīvus ieguldījumus akvakultūrā;
b)
akvakultūras ražošanas un audzēto sugu dažādošanu;
c)
akvakultūras vienību modernizāciju, tostarp akvakultūrā iesaistīto darba ņēmēju darba un drošības apstākļu uzlabošanu;
d)
uzlabojumus un modernizāciju saistībā ar dzīvnieku veselību un labturību, tostarp tāda aprīkojuma iegādi, kas paredzēts saimniecību aizsardzībai pret savvaļas plēsoņām;
e)
ieguldījumus negatīvas ietekmes uz vidi samazināšanā vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšanā un resursu efektīvākā izmantošanā;
f)
ieguldījumus akvakultūras produktu kvalitātes uzlabošanā vai vērtības pievienošanu akvakultūras produktiem;
g)
esošo akvakultūras dīķu vai lagūnu atjaunošanu, izvācot sanesas, vai ieguldījumus, lai novērstu sanesu nogulsnēšanos;
h)
akvakultūras uzņēmumu ienākumu dažādošanu, pievēršoties papildinošām darbībām citās jomās ārpus akvakultūras;
i)
ieguldījumus, lai būtiski samazinātu akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz ūdens izmantojumu un kvalitāti, jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;
j)
tādu slēgtu akvakultūras sistēmu veicināšanu, kurās akvakultūras produkti tiek audzēti slēgtās recirkulācijas sistēmās, tādējādi samazinot izmantojamā ūdens daudzumu;
k)
ieguldījumus akvakultūras uzņēmumu energoefektivitātes palielināšanā un akvakultūras uzņēmumu pārejā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta h) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja papildinošās darbības ir saistītas ar uzņēmuma pamatdarbību akvakultūrā, tostarp makšķerēšanas tūrismu, ar akvakultūru saistītus vides pakalpojumus vai izglītojošus pasākumus par akvakultūru.
3. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu var piešķirt pastāvošu akvakultūras uzņēmumu ražošanas palielināšanai un/vai šo uzņēmumu modernizēšanai, vai arī jaunu uzņēmumu veidošanai - ar noteikumu, ka izstrāde ir saskaņā ar valsts daudzgadu stratēģisko plānu akvakultūras attīstībai, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. pantā.
49. pants
Akvakultūras saimniecībām paredzēti pārvaldības, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumi
1. Lai uzlabotu akvakultūras saimniecību vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un samazinātu to darbību negatīvo ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt:
a)
akvakultūras saimniecībām paredzētu pārvaldības, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumu izveidi;
b)
tehniska, zinātniska, juridiska, ekoloģiska vai ekonomiska rakstura konsultāciju pakalpojumu akvakultūras saimniecībām iegādi.
2. Konsultāciju pakalpojumi, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, attiecas uz:
a)
pārvaldības vajadzībām, lai akvakultūras saimniecības varētu panākt atbilstību Savienības un valsts tiesību aktiem vides jomā, kā arī jūras telpiskās plānošanas prasībām;
b)
ietekmes uz vidi novērtējumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (31) un Direktīvā 92/43/EEK;
c)
pārvaldības vajadzībām, lai akvakultūras saimniecības varētu panākt atbilstību Savienības un valsts tiesību aktiem par ūdensdzīvnieku veselību un labturību vai sabiedrības veselību;
d)
veselības un nekaitīguma standartiem, kas pamatojas uz Savienības un valsts tiesību aktiem;
e)
tirdzniecības un darījumdarbības stratēģijām.
3. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos konsultāciju pakalpojumus sniedz zinātniskas vai tehniskas struktūras, kā arī vienības, kuras sniedz juridiskas vai ekonomiskas konsultācijas un kurām saskaņā ar dalībvalsts atzinumu ir vajadzīgā kompetence.
4. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai publisko tiesību subjektiem vai citām vienībām, ko dalībvalsts izvēlējusies saimniecību konsultāciju pakalpojumu izveidei. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras MVU vai akvakultūras organizācijām, tostarp akvakultūras ražotāju organizācijām un akvakultūras ražotāju organizāciju apvienībām.
5. Ja atbalsts nepārsniedz EUR 4 000, atbalsta saņēmēju var izraudzīties paātrinātā procedūrā.
6. Atbalstu tā saņēmēji nesaņem vairāk kā vienreiz gadā attiecībā uz katru konsultāciju pakalpojumu kategoriju, kas minēta 2. punktā.
50. pants
Cilvēkkapitāla un tīklu veidošanas veicināšana
1. Lai veicinātu cilvēkkapitālu un tīklu veidošanu akvakultūrā, EJZF var atbalstīt:
a)
profesionālas mācības, mūžizglītību, zinātniskās un tehniskās informācijas un inovatīvas prakses izplatīšanu, jaunu profesionālo prasmju apguvi akvakultūrā un akvakultūras darbību ietekmes uz vidi samazināšanu;
b)
darba apstākļu uzlabošanu un darba drošības veicināšanu;
c)
tīklu veidošanu un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp akvakultūras uzņēmumiem vai profesionālajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām, tostarp zinātniskām un tehniskām struktūrām vai struktūrām, kas veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, nepiešķir lieliem akvakultūras uzņēmumiem, ja vien tie nav iesaistīti zināšanu apmaiņā ar MVU.
3. Atkāpjoties no 46. panta, šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir arī publiskām vai daļēji publiskām organizācijām un citām dalībvalsts atzītām organizācijām.
4. Šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir arī pašnodarbinātu akvakultūras audzētāju laulātajiem vai, ja un ciktāl viņi ir atzīti attiecīgās valsts tiesību aktos, pašnodarbinātu akvakultūras audzētāju dzīves partneriem saskaņā ar Direktīvas 2010/41/ES 2. panta b) punktā paredzētajiem nosacījumiem.
51. pants
Akvakultūras vietu potenciāla palielināšana
1. Lai veicinātu akvakultūras vietu un infrastruktūras attīstību un lai mazinātu darbību negatīvo ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt:
a)
akvakultūras attīstībai vispiemērotāko teritoriju noteikšanu un kartēšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā telpiskās plānošanas procesus, un tādu teritoriju noteikšanu un kartēšanu, kurās akvakultūra nebūtu pieļaujama, lai saglabātu šādu teritoriju funkcijas ekosistēmas darbībā;
b)
tādu atbalsta iekārtu un infrastruktūru uzlabošanu un pilnveidošanu, kuras vajadzīgas, lai palielinātu akvakultūras vietu potenciālu un mazinātu akvakultūras negatīvo ietekmi uz vidi, tostarp ieguldījumus zemes konsolidācijā, energoapgādē vai ūdens apsaimniekošanā;
c)
darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk un īsteno saskaņā ar Direktīvas 2009/147/EK 9. panta 1. punktu vai Direktīvas 92/43/EEK 16. panta 1. punktu, lai nepieļautu būtisku kaitējumu akvakultūrai;
d)
darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk un īsteno pēc paaugstinātas mirstības vai saslimšanas gadījumu konstatēšanas, kā paredzēts Padomes Direktīvas 2006/88/EK (32) 10. pantā. Minētajās darbībās var būt ietverta tādu rīcības plānu pieņemšana attiecībā uz gliemjiem, vēžveidīgajiem un adatādaiņiem, kuru mērķis ir krājumu aizsardzība, atjaunošana un pārvaldība, tostarp gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu dabīgo atrašanās un savākšanas vietu saglabāšanai paredzēts atbalsts gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu ražotājiem.
2. Šajā pantā paredzētā atbalsta saņēmēji ir tikai publisko tiesību subjekti vai privātas struktūras, kurām dalībvalsts uzticējusi veikt 1. punktā minētos pienākumus.
52. pants
Jaunu akvakultūras audzētāju, kuri nodarbojas ar ilgtspējīgu akvakultūru, rosināšana
1. Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt jaunu akvakultūras audzētāju veidotu ilgtspējīgas akvakultūras uzņēmumu izveidi.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu piešķir akvakultūras audzētājiem, kas sāk darbību nozarē, ja:
a)
viņiem ir atbilstošas profesionālās prasmes un kompetence;
b)
viņi pirmo reizi dibina akvakultūras mikrouzņēmumu vai mazo uzņēmumu kā minētā uzņēmuma vadītāji; un
c)
viņi iesniedz darījumdarbības plānu par akvakultūras darbību attīstību.
3. Lai apgūtu atbilstošas profesionālās prasmes, akvakultūras audzētāji, kas sāk darbību nozarē, var saņemt atbalstu saskaņā ar 50. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
53. pants
Pāreja uz vides vadības un audita sistēmām un bioloģisko akvakultūru
1. Lai veicinātu bioloģiskās akvakultūras vai energoefektīvas akvakultūras attīstību, EJZF var atbalstīt:
a)
pāreju no tradicionālām akvakultūras audzēšanas metodēm uz bioloģisko akvakultūru tādā nozīmē, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (33), un saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 710/2009 (34);
b)
līdzdalību Savienības vides vadības un audita sistēmās (EMAS), kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/2001 (35).
2. Atbalstu var piešķirt tikai tiem atbalsta saņēmējiem, kuri apņemas vismaz trīs gadus piedalīties EMAS vai ievērot bioloģiskās audzēšanas prasības vismaz piecus gadus.
3. Atbalstu piešķir kompensācijas veidā ne ilgāk kā trīs gadu laikposmā, kurā notiek uzņēmuma pāreja uz bioloģisko audzēšanu vai gatavošanās līdzdalībai EMAS. Dalībvalstis aprēķina minēto kompensāciju, pamatojoties uz:
a)
zaudētajiem ieņēmumiem vai papildu izmaksām, kas radušās laikā, kurā notiek pāreja no tradicionālās audzēšanas uz bioloģisko audzēšanu, attiecībā uz darbībām, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu; vai
b)
papildu izmaksām, kas izriet no pieteikuma iesniegšanas un gatavošanās līdzdalībai EMAS, attiecībā uz darbībām, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu.
54. pants
Akvakultūra, kas nodrošina vides pakalpojumus
1. Lai veicinātu tādas akvakultūras attīstību, kas nodrošina vides pakalpojumus, EJZF var atbalstīt:
a)
akvakultūras metodes, kas ir saderīgas ar īpašām vides vajadzībām un uz kurām attiecas konkrētas apsaimniekošanas prasības, kas izriet no NATURA 2000 teritoriju noteikšanas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK;
b)
līdzdalību (ar to tieši saistīto izmaksu ziņā) ūdensdzīvnieku saglabāšanā un pavairošanā ex situ, ko veic saskaņā ar saglabāšanas un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanas programmām, ko izstrādājušas publiskā sektora iestādes vai ko īsteno to pārraudzībā;
c)
akvakultūras darbības, ieskaitot vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu un ainavas un akvakultūras zonu tradicionālo elementu pārvaldību.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir kā ikgadēju kompensāciju par papildu izmaksām un/vai negūtajiem ienākumiem, kas izriet no attiecīgo teritoriju pārvaldības prasībām saistībā ar Direktīvas 92/43/EEK vai Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu.
3. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai tiem atbalsta saņēmējiem, kuri apņemas vismaz piecus gadus ievērot ūdens vides prasības, kuras pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu parastu piemērošanu. Darbības radītos ieguvumus vides jomā pierāda ar iepriekšēju novērtējumu, ko veic dalībvalsts ieceltas kompetentas struktūras, ja vien minētās darbības radītie ieguvumi vides jomā jau nav atzīti.
4. Atbalstu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunktā, piešķir kā ikgadēju kompensāciju par radītajām papildu izmaksām un/vai negūtajiem ienākumiem.
5. To darbību rezultātiem, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
55. pants
Pasākumi sabiedrības veselības jomā
1. EJZF var palīdzēt kompensēt gliemju audzētāju zaudējumus, kas rodas, uz laiku apturot audzēto gliemju ieguvi vienīgi sabiedrības veselības iemeslu dēļ.
2. Atbalstu var piešķirt tikai tad, ja ieguvi aptur sakarā ar gliemju kontamināciju, ko izraisījusi toksīnus izdaloša planktona savairošanās vai biotoksīnus saturoša planktona klātbūtne, un ar noteikumu, ka:
a)
kontaminācija ilgst ilgāk nekā četrus mēnešus pēc kārtas; vai
b)
zaudējumi, kas rodas ieguves apturēšanas dēļ, pārsniedz 25 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu trīs kalendārajos gados pirms tā gada, kurā tika apturēta ieguve.
Piemērojot pirmās daļās b) apakšpunktu, dalībvalstis var paredzēt īpašus noteikumus aprēķinu veikšanai attiecībā uz uzņēmumiem, kuri darbojas mazāk nekā trīs gadus.
3. Laiks, par kādu var piešķirt kompensāciju, ir ne vairāk kā 12 mēneši visā plānošanas periodā. Pienācīgi pamatotos nepieciešamības gadījumos to var vienreiz pagarināt vēl ne vairāk kā par papildu 12 mēnešiem, bet kopējais ilgums nepārsniedz 24 mēnešus.
56. pants
Dzīvnieku veselības un labturības pasākumi
1. Lai sekmētu dzīvnieku veselību un labturību akvakultūras uzņēmumos, inter alia profilakses un biodrošības ziņā, EJZF var atbalstīt:
a)
izmaksas saistībā ar slimību kontroli un izskaušanu akvakultūrā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (36), tostarp darbības izmaksas, kas vajadzīgas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētos pienākumus;
b)
vispārējas un konkrētām sugām piemērotas paraugprakses vai rīcības kodeksu izstrādi attiecībā uz biodrošību vai dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības vajadzībām akvakultūrā;
c)
iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt akvakultūras atkarību no akvakultūrā izmantojamajām veterinārajām zālēm;
d)
veterināros vai farmaceitiskos pētījumus un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu attiecībā uz veterinārajām slimībām akvakultūrā, lai veicinātu veterināro zāļu pienācīgu izmantošanu;
e)
dalībvalstīs atzītu akvakultūras nozares veselības aizsardzības grupu izveidi un darbību;
f)
kompensāciju gliemju audzētājiem par darbību pagaidu pārtraukšanu ārkārtējas gliemju masveida mirstības dēļ, ja mirstības apjoms pārsniedz 20 % vai ja zaudējumi, kas radušies darbības pārtraukšanas dēļ, pārsniedz 35 % no attiecīgā uzņēmuma ikgadējā apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu to trīs kalendāro gadu laikā, kas ir pirms tā gada, kurā tika pārtrauktas darbības.
2. Atbalsts saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu neattiecas uz veterināro zāļu iegādi.
3. Saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu finansētu pētījumu rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu ziņošanu un publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
4. Atbalstu var piešķirt arī publisko tiesību subjektiem.
57. pants
Akvakultūras krājuma apdrošināšana
1. Lai aizsargātu akvakultūras audzētāju ienākumus, EJZF var sniegt ieguldījumu akvakultūras krājuma apdrošināšanā, kura sedz ekonomiskos zaudējumus, ko izraisa vismaz viens no turpmāk minētajiem apstākļiem:
a)
dabas katastrofas;
b)
nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi;
c)
pēkšņas izmaiņas ūdens kvalitātē un kvantitātē, par kurām operators nav atbildīgs;
d)
akvakultūras slimības, ražošanas iekārtu darbības traucējumi vai iznīcināšana, par ko operators nav atbildīgs.
2. To, vai ir radušies šā panta 1. punktā minētie apstākļi, oficiāli atzīst attiecīgā dalībvalsts.
3. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var iepriekš noteikt kritērijus, uz kuru pamata uzskata, ka ir piešķirta oficiāla atzīšana, kā minēts 2. punktā.
4. Atbalstu piešķir tikai par tādiem akvakultūras krājuma apdrošināšanas līgumiem, kuri sedz 1. punktā minētos ekonomiskos zaudējumus, kas pārsniedz 30 % no akvakultūras audzētāja gada vidējā apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz akvakultūras audzētāja vidējo apgrozījumu to trīs kalendāro gadu laikā, kas ir pirms tā gada, kurā radās ekonomiskie zaudējumi.
III NODAĻA
Zivsaimniecības un akvakultūras reģionu ilgtspējīga attīstība
1. iedaļa
Darbības joma un mērķi
58. pants
Darbības joma
EJZF atbalsta zivsaimniecības un akvakultūras reģionu ilgtspējīgu attīstību, ievērojot sabiedrības virzītas vietējās attīstības pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 32. pantā.
59. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 4. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
2. iedaļa
Vietējās partnerības un sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas
60. pants
Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas un zivsaimniecības vietējās rīcības grupas
1. Lai palīdzētu sasniegt 59. pantā minētos mērķus, sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas:
a)
nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares maksimālu iesaistīšanos piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības un akvakultūras reģionu ilgtspējīgā attīstībā;
b)
nodrošina to, lai vietējā sabiedrība pilnībā izmantotu jūrlietu, piekrastes un iekšējo ūdeņu attīstības sniegtās iespējas un gūtu labumu no tām, un jo īpaši palīdz mazām un panīkušām zvejas ostām maksimāli palielināt ar jūru saistītās iespējas, attīstot dažādotu infrastruktūru.
2. Stratēģijas ir saskanīgas ar attiecīgajā reģionā apzinātajām iespējām un vajadzībām un 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm. Stratēģijas var sniegties no tādām, kas orientētas tieši uz zivsaimniecību, līdz plašākām stratēģijām, kas vērstas uz dažādošanu zivsaimniecības reģionos. Stratēģijas ir kas vairāk par darbību vienkāršu apkopojumu vai nozares pasākumu uzskaitījumu.
61. pants
Zivsaimniecības vietējās rīcības grupas
1. EJZF vajadzībām vietējās rīcības grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 32. panta 2. punkta b) apakšpunktā, tiek sauktas par zivsaimniecības vietējām rīcības grupām (“ZVRG”).
2. ZVRG ierosina sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju, kuras pamatā ir vismaz šīs regulas 60. pantā norādītie elementi, un tās ir atbildīgas par tās īstenošanu.
3. ZVRG:
a)
plaši atspoguļo savas stratēģijas galveno mērķi un reģiona sociāli ekonomisko sastāvu, nodrošinot galveno ieinteresēto personu, tostarp privātā sektora, publiskā sektora un pilsoniskās sabiedrības, līdzsvarotu pārstāvību;
b)
nodrošina zvejniecības un/vai akvakultūras nozares ievērojamu pārstāvību.
4. Ja sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi, ZVRG atlases struktūra, kas darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem, arī pilda 3. punktā noteiktās prasības.
5. ZVRG var veikt arī papildu uzdevumus, kas pārsniedz minimālos uzdevumus, kuri noteikti 34. panta 3. punktā Regulā (ES) Nr. 1303/2013, ja šādus uzdevumus tām deleģējusi vadošā iestāde.
3. iedaļa
Atbilstīgās darbības
62. pants
EJZF atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai
1. Šādas darbības ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo iedaļu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/201335. pantam:
a)
sagatavošanās atbalsts;
b)
sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju īstenošana;
c)
sadarbības pasākumi;
d)
kārtējās izmaksas un aktivizēšana.
2. ZVRG var lūgt avansa maksājumu no vadošās iestādes, ja šāda iespēja ir paredzēta darbības programmā. Avansa maksājumu summa nepārsniedz 50 % no publiskā atbalsta, kas saistīts ar kārtējām izmaksām un aktivizēšanas izmaksām.
63. pants
Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju īstenošana
1. Atbalstu sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju īstenošanai var piešķirt šādiem mērķiem:
a)
pievienotās vērtības veidošana, darbvietu radīšana, jauniešu piesaistīšana un inovācijas veicināšana visos zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdes posmos;
b)
dažādošanas atbalstīšana komerciālās zvejas jomā un ārpus tās, mūžizglītības un darbvietu radīšanas veicināšana zivsaimniecības un akvakultūras reģionos;
c)
zivsaimniecības un akvakultūras reģionu vides resursu vairošana un izmantošana, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšanas darbības;
d)
sociālās labklājības un kultūras mantojuma, tostarp zvejas, akvakultūras un jūras kultūras mantojuma, veicināšana zivsaimniecības un akvakultūras reģionos;
e)
zivsaimniecības kopienu nozīmes stiprināšana vietējā attīstībā un vietējo zivsaimniecības resursu un jūrlietu darbību pārvaldība.
2. Šā panta 1. punktā minētais atbalsts var ietvert pasākumus, kas paredzēti šīs sadaļas I, II un IV nodaļā, izņemot 66. un 67. pantu, ar noteikumu, ka ir skaidrs loģisks pamats to pārvaldībai vietējā līmenī. Ja atbalstu piešķir darbībām, kas atbilst minētajiem pasākumiem, piemēro attiecīgos nosacījumus un katrai darbībai piemērojamo ieguldījumu apjomu, kas noteikts šīs sadaļas I, II un IV nodaļā.
64. pants
Sadarbības pasākumi
1. Atbalstu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. panta c) punktā, var piešķirt:
a)
starpteritoriju sadarbības vai transnacionālas sadarbības projektiem;
b)
kā tehnisku sagatavošanās atbalstu starpteritoriju sadarbības un transnacionālas sadarbības projektiem, ar nosacījumu, ka ZVRG var pierādīt, ka tās gatavojas projekta īstenošanai.
Šajā pantā termins “starpteritoriju sadarbība” ir sadarbība dalībvalsts iekšienē un termins “transnacionāla sadarbība” ir sadarbība starp teritorijām vairākās dalībvalstīs vai sadarbība starp vismaz vienu dalībvalsts teritoriju un vienu vai vairākām teritorijām trešās valstīs.
2. Šā panta īstenošanas nolūkos EJZF ietvaros par ZVRG partneriem var būt ne tikai citas ZVRG, bet arī vietēja mēroga publiskā un privātā sektora partnerība, kas īsteno sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju Savienībā vai ārpus tās.
3. Gadījumos, kad ZVRG neizvēlas sadarbības projektus, dalībvalstis izveido pienācīgu sistēmu sadarbības projektu veicināšanai. Vēlākais divus gadus pēc to darbības programmas apstiprināšanas dienas tās publisko valsts vai reģionālās administratīvās procedūras, kas attiecas uz transnacionālas sadarbības projektu atlasi, un atbilstīgo izmaksu sarakstu.
4. Administratīvus lēmumus par sadarbības projektiem pieņem ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc projekta iesniegšanas dienas.
5. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus apstiprinātos transnacionālās sadarbības projektus saskaņā ar 110. pantu.
IV NODAĻA
Ar tirdzniecību un apstrādi saistīti pasākumi
65. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 5. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
66. pants
Ražošanas un tirdzniecības plāni
1. EJZF atbalsta Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu.
2. Par izdevumiem, kas saistīti ar ražošanas un tirdzniecības plāniem, var pretendēt uz atbalstu no EJZF tikai pēc tam, kad dalībvalsts kompetentās iestādes ir apstiprinājušas Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. panta 5. punktā minēto gada ziņojumu.
3. Atbalsts, kas gadā piešķirts katrai ražotāju organizācijai saskaņā ar šo pantu, nepārsniedz 3 % no katras minētās ražotāju organizācijas iepriekšējos trīs kalendārajos gados tirgū laistās produkcijas gada vidējās vērtības. Jebkurai jaunatzītai ražotāju organizācijai minētais atbalsts nepārsniedz 3 % no tās biedru iepriekšējos trīs kalendārajos gados tirgū laistās produkcijas gada vidējās vērtības.
4. Pēc ražošanas un tirdzniecības plāna apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. panta 3. punktu attiecīgā dalībvalsts var piešķirt avansu 50 % apmērā no finansiālā atbalsta.
5. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir vienīgi ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām.
67. pants
Uzglabāšanas atbalsts
1. EJZF var atbalstīt kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas produktus, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1379/2013 II pielikumā, ar noteikumu, ka minētos produktus uzglabā saskaņā ar minētās Regulas 30. un 31. pantu, ievērojot šādus nosacījumus:
a)
uzglabāšanas atbalsta summa nepārsniedz attiecīgo produktu stabilizēšanai un uzglabāšanai vajadzīgo darbību tehnisko un finansiālo izmaksu summu;
b)
daudzumi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz uzglabāšanas atbalstu, nepārsniedz 15 % no attiecīgo produktu daudzuma gadā, ko ražotāju organizācija laidusi pārdošanā;
c)
finansiālais atbalsts gadā nepārsniedz 2 % no ražotāju organizācijas biedru tirgū laistās produkcijas gada vidējās vērtības 2009.-2011. gada laikposmā.
Piemērojot pirmās daļas c) apakšpunktu, ja ražotāju organizācijas biedri laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam nav laiduši tirgū produkciju, ņem vērā minēto biedru tirgū laistās produkcijas gada vidējo vērtību pirmajos trīs ražošanas gados.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, izbeidz līdz 2018. gada 31. decembrim.
3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir tikai tad, kad produkti ir nodoti lietošanai pārtikā.
4. Tehnisko un finansiālo izmaksu summu, kas piemērojama to teritorijās, dalībvalstis nosaka šādi:
a)
tehniskās izmaksas aprēķina katru gadu, pamatojoties uz tiešajām izmaksām, kas saistītas ar darbībām, kas vajadzīgas, lai stabilizētu un uzglabātu attiecīgos produktus;
b)
finansiālās izmaksas aprēķina katru gadu, izmantojot procentu likmi, ko katru gadu nosaka katrā dalībvalstī;
Šīs tehniskās un finansiālās izmaksas dara zināmas atklātībai.
5. Dalībvalstis veic kontroles, lai pārliecinātos par to, ka produkti, par kuriem saņem uzglabāšanas atbalstu, atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Šādu kontroļu vajadzībām uzglabāšanas atbalsta saņēmēji kārto krājumu uzskaites reģistru par katru produktu kategoriju, kas nodota uzglabāšanā un pēc tam atkal laista tirgū lietošanai pārtikā.
68. pants
Tirdzniecības pasākumi
1. EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecības pasākumus, kuru mērķis ir:
a)
izveidot ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas, kas jāatzīst saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 II nodaļu;
b)
meklēt jaunus tirgus un uzlabot apstākļus, lai laistu tirgū zvejas un akvakultūras produktus, tostarp:
i)
sugas ar tirgus potenciālu;
ii)
nevēlamas nozvejas no komerciālajiem krājumiem, kuras izkrautas saskaņā ar tehniskajiem pasākumiem, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā un Regulas (ES) Nr. 1379/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunktā;
iii)
zvejas un akvakultūras produktus, kas iegūti, izmantojot metodes ar mazu ietekmi uz vidi, vai bioloģiskās akvakultūras produktus Regulas (EK) Nr. 834/2007 nozīmē;
c)
uzlabot kvalitāti un pievienoto vērtību, veicinot:
i)
konkrēta produkta reģistrācijas pieteikuma iesniegšanu un iesaistīto operatoru pielāgošanos attiecīgajām atbilstības un sertifikācijas prasībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (37);
ii)
ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras produktu, tostarp mazapjoma piekrastes zvejas produktu, sertificēšanu un veicināšanu un videi nekaitīgu apstrādes metožu sertificēšanu un veicināšanu;
iii)
zvejas produktu tiešo tirdzniecību, ko veic mazapjoma un piekrastes zvejnieki vai zvejnieki, kuri zvejo no krasta;
iv)
produktu noformējumu un iepakojumu;
d)
veicināt ražošanas un tirgu pārredzamību un veikt tirgus izpēti, kā arī izpēti par Savienības atkarību no importa;
e)
veicināt zvejas vai akvakultūras produktu izsekojamību un attiecīgā gadījumā Savienības mēroga ekomarķējuma izveidi zvejas un akvakultūras produktiem, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1379/2013;
f)
izstrādāt MVU paredzētus standartlīgumus, kuri ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem;
g)
rīkot reģionālas, valsts vai transnacionālas informēšanas un reklāmas kampaņas, lai palielinātu sabiedrības izpratni par ilgtspējīgiem zvejas un akvakultūras produktiem.
2. Darbības, kas minētas 1. punktā, var ietvert ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības piegādes ķēdē.
Darbības, kas minētas 1. punkta g) apakšpunktā, nav orientētas uz komerciālām preču zīmēm.
69. pants
Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde
1. EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus zvejas un akvakultūras produktu apstrādē:
a)
kas veicina enerģijas taupīšanu vai mazina ietekmi uz vidi, arī ieguldījumus atkritumu apstrādē;
b)
kas uzlabo drošības, higiēnas, veselības un darba apstākļus;
c)
kas atbalsta tādu komerciālu zivju nozvejas apstrādi, kuras nevar būt paredzētas lietošanai pārtikā;
d)
kas attiecas uz galvenajās apstrādes darbībās radušos blakusproduktu apstrādi;
e)
kas attiecas uz bioloģiskās akvakultūras produktu apstrādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. un 7. pantu;
f)
kuru rezultātā rodas jauni vai uzlaboti produkti, jauni vai uzlaboti procesi vai jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas.
2. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav MVU, 1. punktā minēto atbalstu piešķir tikai ar finanšu instrumentiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 otrās daļas IV sadaļā.
V NODAĻA
Kompensācija par papildu izmaksām, kas tālākajos reģionos rodas saistībā ar zvejas un akvakultūras produktiem
70. pants
Kompensācijas režīms
1. EJZF var atbalstīt tādu papildu izmaksu kompensāciju, kuras radušās operatoriem tālāko reģionu, kas minēti LESD 349. pantā, dažu zvejas un akvakultūras produktu zvejniecībā, audzēšanā, apstrādē un tirdzniecībā.
2. Katra attiecīgā dalībvalsts sagatavo sarakstu, kurā 1. punktā minētajiem reģioniem norāda zvejas un akvakultūras produktus un šo produktu daudzumus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju.
3. Sagatavojot 2. punktā minēto sarakstu un daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP noteikumiem.
4. Kompensāciju nepiešķir par zvejas un akvakultūras produktiem:
a)
kurus nozvejojuši trešās valsts kuģi, izņemot Venecuēlas karoga zvejas kuģus, kas darbojas Savienības ūdeņos;
b)
kurus nozvejojuši Savienības zvejas kuģi, kas nav reģistrēti kāda no 1. punktā minēto reģionu ostām;
c)
kuri importēti no trešām valstīm.
5. Šā panta 4. punkta b) apakšpunktu nepiemēro, ja attiecīgajā tālākajā reģionā esošā apstrādes nozares jauda pārsniedz saskaņā ar attiecīgā reģiona kompensācijas plānu piegādāto izejvielu daudzumu.
6. Šādi operatori ir tiesīgi saņemt kompensāciju:
a)
fiziska vai juridiska persona, kas izmanto ražošanas līdzekļus, lai iegūtu zvejas vai akvakultūras produktus ar mērķi tos laist tirgū;
b)
tādu kuģu īpašnieki vai operatori, kas reģistrēti 1. punktā minēto reģionu ostās un kas darbojas minētajos reģionos, vai šādu īpašnieku vai operatoru apvienības;
c)
operatori apstrādes un tirdzniecības sektorā vai šādu operatoru apvienības.
71. pants
Kompensācijas aprēķināšana
Kompensāciju maksā 70. panta 6. punktā minētajiem operatoriem, kuri veic darbības 70. panta 1. punktā minētajos reģionos, un ņem vērā:
a)
attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu vai produktu kategoriju - papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ; un
b)
visus citus publiskās intervences veidus, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.
72. pants
Kompensācijas plāns
1. Attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai katram 70. panta 1. punktā minētajam reģionam izstrādātu kompensācijas plānu. Minētajā plānā ietver 70. pantā minēto zvejas un akvakultūras produktu sarakstu, daudzumus un operatoru veidu, 71. pantā minēto kompensācijas apjomu un 97. pantā minēto vadošo iestādi. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros izklāsta savu lēmumu par to, vai tā apstiprina šādus kompensācijas plānus.
2. Dalībvalstis var grozīt 1. punktā minētā kompensācijas plāna saturu. Šādus grozījumus dalībvalstis iesniedz Komisijai. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros izklāsta savu lēmumu par to, vai tā apstiprina minētos grozījumus..
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka kompensācijas plāna struktūru. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ.
73. pants
Valsts atbalsts kompensācijas plānu īstenošanai
Dalībvalstis var piešķirt papildu finansējumu 72. pantā minēto kompensācijas plānu īstenošanai. Šādos gadījumos dalībvalstis Komisijai paziņo par piešķirto valsts atbalstu, kuru Komisija var apstiprināt saskaņā ar šo regulu kā daļu no minētajiem plāniem. Attiecībā uz valsts atbalstu, par kuru tiek paziņots, uzskata, ka par to ir paziņots LESD 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē.
VI NODAĻA
KZP papildu pasākumi dalītā pārvaldībā
74. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no 2. panta, šo nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Savienības teritorijas.
75. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 3. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
76. pants
Kontrole un izpilde
1. EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 1224/2009.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
tehnoloģijas, tostarp datoraparatūru un programmatūru, kuģu noteikšanas sistēmu (VDS), videonovērošanas sistēmu (CCTV) un IT tīklu iegāde, uzstādīšana un izstrāde ar zivsaimniecību saistīto datu apkopošanai, administrēšanai, validēšanai, analizēšanai, riska pārvaldībai, norādīšanai (izmantojot ar kontroli saistītas tīmekļa vietnes) un apmaiņai un paraugu vākšanas metožu izstrādei, kā arī to savienošana ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām;
b)
to komponentu, tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde, iegāde un uzstādīšana, kas ir vajadzīgi, lai zvejā un zvejas produktu tirdzniecībā iesaistītie dalībnieki varētu nosūtīt datus attiecīgajām dalībvalsts un Savienības iestādēm; tas ietver arī komponentus, kas vajadzīgi elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS), kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS) un automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), ko izmanto kontroles vajadzībām;
c)
to komponentu, tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde, iegāde un uzstādīšana, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 58. pantā;
d)
programmu par datu apmaiņu un to analīzi dalībvalstu starpā īstenošana;
e)
patruļas kuģu, gaisa kuģu un helikopteru modernizācija un iegāde, ar noteikumu, ka tos izmanto zvejniecības kontrolei vismaz 60 % no to kopējā ekspluatācijas laikposma gadā;
f)
citu kontroles līdzekļu, tostarp dzinēja jaudas mērīšanas ierīču un svēršanas iekārtu, iegāde;
g)
ar zvejas kontroli saistītu inovatīvu kontroles un uzraudzības sistēmu izstrāde un izmēģinājuma projektu īstenošana, tostarp zivju DNS analīze vai ar kontroli saistītu tīmekļa vietņu izveide;
h)
par zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību atbildīgā personāla mācību un apmaiņas programmas, arī starp dalībvalstīm;
i)
izmaksu un ieguvumu analīze, kā arī novērtējumi par kompetento iestāžu veiktajām revīzijām un izdevumiem, kas saistīti ar uzraudzību, kontroli un pārraudzību;
j)
iniciatīvas, tostarp semināru rīkošanu un plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, kuru mērķis ir uzlabot gan zvejnieku un citu ieinteresēto personu, piemēram, inspektoru, prokuroru un tiesnešu, gan plašas sabiedrības izpratni par nepieciešamību apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un par KZP noteikumu izpildi;
k)
darbības izmaksas, kas radušās, veicot stingrāku kontroli krājumiem, kuriem piemēro īpašas kontroles un inspekcijas programmas, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu, un kontroles koordināciju atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005 (38) 15. pantam;
l)
programmas, kas saistītas ar tāda rīcības plāna īstenošanu, kurš paredzēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 102. panta 4. punktu, tostarp jebkādas darbības izmaksas.
3. Šā panta 2. punkta h) līdz l) apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tie ir saistīti ar publiskās iestādes veiktām kontroles darbībām.
4. Šā panta 2. punkta d) un h) apakšpunktā minēto pasākumu gadījumā attiecīgās dalībvalstis izraugās vadošās iestādes, kas ir atbildīgas par projektu.
77. pants
Datu vākšana
1. EJZF atbalsta datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta 1. un 2. punktā un kā sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 199/2008.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
datu vākšana, pārvaldība un izmantošana zinātniskās analīzes un KZP īstenošanas vajadzībām;
b)
valsts, starptautiskas un vietējā līmeņa daudzgadu paraugu ņemšanas programmas, ar noteikumu, ka tās attiecas uz krājumiem, kuri ietilpst KZP;
c)
komerciālas zvejas un atpūtas zvejas uzraudzība jūrā, tostarp uzraudzība attiecībā uz jūras organismu, piemēram, jūras zīdītāju un putnu, piezveju;
d)
pētnieciskas uzskaites jūrā;
e)
dalībvalstu un reģionālo iestāžu pārstāvju dalība reģionālās koordinācijas sanāksmēs, sanāksmēs, ko rīko reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas, kurās Savienība ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja, un sanāksmēs, ko rīko starptautiskas organizācijas, kuras sniedz zinātniskus ieteikumus;
f)
datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmu uzlabošana un eksperimentālo pētījumu īstenošana nolūkā uzlabot pašreizējās datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmas.
VII NODAĻA
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciatīvas
78. pants
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciatīvas
1. Nepārsniedzot robežlielumu 6 % apmērā no darbības programmas kopējās summas, EJZF pēc dalībvalsts iniciatīvas var atbalstīt:
a)
tehniskās palīdzības pasākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 59. panta 1. punktā;
b)
valsts mēroga tīklu izveidi, kuru mērķis ir informācijas izplatīšana, spēju veidošana, paraugprakses apmaiņa un dalībvalsts teritorijā izveidotu ZVRG sadarbības atbalstīšana.
2. Pienācīgi pamatotos apstākļos 1. punktā minēto robežlielumu izņēmuma kārtā drīkst pārsniegt.
VIII NODAĻA
Dalītā pārvaldībā finansēti IJP pasākumi
79. pants
Konkrēti mērķi
1. Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz sasniegt 6. panta 6. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus, tostarp:
a)
integrētu jūras uzraudzību (IJU), un jo īpaši vienotu informācijas apmaiņas vidi (CISE) ar mērķi pārraudzīt Savienības jūrlietu jomu;
b)
veicinātu jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību neskarot šīs regulas 37. pantu, un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu un dotu iespēju precīzāk noteikt to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi, jo īpaši saistībā ar Direktīvu 2008/56/EK.
2. Grozījumi darbības programmā attiecībā uz 1. punktā minētajiem pasākumiem neizraisa 13. panta 7. punktā minēto kopējā finansiālā piešķīruma pieaugumu.
80. pants
Atbilstīgās darbības
1. EJZF var atbalstīt darbības atbilstīgi 79. pantā izklāstītajiem mērķiem, piemēram, darbības, kas:
a)
palīdz sasniegt IJU mērķus un jo īpaši CISE mērķus;
b)
aizsargā jūras vidi, jo īpaši tās bioloģisko daudzveidību un aizsargājamās jūras teritorijas, piemēram, Natura 2000 teritorijas, saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti Direktīvā 92/43/EEK un Direktīvā 2009/14/EK;
c)
uzlabo zināšanas par jūras vides stāvokli, lai izveidotu uzraudzības programmas un to pasākumu programmas, kas paredzēti Direktīvā 2008/56/EK, atbilstīgi pienākumiem, kas noteikti minētajā direktīvā.
2. Valsts administrācijas personāla algu izmaksas netiek uzskatītas par atbilstīgām darbības izmaksām.
VI SADAĻA
TIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ FINANSĒTI PASĀKUMI
I NODAĻA
Integrētā jūrlietu politika
81. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no 2. panta, šo nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Savienības teritorijas.
82. pants
Darbības joma un mērķi
Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz izvērst Savienības IJP izstrādi un īstenošanu. Tas:
a)
sekmē jūrlietu un piekrastes jautājumu integrētas pārvaldības izveidi un īstenošanu, jo īpaši:
i)
veicinot darbības, kas rosina dalībvalstis un to reģionus izstrādāt, ieviest vai īstenot integrētu jūrlietu pārvaldību;
ii)
veicinot dialogu un sadarbību ar un starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ieinteresētajām personām par jūras vides un jūrlietu jautājumiem, tostarp izstrādājot un īstenojot integrētas jūras baseina stratēģijas, ņemot vērā līdzsvarotu pieeju visos jūras baseinos, kā arī jūras baseinu un zemjūras baseinu specifiskās īpatnības un, attiecīgā gadījumā, attiecīgas makroreģionālas stratēģijas;
iii)
veicinot starpnozaru sadarbības platformas un tīklus, kuros darbojas pārstāvji no publiskā sektora iestādēm valsts, reģionālā un vietējā līmenī, nozares, tostarp tūrisma nozares, pētniecības aprindas, iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri;
iv)
uzlabojot dalībvalstu sadarbību, starp to kompetentajām iestādēm apmainoties ar informāciju un paraugpraksi;
v)
veicinot paraugprakses apmaiņu un dialogu starptautiskā līmenī, arī divpusēju dialogu ar trešām valstīm, ņemot vērā UNCLOS un attiecīgās spēkā esošās starptautiskās konvencijas, kas balstās uz UNCLOS, neskarot citus nolīgumus vai vienošanās, kas varētu būt noslēgtas starp Savienības un attiecīgajām trešām valstīm. Vajadzības gadījumā šāds dialogs ietver efektīvas pārrunas par UNCLOS ratifikāciju un īstenošanu;
vi)
palielinot publiskā sektora iestāžu, privātā sektora un plašas sabiedrības informētību par integrētu pieeju jūrlietām un palielinot tās pamanāmību;
b)
palīdz izstrādāt starpnozaru iniciatīvas, kas savstarpēji nāk par labu dažādām jūrlietu nozarēm un/vai nozaru politikas virzieniem, ņemot vērā jau esošus instrumentus un iniciatīvas un balstoties uz tām, tādas kā:
i)
IJU ar mērķi pastiprināt drošu, nekaitīgu un ilgtspējīgu jūras telpas izmantošanu, it īpaši uzlabojot efektivitāti un lietderīgumu, veicot informācijas apmaiņu starp nozarēm un pāri robežām, vienlaikus ņemot vērā pašreizējos un turpmākos sadarbības mehānismus un sistēmas;
ii)
jūras telpiskā plānošana un integrēti piekrastes zonas pārvaldības procesi;
iii)
plašu un publiski pieejamu augstas kvalitātes datu par jūru un tādas zināšanu bāzes, kas veicina minēto datu un zināšanu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu dažādās lietotāju grupās, pakāpeniska izstrāde, tādējādi novēršot darba dublēšanos; minētajā nolūkā vislabākajā iespējamā veidā izmanto jau esošās Savienības un dalībvalstu programmas;
c)
atbalsta ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un jaunas tehnoloģijas jaunās un perspektīvās jūras nozarēs, kā arī piekrastes, salu un tālākajos reģionos Savienībā, tādējādi papildinot iedibinātas nozaru un valsts mēroga darbības;
d)
veicina jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu un dod iespēju precīzāk noteikt to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi, atbilstīgi mērķim sasniegt un uzturēt labu vides stāvokli, kā tas paredzēts Direktīvā 2008/56/EK.
83. pants
Atbilstīgās darbības
1. EJZF var atbalstīt darbības, kas ir saskaņā ar 82. pantā izklāstītajiem mērķiem, tādas kā:
a)
pētījumi;
b)
projekti, tostarp izmēģinājuma projekti un sadarbības projekti;
c)
sabiedrības informēšana un apmaiņa ar paraugpraksi, izpratnes veicināšanas kampaņas un saistītie saziņas un izplatīšanas pasākumi, piemēram, publicitātes kampaņas, pasākumi, tīmekļa vietņu izveidošana un uzturēšana, un ieinteresēto personu platformas;
d)
konferences, semināri, forumi un darbsemināri;
e)
koordinācijas darbības, tostarp informācijas kopīgas izmantošanas tīkli un atbalsts jūras baseina stratēģiju izstrādei;
f)
tādu IT sistēmu un tīklu izveide, ekspluatācija un uzturēšana, kas nodrošina datu apkopošanu, administrēšanu, validēšanu, analīzi un apmaiņu un paraugu vākšanas metožu izstrādi, kā arī savienojumu ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām;
g)
mācību projekti tādu zināšanu, profesionālo kvalifikāciju un pasākumu attīstīšanai, kuru mērķis ir veicināt profesionālo attīstību jūrlietu nozarē.
2. Lai sasniegtu konkrēto mērķi izstrādāt 82. panta b) punktā minētās pārrobežu un starpnozaru darbības, EJZF var atbalstīt:
a)
IJU tehnisko līdzekļu izstrādi un ieviešanu, jo īpaši tādēļ, lai atbalstītu CISE izvēršanu, ekspluatāciju un uzturēšanu ar mērķi veicināt starpnozaru un pārrobežu uzraudzības informācijas apmaiņu, kas savstarpēji saistītu visas lietotāju grupas, ņemot vērā attiecīgās nozaru politikas tendences attiecībā uz uzraudzību un, vajadzības gadījumā, palīdzot tās attiecīgi attīstīt;
b)
dalībvalstu vai reģionu darba daudzpusējas un divpusējas koordinācijas un sadarbības pasākumus, kuru mērķis ir jūras telpiskās plānošanas un integrētas piekrastes zonas pārvaldības izstrāde, ieskaitot izdevumus, kas saistīti ar datu kopīgas izmantošanas un uzraudzības sistēmām un praksi, novērtēšanas darbībām, ekspertu tīklu izveidi un darbību, un tādas programmas izstrādi, kuras mērķis ir veidot dalībvalstu spējas jūras telpiskās plānošanas īstenošanā;
c)
iniciatīvas ar mērķi līdzfinansēt, iegādāties un uzturēt jūras novērojumu sistēmu un tehniskos līdzekļus, lai izstrādātu, izveidotu un ekspluatētu funkcionējošu Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla sistēmu, kuras mērķis ir atvieglot jūras datu un zināšanu vākšanu, iegūšanu, apkopošanu, apstrādi, kvalitātes kontroli, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu ar dalībvalstu un/vai attiecīgu starptautisku iestāžu sadarbības palīdzību.
II NODAĻA
KZP un IJP papildu pasākumi tiešā pārvaldībā
84. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no 2. panta, šo nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Savienības teritorijas.
85. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētie pasākumi palīdz īstenot KZP un IJP, jo īpaši attiecībā uz:
a)
zinātnisko ieteikumu vākšanu, pārvaldību un izplatīšanu saskaņā ar KZP;
b)
konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem saskaņā ar KZP;
c)
brīvprātīgām iemaksām starptautiskās organizācijās;
d)
konsultatīvajām padomēm;
e)
tirgus izpēti;
f)
KZP un IJP saziņas pasākumiem.
86. pants
Zinātniskie ieteikumi un zināšanas
1. EJZF var atbalstīt zinātnisko rezultātu sasniegšanu, jo īpaši lietišķās pētniecības projektus, kas tieši saistīti ar zinātnisko un sociālekonomisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, ar mērķi pieņemt pareizus un efektīvus zivsaimniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
pētījumi un izmēģinājuma projekti, kas nepieciešami KZP īstenošanai un izstrādei, ieskaitot ilgtspējīgas zvejniecības un akvakultūras pārvaldības alternatīvas metodes, tostarp konsultatīvajās padomēs;
b)
zinātnisko atzinumu un ieteikumu sagatavošana un sniegšana, ko veic zinātniskas struktūras, tostarp starptautiskas konsultatīvas struktūras, kas atbild par krājumu novērtēšanu, neatkarīgi eksperti un pētniecības iestādes;
c)
ekspertu piedalīšanās darba grupu sanāksmēs par zinātniskiem un tehniskiem zivsaimniecības jautājumiem, piemēram, ZZTEK, kā arī starptautiskās konsultatīvās struktūrās un sanāksmēs, kurās var būt nepieciešams zivsaimniecības un akvakultūru speciālistu ieguldījums;
d)
pētnieciskas uzskaites jūrā, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 199/2008 12. panta 2. punktā, zonās, kurās Savienības kuģi darbojas saskaņā ar ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 31. pantā;
e)
Komisijas izdevumi, kas radušies par pakalpojumiem, kuri saistīti ar datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, ar zivsaimniecības ekspertu sanāksmju organizēšanu un pārvaldību un ar gada darba programmu pārvaldību, kas saistītas ar zinātnisko un tehnisko lietpratību zivsaimniecības jautājumos, ar datu pieprasījumu un datu kopu apstrādi un ar sagatavošanas darbu, kura mērķis ir zinātnisko atzinumu un ieteikumu sniegšana;
f)
dalībvalstu sadarbības pasākumi datu vākšanas jomā, ieskaitot dažādās reģionālās ieinteresētās personas un reģionalizētu datubāzu izveidi un uzturēšanu tādu datu glabāšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kas noder reģionālai sadarbībai un uzlabo datu vākšanas un pārvaldības darbības, kā arī uzlabo zinātnisko lietpratību zivsaimniecības pārvaldības atbalstam.
87. pants
Kontrole un izpilde
1. EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, kā paredzēts Regulas ES) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 1224/2009.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
patruļas kuģu, gaisa kuģu un helikopteru iegāde un/vai fraktēšana, ko kopīgi veic vairākas dalībvalstis, kuras pieder pie viena ģeogrāfiskā apgabala, ar noteikumu, ka tos izmanto zvejniecības kontrolei vismaz 60 % no visa izmantošanas laikposma gadā;
b)
izdevumi, kas saistīti ar jaunu kontroles tehnoloģiju novērtēšanu un izstrādi, kā arī datu apmaiņas nodrošināšanas procesi;
c)
visi darbības izdevumi, kas saistīti ar kontroli un izvērtēšanu, ko veic Komisija attiecībā uz KZP īstenošanu, jo īpaši ar pārbaudēm, inspekcijām un revīzijas misijām, aprīkojumu un mācībām Komisijas amatpersonām, sanāksmju organizēšanu un piedalīšanos tajās, tostarp ar informācijas un paraugprakses apmaiņu dalībvalstu vidū, pētījumiem, IT pakalpojumiem un piegādātājiem un Komisijas veiktu inspekcijas līdzekļu fraktēšanu vai iegādi, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 IX un X sadaļā.
3. Lai pastiprinātu un standartizētu kontroli, EJZF var palīdzēt īstenot transnacionālus projektus, kuru mērķis ir izstrādāt un pārbaudīt starpvalstu kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk izklāstītas Regulā (EK) Nr. 1224/2009.
4. Uz atbalstu var pretendēt jo īpaši šāda veida darbības:
a)
starptautiskas mācību programmas personālam, kas ir atbildīgs par zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību;
b)
iniciatīvas, tostarp semināri un plašsaziņas līdzekļi, kuru mērķis ir Savienībā standartizēt regulu interpretēšanu un ar tām saistīto kontroli.
5. Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto darbību gadījumā par atbalsta saņēmēju izraugās tikai vienu no attiecīgajām dalībvalstīm.
88. pants
Brīvprātīgas finansiālās iemaksas starptautiskās organizācijās
EJZF var atbalstīt šāda veida darbības starptautisko attiecību jomā:
a)
finansiālas iemaksas, kas sniegtas Apvienoto Nāciju Organizācijai, kā arī brīvprātīgs finansējums, kas sniegts jebkurai starptautiskai organizācijai, kas darbojas jūras tiesību jomā;
b)
finansiālas iemaksas sagatavošanas darbos, kas saistīti ar jaunām starptautiskām organizācijām vai jauniem starptautiskiem līgumiem, kas ir Savienības interesēs;
c)
finansiālas iemaksas starptautisku organizāciju īstenotā darbā vai programmās, kas Savienībai ir īpaši svarīgas;
d)
finansiālas iemaksas ikvienā darbībā (arī līgumslēdzēju pušu darba sanāksmēs, neoficiālās vai ārkārtas sanāksmēs), kas atbalsta Savienības intereses starptautiskās organizācijās un stiprina sadarbību ar tās partneriem minētajās organizācijās. Šajā sakarībā, ja Savienības interesēs kļūst nepieciešama trešo valstu pārstāvju klātbūtne starptautisku forumu un organizāciju sarunās un sanāksmēs, EJZF var segt viņu dalības izmaksas.
89. pants
Konsultatīvās padomes
1. EJZF atbalsta ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantu izveidotu konsultatīvo padomju darbības izmaksas.
2. Konsultatīvā padome, kas ir juridiska persona, var iesniegt pieteikumu Savienības atbalsta saņemšanai kā struktūra, kas tiecas sasniegt mērķi Eiropas vispārējās interesēs.
90. pants
Tirgus izpēte
EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 42. pantu.
91. pants
KZP un IJP saziņas pasākumi
EJZF var atbalstīt:
a)
ar KZP un IJP saistītu informēšanas un saziņas pasākumu izmaksas, tostarp:
i)
izmaksas par dažādu mērķa grupu specifiskajām vajadzībām pielāgotu materiālu sagatavošanu, tulkošanu un izplatīšanu rakstiskā, audiovizuālā un elektroniskā formā;
ii)
tādu pasākumu un sanāksmju sagatavošanas un organizēšanas izmaksas, kuru mērķis ir informēt dažādas aprindas, kuras ietekmē KZP un IJP, vai apkopot to viedokļus;
b)
to ekspertu un ieinteresēto personu pārstāvju ceļa un uzturēšanās izmaksas, kurus Komisija ir uzaicinājusi uz sanāksmēm;
c)
izmaksas par korporatīvo komunikāciju attiecībā uz Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem.
III NODAĻA
Tehniskā palīdzība
92. pants
Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas
Nepārsniedzot robežlielumu 1,1 % apjomā no fonda līdzekļiem, EJZF pēc Komisijas iniciatīvas var atbalstīt:
a)
tehniskās palīdzības pasākumus, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 58. pantā;
b)
ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu sagatavošanu, uzraudzību un novērtējumu un Savienības dalību reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijās. Attiecīgie pasākumi ir pētījumi, sanāksmes, ekspertu piedalīšanās, pagaidu personāla izmaksas, informācijas darbības un jebkādas citas administratīvas izmaksas vai izmaksas, kas izriet no Komisijas zinātniskas vai tehniskas palīdzības;
c)
tāda ZVRG Eiropas tīkla izveidi, kura mērķis ir spēju veidošana, informācijas izplatīšana, pieredzes un paraugprakses apmaiņa un ZVRG sadarbības atbalstīšana. Minētais tīkls sadarbojas ar vietējās attīstības tīklu veidošanas un tehniskā atbalsta struktūrām, kas izveidotas ar ERAF, ESF un ELFLA, saistībā ar vietējās attīstības pasākumiem un transnacionālu sadarbību.
VII SADAĻA
ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
93. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro pasākumiem, kurus finansē dalītā pārvaldībā, kā izklāstīts V sadaļā.
II NODAĻA
Izpildes mehānisms
1. iedaļa
Atbalsts no EJZF
94. pants
Līdzfinansējuma likmju noteikšana
1. Pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 19. pantu, ar kuriem apstiprina darbības programmu, Komisija nosaka EJZF maksimālo ieguldījumu minētajā programmā.
2. EJZF ieguldījumu aprēķina, pamatojoties uz atbilstīgo publisko izdevumu summu.
Darbības programmā nosaka EJZF ieguldījuma likmi, kas piemērojama 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm. EJZF ieguldījuma maksimālā likme ir 75 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem, un EJZF ieguldījuma minimālā likme ir 20 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem.
3. Atkāpjoties no 2. punkta, EJZF ieguldījums ir:
a)
100 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem 67. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam;
b)
100 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem 70. pantā minētajam kompensācijas režīmam;
c)
50 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem atbalstam, kas minēts 33. un 34. pantā un 41. panta 2. punktā;
d)
70 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem 76. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajam atbalstam;
e)
90 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem atbalstam, kas minēts 76. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā un f) līdz l) apakšpunktā;
f)
80 % no atbilstīgajiem izdevumiem atbalstam, kas minēts 77. pantā.
4. Atkāpjoties no 2. punkta, maksimālo EJZF ieguldījuma likmi, ko piemēro Savienības prioritātes konkrētajiem mērķiem, palielina par desmit procentpunktiem, ja visu 6. panta 4. punktā noteikto Savienības prioritāti īsteno, pamatojoties uz sabiedrības virzītu vietējo attīstību.
95. pants
Publiskā atbalsta intensitāte
1. Dalībvalstis piemēro publiskā atbalsta maksimālo intensitāti 50 % apmērā no darbības kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti 100 % apmērā no darbības atbilstīgajiem izdevumiem, ja:
a)
atbalsta saņēmējs ir publisko tiesību subjekts vai uzņēmums, kam ir uzticēts veikt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, kā minēts LESD 106. panta 2. punktā, ja atbalsts ir sniegts šādu pakalpojumu veikšanai;
b)
darbība ir saistīta ar 67. pantā minēto uzglabāšanas atbalstu;
c)
darbība ir saistīta ar 70. pantā minēto kompensācijas režīmu;
d)
darbība ir saistīta ar 77. pantā minēto datu vākšanu;
e)
darbība ir saistīta ar 33. vai 34. pantā minēto atbalstu vai 54., 55. vai 56. pantā minēto kompensāciju;
f)
darbība ir saistīta ar 80. pantā minētajiem IJP pasākumiem.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti 50-100 % apmērā no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem, ja:
a)
darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas I, II vai IV nodaļu, un tā atbilst visiem šādiem kritērijiem:
i)
kopīgas intereses;
ii)
kolektīvs atbalsta saņēmējs;
iii)
vajadzības gadījumā tai ir inovatīvi elementi vietējā līmenī;
b)
darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas III nodaļu, tā atbilst vienam no kritērijiem, kas izklāstīti šā punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā, un tiek sniegta publiska piekļuve tās rezultātiem.
4. Atkāpjoties no 1. punkta, publiskā atbalsta intensitātei piemēro papildu procentpunktus konkrētiem darbību veidiem, kā noteikts I pielikumā.
5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka, kā dažādos publiskā atbalsta intensitātes procentpunktus piemēro gadījumā, kad ir izpildīti vairāki I pielikuma nosacījumi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
96. pants
Papildu izmaksu vai negūto ienākumu aprēķināšana
Ja atbalsts ir piešķirts, pamatojoties uz papildu izmaksām vai negūtajiem ienākumiem, dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgie aprēķini ir atbilstoši, pareizi un iepriekš noteikti, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķinu.
III nodaļa
Pārvaldības un kontroles sistēmas
97. pants
Vadošā iestāde
1. Papildus vispārējiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. pantā, vadošā iestāde:
a)
katru gadu līdz 31. martam Komisijai sniedz attiecīgos summāros datus par laikposmā līdz iepriekšējā kalendārā gada beigām finansēšanai izvēlētajām darbībām, tostarp galveno informāciju par atbalsta saņēmēju un pašu darbību;
b)
nodrošina darbības programmas publicitāti, potenciālos atbalsta saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos un sociālos partnerus, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā iesaistītās struktūras un attiecīgās nevalstiskās organizācijas, tostarp vides aizsardzības organizācijas, informējot par programmas piedāvātajām iespējām un par noteikumiem piekļuves iegūšanai programmas finansējumam;
c)
nodrošina darbības programmas publicitāti, informējot atbalsta saņēmējus par Savienības ieguldījumu un plašu sabiedrību par Savienības lomu programmā.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par 1. punkta a) apakšpunktā minēto datu iesniegšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
98. pants
Finanšu datu nosūtīšana
1. Līdz 31. janvārim un līdz 31. jūlijam dalībvalstis Komisijai elektroniski nosūta aplēses par summu, saistībā ar kuru tās paredzējušas iesniegt maksājumu pieteikumus attiecībā uz pašreizējo un nākamo finanšu gadu.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka paraugu, ko izmanto, iesniedzot Komisijai finanšu datus. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
IV NODAĻA
Dalībvalstu veikta kontrole
99. pants
Dalībvalstu veiktas finanšu korekcijas
1. Papildus finanšu korekcijām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 143. pantā, dalībvalstis veic finanšu korekcijas, ja atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā.
2. Saistībā ar 1. punktā minētajām finanšu korekcijām dalībvalstis nosaka korekcijas summu, kas ir samērīga, ņemot vērā atbalsta saņēmēja izdarītā pārkāpuma vai nodarījuma veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un EJZF ieguldījuma ietekmi uz atbalsta saņēmēja saimniecisko darbību.
V NODAĻA
Komisijas veikta kontrole
1. iedaļa
Pārtraukšana un apturēšana
100. pants
Maksājuma termiņa pārtraukšana
1. Papildus kritērijiem, kas ļauj pārtraukt maksājuma termiņu un uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 83. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 nozīmē var pārtraukt pieprasīta starpposma maksājuma termiņu, ja dalībvalstis neievēro savus pienākumus saskaņā ar KZP un tas ietekmē izdevumus, kas iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums.
2. Pirms 1. punktā minētās starpposma maksājuma termiņa pārtraukšanas Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko atzīst, ka pastāv pierādījumi par to, ka nav ievēroti KZP noteiktie pienākumi. Pirms Komisija pieņem šādus īstenošanas aktus, tā nekavējoties informē attiecīgo dalībvalsti par šādiem pierādījumiem vai uzticamu informāciju, un dalībvalstij ir iespēja saprātīgā laikposmā sniegt savus apsvērumus.
3. Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieprasījums, saistīto starpposma maksājumu pārtraukšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.
101. pants
Maksājumu apturēšana
1. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 142. pantam Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, pilnībā vai daļēji apturot visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus gadījumā, kad dalībvalsts ievērojamā apmērā nav pildījusi KZP noteiktos pienākumus, kas ietekmē izdevumus, kuri iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar ko pieprasīts starpposma maksājums.
2. Pirms 1. punktā minētās starpposma maksājuma apturēšanas Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko atzīst, ka dalībvalsts nav pildījusi KZP noteiktos pienākumus. Pirms Komisija pieņem šādu īstenošanas aktu, tā nekavējoties informē attiecīgo dalībvalsti par šādiem datiem vai uzticamu informāciju, un dalībvalstij ir iespēja sniegt savus apsvērumus par šo lietu.
3. Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieprasījums, saistīto starpposma maksājumu apturēšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā nopietnas noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.
102. pants
Komisijas pilnvaras
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka 100. pantā minētos noteikumu neievērošanas gadījumus un 101. panta 1. punktā minētos nopietnus noteikumu neievērošanas gadījumus, kuri izriet no attiecīgajiem KZP noteikumiem, kas ir būtiski jūras bioloģisko resursu saglabāšanai.
2. iedaļa
Informācijas apmaiņa un finanšu korekcijas
103. pants
Piekļuve informācijai
Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta Komisijai normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņēmušas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, kas saistīti ar KZP, ja šie akti rada finansiālu ietekmi uz EJZF.
104. pants
Konfidencialitāte
1. Dalībvalstis un Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tās informācijas konfidencialitāti, kura paziņota vai iegūta, veicot kontroles uz vietas vai grāmatojumu noskaidrošanu saskaņā ar šo regulu.
2. Šā panta 1. punktā minētajai informācijai piemēro principus, kas minēti Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (39) 8. pantā.
105. pants
Komisijas veikta finanšu korekcija
1. Papildus gadījumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punktā, 85. pantā un 144. panta 1. punktā, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko veic finanšu korekcijas, pilnībā vai daļēji atceļot Savienības ieguldījumu darbības programmā, ja pēc vajadzīgās pārbaudes tā secina, ka:
a)
apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ietekmē gadījumi, kad atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā, un dalībvalsts nav tos izlabojusi līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai;
b)
apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts nopietni nav ievērojusi KZP noteikumus, un tādēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 101. pantu, un kad attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi.
2. Komisija lemj par korekcijas summu, ņemot vērā dalībvalsts vai atbalsta saņēmēja pieļautās nopietnās KZP noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos, un EJZF ieguldījuma nozīmi attiecīgā atbalsta saņēmēja saimnieciskajā darbībā.
3. Ja nav iespējams precīzi noteikt dalībvalsts ar KZP noteikumu neievērošanu saistīto izdevumu summu, Komisija piemēro vienotu likmi vai ekstrapolētu finanšu korekciju saskaņā ar 4. punktu.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 126. pantu, kurā nosaka kārtību piemērojamās finanšu korekcijas apmēra noteikšanai un kritērijus vienotas likmes vai ekstrapolētu finanšu korekciju piemērošanai.
106. pants
Procedūra
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 145. pantu piemēro mutatis mutandis, ja Komisija ierosina finanšu korekciju, kas minēta šīs regulas 105. pantā.
VI NODAĻA
Uzraudzība, novērtēšana, informācija un komunikācija
1. iedaļa
Kopējas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveide un mērķi
107. pants
Uzraudzības un novērtēšanas sistēma
1. Lai vērtētu EJZF darbības rezultātus, izveido kopīgu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, ko piemēro EJZF darbībām tiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu efektīvu darbības rezultātu novērtējumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka minētās sistēmas saturu un uzbūvi.
2. EJZF vispārējo ietekmi aplūko attiecībā pret 6. pantā norādītajām Savienības prioritātēm.
Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka minētajām Savienības prioritātēm specifisku rādītāju kopumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Dalībvalstis iesniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai ļautu veikt attiecīgo pasākumu uzraudzību un novērtēšanu. Komisija ņem vērā datu vajadzības un potenciālo datu avotu sinerģiju, jo īpaši vajadzības gadījumā to izmantošanu statistikas nolūkā. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par dalībvalstu nosūtāmo informāciju, kā arī par datu vajadzībām un potenciālo datu avotu sinerģiju. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. Reizi četros gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā panta īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz līdz 2017. gada 31. decembrim.
108. pants
Mērķi
Kopējas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas mērķi ir:
a)
pierādīt KZP un IJP progresu un sasniegumus, aplūkot EJZF darbību vispārējo ietekmi un novērtēt EJZF darbību efektivitāti, lietderīgumu un nozīmību;
b)
veicināt KZP un IJP mērķtiecīgāku atbalstu;
c)
atbalstīt kopīgas mācīšanās procesu saistībā ar uzraudzību un novērtēšanu;
d)
sniegt pamatīgus, uz pierādījumiem balstītus EJZF darbību novērtējumus, kurus ņem vērā lēmumu pieņemšanas procesā.
2. iedaļa
Tehniskie noteikumi
109. pants
Kopīgi rādītāji
1. Lai varētu apkopot datus Savienības līmenī, 107. pantā paredzētajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā ietver sarakstu ar kopīgiem rādītājiem, kas ir saistīti ar sākotnējo situāciju, kā arī ar darbības programmas finansiālo izpildi, iznākumiem un rezultātiem, un tie ir piemērojami katrai darbības programmai.
2. Kopīgie rādītāji ir saistīti ar starpposma mērķiem un gala mērķiem, kas darbības programmās noteikti saskaņā ar 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm. Minētos kopīgos rādītājus izmanto Regulas (ES) Nr. 1303/2013 21. panta 1. punktā minētajā darbības rezultātu izvērtēšanā, un tie ļauj novērtēt politikas īstenošanas virzību, efektivitāti un lietderību attiecībā pret mērķiem un uzdevumiem Savienības un programmas līmenī.
110. pants
Elektroniskā informācijas sistēma
1. Uzraudzībai un novērtēšanai vajadzīgo galveno informāciju par darbības programmas īstenošanu, par katru finansēšanai izraudzīto darbību, kā arī par pabeigtajām darbībām, tostarp galveno informāciju par atbalsta saņēmēju un projektu, reģistrē un glabā elektroniski.
2. Komisija nodrošina piemērotas drošas elektroniskās sistēmas izveidi, lai reģistrētu, uzturētu un pārvaldītu galveno informāciju un ziņotu par uzraudzību un novērtēšanu.
111. pants
Informācijas sniegšana
EJZF atbalsta saņēmēji, tostarp ZVRG, apņemas sniegt vadošajai iestādei un/vai norīkotajiem vērtētājiem vai citām struktūrām, kam deleģēts veikt funkcijas tās vārdā, visus datus un informāciju, kas vajadzīga, lai būtu iespējams uzraudzīt un novērtēt darbības programmu, jo īpaši saistībā ar konkrēto mērķu un prioritāšu sasniegšanu.
3. iedaļa
Uzraudzība
112. pants
Uzraudzības procedūras
1. Programmas īstenošanas kvalitāti uzrauga šīs regulas 97. pantā minētā vadošā iestāde un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 47. pantā minētā uzraudzības komiteja.
2. Vadošā iestāde un uzraudzības komiteja veic darbības programmas uzraudzību, ņemot vērā finansiālos, iznākumu un rezultātu rādītājus.
113. pants
Uzraudzības komitejas uzdevumi
Papildus uzdevumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 49. pantā, uzraudzības komiteja pārliecinās par darbības programmas izpildes rezultātiem un tās īstenošanas efektivitāti. Šajā nolūkā uzraudzības komiteja:
a)
sešos mēnešos pēc programmas apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas sniedz konsultācijas par finansējamo darbību atlases kritērijiem un tos apstiprina; atlases kritērijus pārskata saskaņā ar plānošanas vajadzībām;
b)
pārbauda pasākumus un iznākumus, kas saistīti ar programmas novērtēšanas plānu;
c)
pārbauda programmā paredzētās darbības, kas saistītas ar konkrētu ex ante nosacījumu izpildi;
d)
pārbauda un apstiprina gada īstenošanas ziņojumus pirms to nosūtīšanas Komisijai;
e)
izskata iespējas veikt pasākumus ar mērķi veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju, tostarp pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti.
Uzraudzības komitejai nelūdz sniegt konsultācijas par 21. pantā minētajiem datu vākšanas darba plāniem.
114. pants
Gada īstenošanas ziņojums
1. Līdz 2016. gada 31. maijam un katru nākamo gadu, ieskaitot 2023. gadu, līdz 31. maijam dalībvalsts iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par darbības programmas īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. 2016. gadā iesniegtais ziņojums aptver 2014. un 2015. kalendāro gadu.
2. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta noteikumiem, gada īstenošanas ziņojumos ietvert:
a)
informāciju par finansiālajām saistībām un izdevumiem sadalījumā pa pasākumiem;
b)
kopsavilkumu par darbībām, kas veiktas saistībā ar novērtēšanas plānu;
c)
informāciju par gadījumiem un veiktā rīcība, kad notikuši smagi pārkāpumi, kā minēts šīs regulas 10. panta 1. punktā, un nav ievēroti nosacījumi, kas izklāstīti šīs regulas 10. panta 2. punktā, kā arī koriģējošas darbības;
d)
informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbilstību 41. panta 10. punktam;
e)
informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbalsta saņēmēju publiskošanu saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu attiecībā uz fiziskām personām saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp jebkādu piemērojamo maksimālo apjomu.
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par gada īstenošanas ziņojumu formātu un sagatavošanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. iedaļa
Novērtēšana
115. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz elementus, kuriem jābūt iekļautiem ex ante novērtējuma ziņojumos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 55. pantā, un nosaka minimālās prasības attiecībā uz novērtēšanas plānu, kas minēts attiecīgās regulas 56. pantā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2. Dalībvalstis nodrošina to, ka novērtējumi atbilst kopējai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai, par ko panākta vienošanās saskaņā ar 107. pantu, organizē vajadzīgo datu ieguvi un apkopošanu un sniedz vērtētājiem daudzveidīgo informāciju, ko nodrošina uzraudzības sistēma.
3. Dalībvalstis novērtējuma ziņojumus dara pieejamus internetā, un Komisija - Savienības tīmekļa vietnē.
116. pants
Ex ante novērtējums
Dalībvalstis nodrošina to, ka ex ante vērtētājs jau agrīnā posmā iesaistās darbības programmas izstrādes procesā, tostarp 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētās analīzes izstrādē, programmas intervences loģikas izveidošanā un programmas mērķu noteikšanā.
117. pants
Ex post novērtējums
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 57. pantu Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavo ex post novērtējuma ziņojumu.
118. pants
Novērtējumu kopsavilkumi
Komisija ir atbildīga par ex ante novērtējuma ziņojumu kopsavilkuma izstrādi Savienības līmenī. Novērtējuma ziņojumu kopsavilkumu pabeidz vēlākais līdz 31. decembrim nākamajā gadā pēc attiecīgo novērtējumu iesniegšanas.
5. iedaļa
Informācija un saziņa
119. pants
Informācija un publicitāte
1. Vadošā iestāde saskaņā ar 97. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir atbildīga par:
a)
tādas vienotas tīmekļa vietnes vai vienota tīmekļa portāla izveides nodrošināšanu, kurā sniedz informāciju par dalībvalstī īstenoto darbības programmu un nodrošina tai piekļuvi;
b)
to, lai potenciālie atbalsta saņēmēji tiktu informēti par darbības programmas finansējuma iespējām;
c)
Savienības pilsoņu informēšanu par EJZF nozīmi un sasniegumiem, organizējot informēšanas un saziņas pasākumus par partnerības nolīgumu, darbības programmu un darbību rezultātiem un ietekmi;
d)
to, lai tiktu publiskots pārskats par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību KZP noteikumiem, tostarp par gadījumiem, kad dalībvalstis vai atbalsta saņēmēji nav nodrošinājuši atbilstību, kā arī par koriģējošiem pasākumiem, piemēram, veiktajām finanšu korekcijām.
2. Lai nodrošinātu EJZF atbalsta pārredzamību, dalībvalstis uztur darbību sarakstu CSV vai XML formātā, kuram var piekļūt vienotajā tīmekļa vietnē vai vienotajā tīmekļa portālā, kurā atrodams darbību saraksts un darbības programmas kopsavilkums.
Darbību sarakstu atjaunina vismaz reizi sešos mēnešos.
Minimālā informācija, kas iekļaujama darbību sarakstā, ieskaitot specifisku informāciju par darbībām saskaņā ar 26., 39., 47., 54. un 56. pantu, ir noteikta V pielikumā.
3. Sīki izstrādāti noteikumi par sabiedrībai adresētiem informācijas un publicitātes pasākumiem un pretendentiem un atbalsta saņēmējiem adresētiem informācijas pasākumiem ir izklāstīti V pielikumā.
4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz ar attiecīgo darbību saistīto informācijas un publicitātes pasākumu tehniskos parametrus, norādījumus par emblēmas izveidi un standarta krāsu noteikšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
VIII SADAĻA
ĪSTENOŠANA TIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
120. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro pasākumiem, kurus finansē tiešā pārvaldībā, kā noteikts VI sadaļā.
II NODAĻA
Kontrole
121. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, gan pārbaudot dokumentus, gan veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus atbalsta saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz ekonomikas dalībniekiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas Savienības finansējums, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (Euratom, ES) Nr. 883/2013 (40) un Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
3. Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, iekļauj noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF veikt minētajos punktos minētās revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas saskaņā ar savām attiecīgajām kompetencēm.
122. pants
Revīzijas
1. Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonas vai viņu pārstāvji trīs gadus pēc galīgā maksājuma, ko veikusi Komisija, drīkst jebkurā laikā veikt saskaņā ar šo regulu finansētu darbību revīzijas uz vietas, paziņojot par tām vismaz desmit darbdienas iepriekš, izņemot steidzamus gadījumus.
2. Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonām vai viņu pārstāvjiem, kas ir pienācīgi pilnvaroti veikt revīzijas uz vietas, ir pieejami grāmatvedības un visi citi dokumenti, tostarp dokumenti un metadati, kuri ir izstrādāti vai saņemti un ierakstīti elektroniskā formātā un ir saistīti ar izdevumiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu.
3. Pilnvaras veikt revīziju, kas minētas 2. punktā, neskar to attiecīgo valstu noteikumu piemērošanu, kuros paredzēts, ka konkrētas darbības var veikt tikai ar attiecīgas valsts tiesību aktiem īpaši norīkoti pārstāvji. Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonas vai viņu pārstāvji cita starpā nepiedalās mājas apmeklējumos vai personu oficiālā iztaujāšanā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Tomēr viņiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai.
4. Ja ar šo regulu piešķirto Savienības finansiālo atbalstu pēc tam piešķir trešai personai kā galasaņēmējam, sākotnējais saņēmējs, būdams Savienības finansiālā atbalsta saņēmējs, dara Komisijai zināmu visu attiecīgo informāciju par galasaņēmēja identitāti.
123. pants
Maksājumu apturēšana, finansiālā ieguldījuma samazināšana un atcelšana
1. Ja Komisija uzskata, ka Savienības līdzekļi nav izmantoti saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā regulā vai jebkurā citā piemērojamā Savienības tiesību aktā, tā informē atbalsta saņēmējus, kuriem ir viens mēnesis laika pēc šāda paziņojuma saņemšanas, lai sniegtu savus apsvērumus Komisijai.
2. Ja šā panta 1. punktā minētajā laikposmā atbalsta saņēmēji neatbild vai viņu apsvērumi netiek uzskatīti par apmierinošiem, Komisija samazina vai atceļ piešķirto finansiālo ieguldījumu, vai aptur maksājumus. Visas nepamatoti izmaksātās summas atmaksā Savienības vispārējā budžetā. Summām, kas nav atmaksātas laikus, pieskaita procentus saskaņā ar Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 izklāstītajiem nosacījumiem.
III NODAĻA
Novērtēšana un ziņošana
124. pants
Novērtēšana
1. Saskaņā ar šo regulu finansētas darbības regulāri uzrauga, lai sekotu līdz to īstenošanai.
2. Komisija nodrošina finansēto darbību regulāru, neatkarīgu un ārēju novērtējumu.
125. pants
Ziņošana
Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei:
a)
līdz 2017. gada 31. martam - starpposma novērtējuma ziņojumu par atbilstīgi šai regulai finansēto darbību rezultātiem un to īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;
b)
līdz 2018. gada 30. augustam - paziņojumu par atbilstīgi šai regulai finansēto darbību turpinājumu.
IX SADAĻA
PROCEDŪRAS NOTEIKUMI
126. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Šīs regulas 10., 14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. un 129. pantā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus tiek piešķirtas līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10., 14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. un 129. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 10., 14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. un 129. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
127. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ja komiteja nesniedz atzinumu par īstenošanas akta projektu, kuru plānots pieņemt saskaņā ar šīs regulas 95. panta 5. punktu, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkts.
X SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
128. pants
Atcelšana
1. Neskarot 129. panta 2. punkta noteikumus, Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006, (EK) Nr 791/2007, (ES) Nr. 1255/2011 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
2. Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
129. pants
Pārejas noteikumi
1. Lai atvieglotu pāreju no atbalsta shēmām, kas izveidotas ar Regulas (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006, (EK) Nr 791/2007 un (ES) Nr. 1255/2011 uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, paredzot nosacījumus, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar minētajām regulām, var iekļaut atbalstā, kas sniegts saskaņā ar šo regulu, tostarp atbalstu tehniskajai palīdzībai un ex post novērtējumiem.
2. Šī regula neietekmē attiecīgo projektu turpināšanu vai grozīšanu, ieskaitot pilnīgu vai daļēju atcelšanu, līdz to slēgšanai vai tādas palīdzības turpināšanu vai grozīšanu, ieskaitot pilnīgu vai daļēju atcelšanu, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulām (EK) Nr, 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006, (EK) Nr. 791/2007 un (ES) Nr. 1255/2011 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu vai jebkuru citu tiesību aktu, kas piemērojams minētajai palīdzībai 2013. gada 31. decembrī un kas jāturpina piemērot šādiem projektiem vai palīdzībai.
3. Pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006, paliek spēkā.
130. pants
Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šo regulu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 15. maijā