РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 1314/2013 НА СЪВЕТА
от 16 декември 2013 г.
относно програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия (2014-2018 г.) в допълнение към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 7, първа алинея от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като има предвид, че:
(1)
Една от целите на Европейската общност за атомна енергия („Общността“) е тя да допринася за повишаването на жизнения стандарт в държавите-членки, в т.ч. чрез стимулиране и подкрепа за ядрените изследвания в държавите-членки, допълвайки ги с общностна програма за научни изследвания и обучение.
(2)
Ядрените изследвания могат да допринасят за социалното и икономическото благоденствие и екологичната устойчивост чрез подобряване на ядрената сигурност и безопасност и радиационната защита. Еднакво важен е и потенциалният принос на ядрените изследвания за дългосрочното намаляване на въглеродния дял в енергийната система по един безопасен, ефикасен и сигурен начин.
(3)
Подкрепяйки ядрените изследвания, програмата за научни изследвания и обучение на Общността за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2018 г. („програмата на Евратом“) ще допринесе за постигането на целите на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ („рамкова програма „Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на европейския парламент и на съвета (2), и ще улесни изпълнението на стратегията „Европа 2020“, както и създаването и функционирането на европейското научноизследователско пространство.
(4)
Независимо от потенциала на ядрената енергия за въздействие на енергийните доставки и икономическото развитие, сериозните ядрени аварии могат да бъдат заплаха за човешкото здраве. Следователно в програмата на Евратом следва да се обърне възможно най-голямо внимание на ядрената безопасност и, където е целесъобразно, на аспектите на сигурността, за които се грижи Съвместния изследователски център („СИЦ“).
(5)
Европейският стратегически план за енергийните технологии (план SET), установен в заключенията от заседанието на Съвета от 28 февруари 2008 г. в Брюксел, ускорява разработването на пакет от технологии с ниски въглеродни емисии. На заседанието си от 4 февруари 2011 г. Европейският съвет постигна съгласие, че Съюзът и неговите държави-членки ще насърчават инвестициите във възобновяеми източници на енергия, безопасни и устойчиви технологии с ниски нива на въглеродни емисии, както и че ще съсредоточат вниманието си върху изпълнението на технологичните приоритети, определени в плана SET. Всяка държава-членка е свободна да избере вида технологии, които би желала да подкрепи.
(6)
Тъй като всички държави-членки разполагат с ядрени съоръжения или използват радиоактивни материали, в частност за медицински цели, Съветът призна в заключения от заседанието си в Брюксел на 1 и 2 декември 2008 г. непрестанната нужда от осигуряване на професионални умения в ядрената област, по-специално чрез подходящо образование и обучение, свързани с научните изследвания и координирани на равнището на Общността.
(7)
Всяка държава-членка сама преценява дали да използва ядрена енергия или не, като същевременно се отчита, че ядрената енергия изпълнява различна роля в различните държави-членки.
(8)
С подписването на Споразумението за създаване на Международна организация по термоядрена енергия „ITER“ за съвместно изпълнение на проекта ITER (3) Общността пое ангажимент да участва в строителството и бъдещата експлоатация на ITER. Участието на Общността се управлява чрез „Европейско съвместно предприятие за „ITER“ и развитието на термоядрената енергия“ („Термоядрен синтез за енергия“), създадено с Решение 2007/198/Евратом на Съвета (4). Дейностите на посоченото съвместно предприятие, включително по ITER, се регламентират с отделен законодателен акт.
(9)
За да се превърне термоядреният синтез в реална възможност за производство на енергия с търговска цел, на първо място е необходимо успешното и навременно завършване на строежа и въвеждане в експлоатация на ITER. На второ място е необходимо да се изготви амбициозна, но реалистична пътна карта с цел започване на производството на електроенергия до 2050 г. Постигането на тези цели изисква европейската програма за термоядрен синтез да бъде пренасочена към съвместна програма от дейности в изпълнение на тази пътна карта. За да се осигури успех на протичащите научноизследователски дейности в областта на термоядрения синтез, както и поемане на дългосрочен ангажимент от заинтересованите страни в тази област и развитие на сътрудничество между тях, следва да се гарантира непрекъснатост на подпомагането по линия на Общността. Следва да се постави по-силен акцент преди всичко върху дейностите в подкрепа на ITER, но също и върху развитието в посока създаване на демонстрационен реактор, включително и по-сериозно участие на частния сектор, ако е целесъобразно. Подобно рационализиране и пренасочване не следва да застрашава водещата позиция на Европа в научната общност в областта на термоядрения синтез.
(10)
СИЦ следва да продължава да предоставя независима и ориентирана към потребителите научна и технологична подкрепа при формулирането, разработката, изпълнението и мониторинга на политиките на Общността, по-специално по отношение на научноизследователската дейност и обучението в областта на ядрената безопасност и сигурност. С цел да се оптимизират човешките ресурси и да се избегне припокриването на научноизследователската дейност в Съюза, всяка нова дейност, осъществявана от СИЦ, следва да бъде анализирана, за да се провери съвместимостта ѝ със съществуващите дейности в държавите-членки. Аспектите на сигурността в рамковата програма „Хоризонт 2020“ следва да се ограничават до преките действия на СИЦ.
(11)
СИЦ следва да продължи да генерира допълнителни ресурси чрез конкурентни дейности, включително участието в непреки дейности по програмата на Евратом, работата с трети страни и, в по-малка степен, използването на интелектуалната собственост.
(12)
Ролята на Съюза е да разработи, в интерес на всички свои държави-членки, рамка в подкрепа на съвместните авангардни научни изследвания, генерирането и съхраняването на знанията в областта на технологиите за ядрено делене, със специален акцент върху безопасността, сигурността, радиационната защита и неразпространението на ядреното оръжие. Това изисква независими научни данни, а в тази област СИЦ може да има решаващ принос. Това се признава в съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейскиа икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 6 октомври 2010 г., озаглавено „Водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“ - Съюз за иновации“, в което тя заяви своето намерение да предоставя посредством СИЦ по-надеждни научни данни за определяне на политиката. СИЦ смята да посрещне това предизвикателство, като съобрази своята научноизследователска дейност в областта на ядрената безопасност и сигурност с политическите приоритети на Съюза.
(13)
С цел да се задълбочават връзките между науката и обществото, както и да се укрепва общественото доверие в науката, програмата на Евратом следва да способства гражданите и гражданското общество да поемат информиран ангажимент по въпроси на научноизследователската дейност и иновациите, като се насърчава образованието по точни науки, като се повишава достъпността на научните знания, разработват се сериозни програми за научноизследователска дейност и иновации съобразно загрижеността и очакванията на гражданите и гражданското общество, и се улеснява участието им в дейности по програмата на Евратом.
(14)
Изпълнението на програмата на Евратом следва да отговори на променящите се възможности и потребности във връзка с науката и технологиите, промишлеността, политиката и обществото. По същество програмите следва да се изготвят в тясна връзка със заинтересованите страни от всички засегнати сектори и следва да се предвиди достатъчна гъвкавост за реагиране на нови тенденции на развитие. По време на изпълнението на програмата на Евратом е възможно се ползват външни експерти за консултации, като се прибягва и до съответните структури като европейските технологични платформи.
(15)
В резултатите от дебатите, проведени по време на симпозиума за „Ползите и ограниченията на научноизследователската дейност в областта на ядреното делене за икономиката с ниски въглеродни емисии“, подготвен от група за междудисциплинарни проучвания, с участието, inter alia, на експерти от областта на енергетиката, икономиката и социалните науки, организиран съвместно с Комисията и Европейския икономически и социален комитет в Брюксел на 26 и 27 февруари 2013 г., се отчита необходимостта научноизследователските дейности в ядрената област да продължат на европейско равнище.
(16)
Програмата на Евратом следва да допринесе за привлекателността на научноизследователската професия в Съюза. Следва да се обърне съответно внимание на Европейската харта за изследователите и Кодекса за поведение при подбор на изследователи (5), както и на други референтни рамки, определени в контекста на европейското научноизследователско пространство, като същевременно се зачита техният доброволен характер.
(17)
При дейностите, осъществявани по линия на програмата на Евратом, следва да се насърчава равенство между мъжете и жените в научноизследователската дейност и иновациите, като се обърне особено внимание на основните причини за неравновесието между половете, използва се целият потенциал както на жените, така и на мъжете изследователи, и свързаните с половете аспекти се включат в съдържанието на проекти с цел да се подобри качеството на научноизследователската дейност и да се стимулират иновациите. Дейностите следва да са насочени и към прилагането на принципите за равенство между жените и мъжете съгласно членове 2 и 3 от Договора за Европейския съюз и член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(18)
При научноизследователските и иновационни дейности, подкрепяни от програмата на Евратом, следва да се спазват основните етични принципи. По подходящ начин следва да се вземат под внимание становищата по енергийните въпроси на Европейската група за етика в науката и новите технологии. При научноизследователските дейности следва да се вземе под внимание член 13 от ДФЕС и да се намали използването на животни с научноизследователска и изпитателна цел, с оглед в крайна сметка да се замени използването на животните. Всички дейности следва да се извършват при гарантиране на високо равнище на защита на човешкото здраве.
(19)
По-голямо въздействие следва да се постигне и чрез съчетаването на програмата на Евратом със средства от частния сектор в рамките на публично-частни партньорства в ключови области, в които научноизследователската дейност и иновациите могат да допринесат за постигане на по-широките цели на Съюза по отношение на конкурентоспособността. Особено внимание следва да се отдели на участието на малки и средни предприятия.
(20)
Програмата на Евратом следва да насърчава сътрудничеството с трети държави, по-специално в областта на безопасността, въз основа на взаимен интерес и изгода, най-вече за да се насърчава постоянното подобряване на ядрената безопасност.
(21)
С оглед запазване на равнопоставеността за всички предприятия с дейност на вътрешния пазар, финансирането по програмата на Евратом следва да се съобрази с правилата за държавните помощи, за да се осигури ефективно изразходване на публичните средства и да се избегне нарушаване на пазарните условия, като отблъскване на частното финансиране, създаване на неефективни пазарни структури или поддържане на неефективни фирми.
(22)
Необходимостта от нов подход за контрол и управление на риска при финансирането на научноизследователска дейност от Съюза беше отчетена в заключенията на Европейския съвет от 4 февруари 2011 г., в които се настоява за нов баланс между доверието и контрола, както и между поемането и избягването на риск. Европейският парламент, в своята резолюция от 11 ноември 2010 г. за опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания (6), призова за прагматичен преход към административно и финансово опростяване и заяви, че управлението на финансирането от Съюза за научноизследователска дейност следва да бъде в по-голяма степен основано на доверието и толерантно към риска по отношение на участниците.
(23)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагането на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, включително предотвратяването, разкриването и разследването на нередности, възстановяването на загубени, недължимо платени или неправилно използвани средства и, където е необходимо, налагането на санкции. Преработена стратегия за контрол, при която ударението се премества от свеждането до минимум на процента на грешките към основан на риска контрол и откриване на измамите, следва да намали тежестта на контрола за участниците.
(24)
Важно е също да се осигури добро финансово управление на програмата на Евратом и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за потребителите начин, като същевременно се осигури правна сигурност и достъпност на програмата на Евратом за всички участници. Необходимо е да се осигури съответствие със съответните разпоредби Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета („Финансов регламент“) (7) и с изискванията за опростяване и по-добро регулиране.
(25)
За гарантиране на възможно най-ефективно прилагане, лесен достъп за всички участници посредством опростени процедури и за постигане на съгласувана, изчерпателна и прозрачна рамка за участниците, участието в програмата на Евратом и разпространението на резултатите от научните изследвания следва да се регулират от правилата, приложими към рамковата програма „Хоризонт 2020“, определени в Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета, с известни адаптации или изключения.
(26)
Важно е да не се прекратява съдействието за използване на разработената от участници интелектуална собственост, като същевременно се защитават законните интереси на други участници и на Общността, в съответствие с глава 2 от Договора.
(27)
Гаранционните фондове на участниците, управлявани от Комисията и създадени по силата на Регламент (Евратом) № 1908/2006 на Съвета (8) и Регламент (Евратом) № 139/2012 на Съвета (9), се оказаха важен предпазен механизъм, който намалява рисковете, свързани с дължимите и невъзстановени суми от неизпълнили задълженията си участници. Гаранционният фонд на участниците, създаден с Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и Съвета (10) също следва да обхваща дейности по Регламент (Евратом) № 1908/2006, Регламент (Евратом) № 139/2012 и настоящия регламент.
(28)
За да се осигурят еднакви условия за изпълнението на непреките действия по програмата, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия за приемане на работни програми и на решението за одобряване на финансирането на непреките дейности. Тези изпълнителни правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (11).
(29)
Постигането на целите на програмата на Евратом в съответните области изисква подкрепа за междутематични дейности както в рамките на програмата на Евратом, така и съвместно с дейности по рамковата програма „Хоризонт 2020“.
(30)
Ефективното управление на работата, включващо оценяване и наблюдение, изисква да бъдат разработени специфични показатели за изпълнението, които да са измерими в хода на времето, да са реалистични и същевременно да отразяват логиката на интервенцията, както и да съответстват на подходящата йерархия от цели и дейности. Следва да бъдат въведени подходящи механизми за координация между изпълнението и наблюдението на програмата на Евратом, от една страна, и наблюдението на напредъка, постиженията и работата на европейското научноизследователско пространство, от друга страна.
(31)
Управителният съвет на СИЦ, създаден с Решение 96/282/Евратом на Комисията (12), беше консултиран относно научното и технологичното съдържание на преките действия на СИЦ.
(32)
От съображения за правна сигурност Решението на Съвета от 16 декември 1980 г. относно създаването на Консултативен комитет по програмата „Ядрен синтез“ (13), Решение 84/338/Евратом, ЕОВС, ЕИО на Съвета (14), Решение 2006/970/Евратом на Съвета (15), Решение 2006/976/Евратом на Съвета (16), Решение 2006/977/Евратом на Съвета (17), Регламент (Евратом) № 1908/2006, Решение 2012/93/Евратом на Съвета (18), Регламент (Евратом) № 139/2012, Решение 2012/94/ Евратом на Съвета (19) и Решение 2012/95/Евратом на Съвета (20) следва да бъдат отменени.
(33)
Комисията проведе консултации с Научния и технически комитет на Евратом,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
СЪЗДАВАНЕ
Член 1
Създаване
С настоящия регламент се създава Програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2018 г. („програмата на Евратом“), и се определят правилата за участие в тази програма, включително за участие в програми на финансиращи органи, разпоредители на средства, отпуснати в съответствие с настоящия регламент, и в дейности, извършвани съвместно по настоящия регламент и по рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (рамкова програма „Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„научноизследователски и иновационни дейности“ означава целия спектър от научноизследователски дейности, технологично развитие, демонстрации и иновации, включително насърчаване на сътрудничеството с трети държави и международни организации, разпространяване и оптимизиране на резултатите и стимулиране на обучението и мобилността на изследователите в Европейската общност за атомна енергия (по-нататък „Общността“);
б)
„преки действия“ означава научноизследователски и иновационни дейности, предприемани от Комисията посредством подчинения ѝ Съвместен изследователски център (СИЦ);
в)
„непреки действия“ означава научноизследователски и иновационни дейности, за които Съюзът или Общността (по-нататък „Съюза“) осигурява финансова подкрепа и които се предприемат от участниците;
г)
„публично-частно партньорство“ означава партньорство, при което партньори от частния сектор, Общността и, когато е целесъобразно, други партньори, като например органи от публичния сектор, се ангажират съвместно да подкрепят разработването и изпълнението на програма или дейности за научни изследвания и иновации;
д)
„партньорство в рамките на публичния сектор“ означава партньорство, при което органи от публичния сектор или организации с мисия за обществена услуга на местно, регионално, национално или международно равнище се ангажират с Общността съвместно да подкрепят разработването и изпълнението на програма или дейности за научни изследвания и иновации.
Член 3
Цели
1. Общата цел на програмата на Евратом е насочена към научноизследователски дейности и дейности по обучение в ядрената област с акцент върху постоянното подобряване на ядрената сигурност, безопасност и радиационна защита, и по-специално осъществяване на потенциален принос за дългосрочното намаляване на въглеродния дял в енергийната система по един безопасен, ефикасен и сигурен начин. За нейното постигане способстват дейностите, посочени в приложение I, под формата на преки и непреки дейности, с които се търси постигането на конкретните цели, изложени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
2. Непреките действия по програмата на Евратом имат следните конкретни цели:
а)
подкрепа за безопасността на ядрените системи;
б)
принос в разработването на безопасни дългосрочни решения за управление на крайни ядрени отпадъци, включително окончателно геоложко погребване, както и разделяне и преобразуване;
в)
подкрепа за разработването и устойчивостта на експертни знания и високи постижения в ядрената област в Европейския съюз;
г)
подкрепа за радиационната защита и разработването на медицински приложения на радиацията включително, inter alia, на обезопасено и сигурно предлагане и употреба на радиоактивни изотопи;
д)
напредък в посока доказване приложимостта на термоядрения синтез като източник на енергия, използвайки съществуващи и бъдещи инсталации за термоядрен синтез;
е)
полагане на основите за бъдещи термоядрени централи чрез разработване на материали, технологии и идейно проектиране;
ж)
стимулиране на новаторството и на конкурентоспособността в промишления сектор;
з)
гарантиране наличието и използването на научноизследователски инфраструктури от общоевропейско значение.
3. Преките действия по програмата на Евратом имат следните конкретни цели:
а)
подобряване на ядрената безопасност, в това число: безопасността на ядрения реактор и гориво, управлението на отпадъците, включително окончателното геоложко погребване, както и разделяне и преобразуване; извеждането от експлоатация и аварийната готовност;
б)
подобряване на ядрената сигурност, в това число ядрените гаранции, неразпространението на ядреното оръжие, борбата с незаконния трафик и ядрената криминалистика;
в)
осигуряване на отлична научна база в ядрената област за целите на стандартизацията;
г)
грижа за управлението на знанията, образованието и обучението;
д)
подкрепа на политиката на Съюза в областта на ядрената безопасност и сигурност.
Всяко ново възлагане на дейности на СИЦ се анализира от Управителния съвет на СИЦ, за да се провери съвместимостта им със съществуващите дейности в държавите-членки.
4. Програмата на Евратом се изпълнява по начин, който да гарантира, че приоритетите и подпомаганите дейности отговарят на променящите се нужди и са съобразени с развитието на науката, технологиите, иновациите, процеса на изграждане на политиката, пазарите и обществото, с цел оптимизиране на човешките и финансовите ресурси, и който да избегне дублиране при научноизследователската и развойната дейност в ядрената област в Съюза.
5. В рамките на конкретните цели, посочени в параграфи 2 и 3, могат да се вземат предвид нови и непредвидени потребности, възникващи в хода на изпълнение на програмата на Евратом. Ако е надлежно обосновано, това може да включва реагиране на нововъзникващи възможности, кризи и заплахи, както и на потребности във връзка с разработването на нови политики на Съюза, а също и пилотното осъществяване на дейности, чието подпомагане се предвижда по бъдещи програми.
Член 4
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата на Евратом възлиза на 1 603 329 000 EUR. Тази сума се разпределя, както следва:
а)
непреки действия по програмата за научноизследователска и развойна дейност в областта на термоядрения синтез 728 232 000 EUR;
б)
непреки действия в областта на ядреното делене, безопасността и радиационната защита 315 535 000 EUR;
в)
преки действия 559 562 000 EUR.
Административните разходи на Комисията, свързани с изпълнението на непреките действия по програмата на Евратом, могат да достигнат максимум от 7 % като средна стойност по време на периода на програмата на Евратом, без да надхвърлят 6 % през 2018 г.
2. Финансовият пакет за програмата на Евратом може да покрива разходи по дейности за подготовка, наблюдение, контрол, одит и оценяване, които са необходими за управлението на тази програма и постигането на целите ѝ, в частност проучвания и срещи на експерти, доколкото те са свързани с общите цели на настоящия регламент, разходи за мрежи от областта на информационните технологии, свързани главно с обработката на информация и нейния обмен, както и разходи за друга техническа и административна помощ, направени от Комисията при управлението на програмата на Евратом. Разходите за продължителни и повтарящи се дейности като контрол, одит и ИТ мрежи, ще се покриват в рамките на административните разходи на Комисията, посочени в параграф 1.
3. При необходимост и когато е надлежно обосновано, бюджетни кредити могат да бъдат вписани в бюджета след 2018 г., за да покрият разходи за техническа и административна помощ, което да позволи управлението на действия, които все още не са завършени до 31 декември 2018 г.
4. Когато преките действия допринасят за инициативи на организации, натоварени с изпълнението на задачи от Комисията в съответствие с член 6, параграф 2 и член 15, подобно участие не се смята за част от финансовото участие, предвидено за тези инициативи.
5. Бюджетните задължения могат да се разделят на годишни вноски. Всяка година Комисията определя годишните вноски, като взема предвид постигнатия напредък по изпълнението на действията, за които се получава финансово подпомагане, прогнозираните нужди и наличния бюджет.
Член 5
Асоцииране на трети държави
1. Програмата на Евратом е отворена за асоцииране на:
а)
присъединяващите се държави, държавите кандидатки и потенциални кандидатки, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези държави в програми на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на съвети за асоцииране или подобни споразумения;
б)
държави - членки на Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), или държави или територии, уредени от Европейския инструмент за съседство, които отговарят на всички посочени по-долу критерии:
i)
добър капацитет в областта на науката, технологиите и иновациите;
ii)
добри резултати от участието си в програми на Съюза за научни изследвания и иновации;
iii)
честно и справедливо третиране на правата върху интелектуалната собственост.
в)
държави и територии, асоциирани към Седмата рамкова програма на Евратом.
2. Специфичните условия за участието на асоциираните държави в програмата на Евратом, включително финансовото участие съобразно брутния вътрешен продукт на съответната асоциирана държава, се определят с международни споразумения между Съюза и асоциираните държави.
ДЯЛ II
ИЗПЪЛНЕНИЕ
ГЛАВА I
Изпълнение, управление и форми на подпомагане
Член 6
Управление и форми на подпомагане от Общността
1. Програмата на Евратом се изпълнява чрез непреки действия посредством една или няколко форми на финансиране, предвидени във Финансовия регламент, по-специално безвъзмездни средства, награди, обществени поръчки и финансови инструменти. Подпомагането от Общността се състои и от преки дейности под формата на научноизследователски и иновационни дейности, осъществявани от СИЦ.
2. Без да се засягат разпоредбите на член 10 от Договора, Комисията може да възложи част от изпълнението на програмата на Евратом на финансиращите органи, посочени в член 58, параграф 1, буква б) от Финансовия регламент.
Комисията също може да повери изпълнението на непряко действие по програмата на Евратом на органи, създадени по рамковата програма „Хоризонт 2020“ или посочени в нея.
3. Чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2, Комисията приема решението за одобряване на финансирането на непреките действия.
Член 7
Правила за участие и разпространение на резултатите от научните изследвания
1. При спазване на параграфи 2 и 3 от настоящия член участието на юридически лица в непреки действия, предприети по програмата на Евратом, се регулира от правилата, установени с Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета.
2. За целите на програмата на Евратом „правилата за сигурност“, посочени в член 43, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, включват отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора.
Чрез дерогация от член 41, параграф 3, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, Комисията или финансиращият орган може, по отношение на резултати, постигнати от участници, ползвали финансиране от Общността, да възрази срещу прехвърляния на собственост или предоставяния на изключителен и неизключителен лиценз на трети страни, със седалище в трета държава, която не е асоциирана към програмата на Евратом, когато счита, че предоставянето или прехвърлянето не е в интерес на развитието на конкурентоспособността на икономиката на Съюза, не е съвместимо с етичните принципи или от съображения за сигурност. „Съображенията за сигурност“ включват отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора.
Чрез дерогация от член 46, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, Общността и нейните съвместни предприятия, за целите на разработването, прилагането и наблюдението на политиките и програмите на Общността или ангажиментите, поети в рамките на международно сътрудничество с трети държави и международни организации, се ползват с права на достъп до резултатите на всеки участник, получил финансиране от Общността. Тези права на достъп включват правото да се разрешава на трети страни да ползват резултатите при обществени поръчки и правото на преотстъпване на лицензи, биват ограничени до нетърговска и неконкурентна употреба и се предоставят безвъзмездно.
3. Гаранционният фонд на участниците, създаден с Регламент (ЕС) № 1290/2013, заменя и е приемник на гаранционните фондове на участниците, създадени с Регламент (Евратом) № 1908/2006 и Регламент (Евратом) № 139/2012.
Всички суми от гаранционните фондове на участниците, създадени с Регламент (Евратом) № 1908/2006 и Регламент (Евратом) № 139/2012, се прехвърлят в Гаранционния фонд на участниците, считано от 31 декември 2013 г. Участниците в действия по Решение 2012/93/Евратом, които подписват споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства след 31 декември 2013 г., правят вноските си в Гаранционния фонд на участниците.
Член 8
Междутематични дейности
1. С оглед постигането на целите на програмата на Евратом и в отговор на общите предизвикателства пред програмата на Евратом и рамковата програма „Хоризонт 2020“, дейностите, свързани с повече от едно от непреките действия, посочени в приложение I, и/или тези за изпълнение на специфичната програма на рамковата програма „Хоризонт 2020“, създадена с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (21), могат да се ползват от финансиране от Съюза.
2. Финансовото участие по параграф 1 от настоящия член може да се получи чрез комбиниране на финансовите участия за непреки действия по член 4 от настоящия регламент и по член 6 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 и да се предоставя чрез единна схема за финансиране.
Член 9
Равенство между половете
При програмата на Евратом се гарантира ефективното поощряване на равенството между половете и свързаните с половете аспекти в съдържанието на научните изследвания и иновациите.
Член 10
Етични принципи
1. Всички научноизследователски и иновационни дейности по програмата на Евратом се извършват в съответствие с етичните принципи и съответното национално и международно законодателство и законодателство на Съюза, включително Хартата на основните права на Европейския съюз и Европейската конвенция за защита на правата на човека и нейните допълнителни протоколи.
Обръща се особено внимание на принципа на пропорционалност, правото на личен живот, правото на защита на личните данни, правото на физическа и психическа неприкосновеност на личността, правото на недискриминация и необходимостта да се гарантира високо равнище на защита на човешкото здраве.
2. Научноизследователските и иновационните дейности по програмата на Евратом са насочени изключително към граждански приложения.
Член 11
Работни програми
1. Чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 3, Комисията приема работни програми за изпълнението на непреките действия. В тези работни програми се дава възможност за подходи „отдолу-нагоре“, които са насочени към постигането на целите по новаторски начини.
Работните програми определят съществените елементи, необходими за изпълнението на действията в съответствие с Финансовия регламент, включително техните подробни цели, съответното финансиране и график, както и многогодишния подход и стратегическите насоки за следващите години от изпълнението.
2. За преките действия, Комисията, в съответствие с Решение 96/282/Евратом, изготвя многогодишна работна програма, в която конкретизира в по-големи подробности целите и научните и технически приоритети, представени в приложение I, както и сроковете за тяхното изпълнение.
В тази многогодишна работна програма се вземат предвид и съответните научни изследвания, извършвани от държавите-членки, асоциираните държави и европейските и международните организации. Тя се актуализира по подходящ начин и когато е необходимо.
3. В работните програми, посочени в параграфи 1 и 2 се взема предвид състоянието на науката, технологиите и иновациите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза, както и съответните тенденции в политиката, икономиката и обществото. Те се актуализират по подходящ начин и когато е необходимо.
4. Работните програми, посочени в параграфи 1 и 2 включват раздел, който набелязва междутематичните дейности, посочени в член 8.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът (22) заседава в два различни състава, които се занимават съответно с въпросите на ядреното делене и с въпросите на термоядрения синтез от програмата на Евратом.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага процедурата по разглеждане, предвидена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. Когато становището на комитета трябва да бъде получено по писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, ако в рамките на срока за даване на становище председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета отправят такова искане.
Член 13
Комисията редовно уведомява комитета, посочен в член 12, за цялостния напредък при изпълнението на програмата на Евратом и му предоставя навременна информация за всички предлагани или финансирани по програмата на Евратом непреки действия.
Член 14
Консултации с външни експерти и участие на обществото
1. За изпълнението на програмата на Евратом и по целесъобразност се вземат предвид препоръките и данните, получени от:
а)
Научния и технически комитет на Евратом, съгласно член 134 от Договора за Евратом;
б)
създадени от Комисията независими консултативни групи от експерти на високо равнище;
в)
структурите за водене на диалог, създадени по силата на международни споразумения в областта на науката и технологиите;
г)
дейности с перспективна насоченост;
д)
целеви обществени консултации (включително, ако е целесъобразно, национални и регионални органи или заинтересовани страни); и
е)
прозрачни, интерактивни процеси, които гарантират, че се подпомагат отговорните научноизследователски дейности и иновации.
2. В пълна степен се вземат под внимание и научноизследователските и иновационните програми, изработени, inter alia, от европейските технологични платформи, инициативите за съвместно планиране и европейските партньорства за иновации.
ГЛАВА II
Конкретни области на действие
Член 15
Малки и средни предприятия
Особено внимание се отделя на осигуряването на адекватното участие в програмата на Евратом на малките и средните предприятия (МСП) и иновационното въздействие върху тях, както и на участието на частния сектор като цяло. Като част от механизмите за оценяване и наблюдение се предприема количествено и качествено оценяване на участието на МСП.
Член 16
Публично-частни партньорства и партньорства в рамките на публичния сектор
За постигане на целите, определени в член 3, специфичните дейности по програмата на Евратом могат да бъдат изпълнявани чрез:
а)
съвместни предприятия, създадени въз основа на глава 5 от Договора;
б)
партньорства в рамките на публичния сектор, основани на схемата за финансиране „действия по съфинансиране на програми“;
в)
договорни публично-частни партньорства, както е посочено в член 25 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 17
Международно сътрудничество с трети държави и с международни организации
1. Субекти със седалище в трети държави и международни организации имат право да участват в непреки действия по програмата на Евратом при условията, определени в Регламент (ЕС) № 1290/2013. Изключенията от общия принцип са определени в член 7 от настоящия регламент. Международното сътрудничество с трети държави и международни организации се насърчава по програмата на Евратом с цел:
а)
укрепване на високите постижения и привлекателността на Съюза в научноизследователската дейност и иновациите, както и на неговата икономическа и промишлена конкурентоспособност;
б)
ефективно справяне с общите обществени предизвикателства;
в)
подкрепа за целите на външната политика на Съюза и политиката му за развитие, допълвайки външни програми и програми за развитие. Ще се търсят полезни взаимодействия с други политики на Съюза.
2. Целевите действия за насърчаване на сътрудничеството с конкретни трети държави или групи от трети държави се осъществяват въз основа на стратегически подход, както и на общ интерес, приоритети и взаимна полза, като се вземат предвид техният научен и технологичен капацитет, възможностите на пазара и очакваното въздействие.
Следва да се насърчава реципрочният достъп до програмите на трети държави. Насърчава се координирането и взаимодействието с инициативи на държави-членки и асоциирани държави с оглед да се постигне максимално въздействие. Естеството на сътрудничеството може да варира в зависимост от конкретните страни партньори.
При определянето на приоритетите за сътрудничество се вземат предвид развитията в политиката на Съюза, възможностите за сътрудничество с трети държави и честното и справедливо третиране на правата върху интелектуалната собственост.
Член 18
Информация, комуникации, използване и разпространение на резултатите
1. При изпълнението на програмата на Евратом дейностите по разпространение на резултатите и информацията са неразделна част от действията, подпомагани от програмата на Евратом.
2. Дейностите по разпространение на информация могат да включват:
а)
инициативи, насочени към повишаване на осведомеността и улесняване на достъпа до финансиране по програмата на Евратом, по-специално за онези региони или видове участници с относително ниско равнище на участие;
б)
целева помощ за проекти и консорциуми, за да им се осигури достъп до необходимите умения за оптимизиране на разпространението на информацията и резултатите и тяхното използване;
в)
инициативи за насърчаване на диалога и дискусиите в обществото по научни, технологични и иновационни въпроси, както и за възползване от социални медии и други иновативни технологии и методики;
г)
съобщаване на приоритетите в политиката на Съюза, при условие че те са свързани с целите на настоящия регламент. По-специално Комисията предоставя навременна и подробна информация на държавите-членки.
3. В съответствие с Договора и съответното законодателство на Съюза, дейностите по разпространение на резултатите могат да включват:
а)
действия, които обединяват резултати от редица проекти, включително финансирани от други източници, за да предоставят удобни за ползване бази данни и доклади, обобщаващи основните констатации;
б)
разпространение на резултатите сред определящите политическите насоки фактори, включително органите по стандартизация, за да се насърчава използването на резултатите, които са от значение за политиките на съответните органи на международно, национално и регионално равнище и на равнището на Съюза.
ГЛАВА III
Контрол
Член 19
Контрол и одит
1. Системата за контрол, създадена за изпълнението на настоящия регламент, се проектира така, че да осигури разумна гаранция за постигането на подходящо управление на рисковете, свързани с ефективността и ефикасността на операциите, както и за законосъобразността и редовността на извършените трансакции, като се отчита многогодишният характер на програмите, а също и естеството на съответните плащания.
2. Системата за контрол гарантира подходящ баланс между доверието и контрола, като се вземат предвид административните и другите разходи за контрол на всички равнища, особено за участниците, така че да могат да бъдат постигнати целите на програмата на Евратом и да се осигури нейната привлекателност за най-добрите изследователи и най-иновативните предприятия.
3. Като част от системата за контрол, стратегията за одит на разходите за непреки дейности по програмата на Евратом се основава на финансов одит на представителна извадка от разходите за цялата програма. Подобна представителна извадка се допълва от подбор въз основа на оценка на рисковете, свързани с разходите.
Одитите на разходите за непреки действия по програмата на Евратом се извършват по последователен начин в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност с оглед да се сведе до минимум одитната тежест за участниците.
Член 20
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани по силата на настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по настоящия регламент.
Без да се засяга параграф 3, Комисията може да извършва одити до две години след окончателното плащане.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, в т.ч. контрол и проверки на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕО) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23), и в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (24) с оглед установяване дали е налице измама, корупция или някаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по линия на програмата на Евратом.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразумения за сътрудничество с трети държави и международни организации, договори, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства и решения за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответните им компетентности.
ГЛАВА IV
Наблюдение и оценяване
Член 21
Наблюдение
1. Комисията наблюдава ежегодно изпълнението, включително напредъка и постиженията на програмата на Евратом. Комисията предоставя на комитета по член 12 информация във връзка с това.
2. Комисията докладва и прави публично достояние резултатите от наблюдението, посочено в параграф 1.
Член 22
Оценяване
1. Оценките се изготвят на достатъчно ранен етап, за да могат да се използват в процеса на вземане на решения.
Не по-късно от 31 май 2017 г. и като се вземе предвид подлежащата на изготвяне до края на 2015 г. последваща оценка на Седмата рамкова програма на Евратом, създадена с Решение 2006/970/Евратом, и на рамковата програмата на Евратом (2012-2013 г.), създадена с Решение 2012/93/Евратом, Комисията извършва с помощта на независими експерти, подбрани чрез прозрачен процес, междинна оценка на програмата на Евратом относно постигането - на равнище резултати и напредък в реализирането на въздействия - на целите, продължаващата адекватност на всички мерки, ефективността и използването на ресурси, възможностите за по-нататъшно опростяване и европейската добавена стойност. Освен това при оценяването се отчита приносът на мерките по приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, резултатите по дългосрочното въздействие на предходните мерки и до каква степен съществува взаимодействие с другите програми за финансиране от Съюза, включително структурните фондове.
Не по-късно от 31 декември 2022 г. Комисията извършва с помощта на независими експерти, подбрани чрез прозрачен процес, последваща оценка на програмата на Евратом. Тази оценка обхваща обосновката, изпълнението и постиженията, както и по-дългосрочното въздействие и устойчивостта на мерките, за да се подпомогне вземането на решение за евентуално подновяване, изменение или прекратяване на дадена последваща мярка.
2. Без да се засяга параграф 1, преките и непреките действия по програмата на Евратом са предмет на отделни оценки.
3. Споменатите в параграфи 1 и 2 оценки се отнасят до напредъка към постигане на целите, определени в член 3, в съответствие с показателите за ефективност, посочени в приложение II.
4. При целесъобразност и когато има налични такива, държавите-членки представят на Комисията данни и информация, необходими за наблюдението и оценяването на съответните мерки.
5. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет заключенията от оценките, посочени в параграфи 1 и 2, придружени от нейните забележки.
ДЯЛ III
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 23
Отмяна и преходни разпоредби
1. Считано от 1 януари 2014 г. се отменят Решението на Съвета от 16 декември 1980 г. относно създаването на Консултативен комитет по програмата „Ядрен синтез“, Решение на Съвета 84/338/Евратом, ЕОВС, ЕИО, Решение 2006/970/Евратом, Решение 2006/976/Евратом, Решение 2006/977/Евратом, Регламент (Евратом) № 1908/2006, Решение 2012/93/Евратом, Регламент (Евратом) № 139/2012, Решение 2012/94/Евратом и Решение 2012/95/Евратом.
2. Дейностите, ползващи финансиране от Общността по програми, създадени с решенията, посочени в параграф 1, и свързаните с тях финансови задължения, продължават да се регулират от правилата, приложими за тези програми до приключването им.
3. Разпределението на средства, посочено в член 4, може също да покрива разходите за техническа и административна помощ, необходими за осигуряване на прехода между програмата на Евратом и мерките, приети по силата на Решение 2012/93/Евратом, Решение 2012/94/Евратом и Решение 2012/95/Евратом.
4. С цел да се осигури непрекъснатост на подпомагането от Общността за научни изследвания в областта на ядрения синтез, направените преди 1 януари 2014 г. разходи от бенефициерите по действието на съфинансиране по програмата, посочено в приложение I, буква и), са допустими за подпомагане от Общността.
Член 24
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в 16 декември 2013 година.
PADOMES REGULA (EURATOM) Nr. 1314/2013
(2013. gada 16. decembris)
par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.-2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
tā kā:
(1)
Viens no Eiropas Atomenerģijas kopienas ("Kopienas") mērķiem ir veicināt dzīves līmeņa celšanos dalībvalstīs, tostarp veicinot un sekmējot kodolpētniecību dalībvalstīs un papildus īstenojot Kopienas pētniecības un mācību programmu.
(2)
Kodolpētniecība var veicināt sociālo un ekonomisko labklājību un vides ilgtspēju, uzlabojot kodoldrošumu, kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju. Vienlīdz svarīgs ir kodolpētniecības potenciālais ieguldījums energosistēmas drošā, efektīvā un nekaitīgā ilgtermiņa dekarbonizācijā.
(3)
Atbalstot kodolpētniecību, Kopienas pētniecības un mācību programma laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim ("Euratom programma") sniegs ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" ("pamatprogramma "Apvārsnis 2020" "), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (2), un veicinās stratēģijas "Eiropa 2020" īstenošanu, un Eiropas pētniecības telpas izveidi un darbību.
(4)
Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz enerģijas piegādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Euratom programmā pēc iespējas lielāka uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošuma un - vajadzības gadījumā - kodoldrošības aspektiem, ar kuriem nodarbojas Kopīgais pētniecības centrs ("JRC").
(5)
Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns ("SET plāns"), kas izklāstīts 2008. gada 28. februārī Briselē notikušās Padomes sanāksmes secinājumos, paātrina daudzveidīgu zema oglekļa emisiju līmeņa tehnoloģiju izstrādi. Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē vienojās, ka Savienība un tās dalībvalstis veicinās ieguldījumus atjaunojamo energoresursu un drošu un ilgtspējīgu zema oglekļa emisiju līmeņa tehnoloģiju jomās un galveno uzmanību pievērsīs SET plānā noteikto tehnoloģiju prioritāšu īstenošanai. Katra dalībvalsts var brīvi izvēlēties, kāda veida tehnoloģijas tā vēlas atbalstīt.
(6)
Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas, vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus, jo īpaši medicīniskiem nolūkiem, Padome 2008. gada 2. decembrī Briselē notikušās sanāksmes secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību, kas saistīta ar pētniecību un tiek koordinēta Kopienas līmenī.
(7)
Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, ir arī atzīts, ka kodolenerģijas loma dažādās dalībvalstīs atšķiras.
(8)
Parakstot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai (3), Kopiena ir apņēmusies piedalīties ITER projekta ("ITER") būvniecībā un tā turpmākā ekspluatācijā. Kopienas ieguldījumu pārvalda ar ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas Kopuzņēmuma ("kopuzņēmums "Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām" ") starpniecību, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/198/Euratom (4). Minētā kopuzņēmuma, tostarp ITER, darbības tiks reglamentētas ar atsevišķa leģislatīvā akta palīdzību.
(9)
Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju. Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis elektroenerģijas ražošanai laikposmā līdz 2050. gadam. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešams pārorientēt Eiropas kodolsintēzes programmu un virzīties uz kopīgu darbības programmu šā ceļveža īstenošanai. Lai nosargātu panākumus, kas jau ir gūti pašlaik notiekošajās kodolsintēzes pētniecības darbībās, kā arī lai garantētu ilgtermiņa ieguldījumu, ko sniedz kodolsintēzē ieinteresētās personas, un šo personu savstarpēju sadarbību, būtu jānodrošina Kopienas atbalsta nepārtrauktība. Lielāks uzsvars būtu jāliek galvenokārt uz pasākumiem, ar kuriem atbalsta ITER, tomēr arī uz virzību uz demonstrācijas reaktora izveidi, tostarp - vajadzības gadījumā - privātā sektora ciešāku iesaistīšanos. Šāda racionalizācija un pārorientēšanās būtu jāveic, neapdraudot Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās.
(10)
JRC būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošuma un kodoldrošības pētniecības un mācību jomā. Lai optimizētu cilvēkresursus un novērstu pētniecības dublēšanos Savienībā, būtu jāanalizē ikviena jauna darbība, ko veic JRC, lai pārbaudītu tās atbilstību darbībām, kuras jau tiek veiktas dalībvalstīs. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" drošības aspektiem būtu jāaprobežojas tikai ar JRC tiešajām darbībām.
(11)
Papildu resursus JRC būtu jāturpina ģenerēt ar konkurences darbībām, ieskaitot dalību Euratom programmas netiešajās darbībās, ar trešo personu darbu un - mazākā mērā - ar intelektuālā īpašuma izmantošanu.
(12)
Visu tās dalībvalstu interesēs Savienības loma ir izstrādāt satvaru, lai sniegtu atbalstu kopīgiem progresīviem pētījumiem, zināšanu radīšanai un zināšanu saglabāšanai saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību, aizsardzību pret radiāciju un kodolieroču neizplatīšanu. Tam vajadzīgi neatkarīgi zinātniski pierādījumi, un JRC tajā var dot būtiskāko ieguldījumu. Tas ir atzīts 2010. gada 6. oktobra Komisijas Paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Stratēģijas "Eiropa 2020" pamatiniciatīva "Inovācijas savienība" ", kurā Komisija pauda nodomu ar JRC palīdzību stiprināt zinātniskos pierādījumus saistībā ar politikas veidošanu. JRC ierosina risināt šo problēmu, koncentrējot savu kodoldrošuma un kodoldrošības pētniecību uz Savienības politikas prioritātēm.
(13)
Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu jāveicina iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības informēta iesaistīšanās pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnes jomā, padarot pieejamāku zinātnisko informāciju, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to līdzdalību Euratom programmas pasākumos.
(14)
Euratom programmas īstenošanā būtu jāreaģē uz jaunām iespējām un vajadzībām zinātnē un tehnoloģijā, rūpniecībā, politikā un sabiedrībā. Tāpēc darba gaita būtu jāizstrādā ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām personām no visām attiecīgajām nozarēm, un būtu jānodrošina pietiekams elastīgums, lai varētu ņemt vērā jaunas norises. Euratom programmas īstenošanā varētu lūgt ārēju ekspertu padomu, izmantojot arī tādas attiecīgas struktūras kā Eiropas Tehnoloģiju platformas.
(15)
Diskusiju, kas risinājās simpozijā "Kodolskaldīšanas pētniecības priekšrocības un trūkumi attiecībā uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku", kurš tika sagatavots, veicot starpnozaru pētījumu, un kurā cita starpā piedalījās enerģētikas, ekonomikas un sociālo zinātņu jomas eksperti, un kuru kopīgi rīkoja Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Briselē 2013. gada 26. un 27. februārī, iznākumā tika atzīta nepieciešamība turpināt kodolpētījumus Eiropas līmenī.
(16)
Euratom programmai būtu jāpalielina pētnieka profesijas pievilcīgums Savienībā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Rīcības kodeksam pētnieku pieņemšanai darbā (5), kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga.
(17)
Euratom programmas ietvaros izstrādāties pasākumi būtu jāvērš uz sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanu pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu nevienlīdzības pamatcēloņus, izmantojot pētnieku - gan sieviešu, gan vīriešu - potenciālu pilnā apjomā un integrējot dzimumu aspektu projektu saturā, lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Vienlaikus pasākumos būtu jācenšas īstenot principus, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā.
(18)
Euratom programmas atbalstītajos pētniecības un inovācijas pasākumos būtu jāievēro ētikas pamatprincipi. Vajadzības gadījumā ar enerģiju saistītajos jautājumos būtu jāņem vērā Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām atzinumi. Pētniecības pasākumos būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants un būtu jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā, ar nolūku galarezultātā aizstāt dzīvnieku izmantošanu. Visi pasākumi būtu jāveic, augstā līmenī nodrošinot cilvēku veselības aizsardzību.
(19)
Būtu arī jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās tajās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāvelta mazo un vidējo uzņēmumu iesaistei.
(20)
Ar Euratom programmu būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, jo īpaši drošuma jomā, pamatojoties uz kopīgām interesēm un savstarpēju labumu, jo īpaši nolūkā veicināt kodoldrošuma nepārtrauktu uzlabošanu.
(21)
Lai uzturētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū, Euratom programmas finansējums būtu veidojams saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, lai nodrošinātu publisko izdevumu efektivitāti un novērstu tādus tirgus kropļojumus kā privātā finansējuma izstumšana, neefektīvu tirgus struktūru veidošana vai nelietderīgu uzņēmumu saglabāšana.
(22)
Nepieciešamību pēc jaunas pieejas attiecībā uz kontroli un riska pārvaldību Savienības pētniecības finansēšanā Eiropadome atzina 2011. gada 4. februāra secinājumos, aicinot radīt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli un starp riska uzņemšanos un riska novēršanu. Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (6) aicināja veikt pragmatisku pāreju uz administratīvo un finansiālo vienkāršošanu un norādīja, ka Savienības pētniecības finansējuma pārvaldībai vajadzētu būt balstītai uz lielāku uzticību un lielāku riska pielaidi attiecībā uz dalībniekiem.
(23)
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā veicot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un - vajadzības gadījumā - sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, kurā galvenā uzmanība vairs nav veltīta kļūdu koeficientu mazināšanai, bet gan uz riska novērtēšanu balstītai kontrolei un krāpšanas atklāšanai, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem.
(24)
Ir svarīgi nodrošināt Euratom programmas pareizu finanšu pārvaldību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā, vienlaikus arī nodrošinot juridisko noteiktību un tās pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ("Finanšu regula") (7) un vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām.
(25)
Lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku īstenošanu un - ar vienkāršotu procedūru starpniecību - vieglas piekļuves iespējas visiem dalībniekiem un lai izveidotu saskaņotu, vispusīgu un pārredzamu satvaru dalībniekiem, uz dalību Euratom programmā un pētījumu rezultātu izplatīšanu ar atsevišķiem pielāgojumiem vai izņēmumiem būtu jāattiecina noteikumi, kas piemērojami pamatprogrammai "Apvārsnis 2020", kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1291/2013.
(26)
Ir svarīgi turpināt veicināt dalībnieku radītā intelektuālā īpašuma izmantošanu, vienlaikus aizsargājot citu dalībnieku un Kopienas likumīgās intereses saskaņā ar Līguma 2. nodaļu.
(27)
Ir pierādījies, ka dalībnieku garantiju fondi, ko pārvalda Komisija un kas ir izveidoti atbilstīgi Padomes Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006 (8), un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 139/2012 (9), ir svarīgs aizsardzības mehānisms, kas mazina riskus, kas ir saistīti ar vēl nesamaksātajām summām, kuras nav atmaksājuši saistības neizpildījušie dalībnieki. Dalībnieku garantiju fondam, kas izveidots atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1290/2013 (10), būtu jāaptver arī darbības, ko veic saskaņā ar Regulu (Euratom) Nr. 1908/2006, Regulu (Euratom) Nr. 139/2012 un šo regulu.
(28)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Euratom programmas netiešo darbību īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas un lēmumu, ar ko apstiprina netiešo darbību finansējumu. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (11).
(29)
Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus attiecīgajās jomās, ir vajadzīgs atbalsts transversāliem pasākumiem - gan Euratom programmas ietvaros, gan apvienojumā ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" pasākumiem.
(30)
Efektīvai darbības pārvaldībai, tostarp izvērtēšanai un uzraudzībai, ir nepieciešams izstrādāt īpašus rezultātu rādītājus, ko var novērtēt laika gaitā, kas ir gan reālistiski, gan atspoguļo izmantotās pieejas pamatojumu un atbilst attiecīgajai mērķu un pasākumu hierarhijai. Būtu jāievieš atbilstoši mehānismi, lai koordinētu Euratom programmas īstenošanu un uzraudzību, no vienas puses, un Eiropas pētniecības telpas virzības, sasniegumu un darbības uzraudzību, no otras puses.
(31)
Ar JRC valdi, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 96/282/Euratom (12), ir notikušas apspriedes par JRC tiešo darbību zinātnisko un tehnoloģisko saturu.
(32)
Juridiskās noteiktības labad būtu jāatceļ 1980. gada 16. decembra Padomes Lēmums, ar ko izveido Padomdevēju komiteju kodolsintēzes programmai (13), Padomes Lēmums 84/338/Euratom, EOTK, EEK (14), Padomes Lēmums 2006/970/Euratom (15), Padomes Lēmums 2006/976/Euratom (16), Padomes Lēmums 2006/977/Euratom (17), Regula (Euratom) Nr. 1908/2006, Padomes Lēmums 2012/93/Euratom (18), Regula (Euratom) Nr. 139/2012, Padomes Lēmums2012/94/Euratom (19) un Padomes Lēmums2012/95/Euratom (20).
(33)
Komisija ir apspriedusies ar Euratom Zinātnes un tehnikas komiteju,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
IZVEIDE
1. pants
Izveide
Ar šo regulu izveido Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim ("Euratom programma") un paredz noteikumus par dalību minētajā programmā, tostarp par dalību to finansēšanas struktūru programmās, kuras pārvalda saskaņā ar šo regulu piešķirtos līdzekļus, un pasākumos, ko īsteno kopīgi atbilstoši šai regulai un Pētniecības un inovācijas pamatprogrammai "Apvārsnis 2020" ("pamatprogramma "Apvārsnis 2020" "), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
"pētniecības un inovācijas pasākumi" ir pilns pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas pasākumu klāsts, tostarp sadarbības veicināšana ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, rezultātu izplatīšana un optimizēšana un pētnieku apmācības un mobilitātes stimulēšana Eiropas Atomenerģijas kopienā (turpmāk "Kopiena");
b)
"tiešās darbības" ir pētniecības un inovācijas pasākumi, kurus Komisija īsteno ar Kopīgā pētniecības centra starpniecību ('JRC');
c)
"netiešās darbības" ir pētniecības un inovācijas pasākumi, kuriem Savienība vai Kopiena (turpmāk "Savienība") sniedz finansiālu atbalstu un kurus uzņemas dalībnieki;
d)
"publiskā un privātā sektora partnerība" ir partnerība, kurā privātā sektora partneri, Kopiena un - vajadzības gadījumā - citi partneri, piemēram, publiskā sektora struktūras, apņemas kopīgi atbalstīt pētniecības un inovācijas programmas vai pasākumu izstrādi un īstenošanu;
e)
"publisko sektoru savstarpēja partnerība" ir partnerība, kurā publiskā sektora struktūras vai struktūras, kam uzticēta sabiedrisku pakalpojumu sniegšana vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, apņemas ar Kopienu kopīgi atbalstīt pētniecības un inovācijas programmas vai pasākumu izstrādi un īstenošanu.
3. pants
Mērķi
1. Euratom programmas vispārējais mērķis ir īstenot kodolpētniecības un mācību pasākumus, uzsvaru liekot uz nepārtrauktu kodoldrošuma, kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju uzlabošanu, jo īpaši, lai potenciāli veicinātu energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārējo mērķi īsteno, veicot I pielikumā precizētos pasākumus, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, ar kurām sasniedz šā panta 2. un 3. punktā noteiktos konkrētos mērķus.
2. Euratom programmas netiešajām darbībām ir šādi konkrētie mērķi:
a)
atbalstīt kodolsistēmu drošumu;
b)
veicināt drošu un ilgāka termiņa risinājumu izstrādi galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju;
c)
atbalstīt ar kodoljautājumiem saistītu zināšanu un izcilības attīstību un ilgtspējību Savienībā;
d)
atbalstīt aizsardzību pret radiāciju un radiācijas medicīnisko pielietojumu izstrādi, tostarp inter alia radioizotopu drošu piegādi un izmantošanu;
e)
virzīties uz kodolsintēzes kā enerģijas avota demonstrēšanu, izmantojot pašreizējās un nākotnes kodolsintēzes iekārtas;
f)
veidot pamatu nākotnes kodolsintēzes spēkstacijām, izstrādājot materiālus, tehnoloģijas un skices projektu;
g)
veicināt inovāciju un rūpniecības konkurētspēju;
h)
nodrošināt Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru pieejamību un izmantošanu.
3. Euratom programmas tiešajām darbībām ir šādi konkrētie mērķi:
a)
uzlabot kodoldrošumu, tostarp kodolreaktoru un kodoldegvielas drošumu, atkritumu apsaimniekošanu, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju; ekspluatācijas pārtraukšanu un gatavību ārkārtas situācijām;
b)
uzlabot kodoldrošību, tostarp drošības pasākumus kodolenerģijas jomā, kodolieroču neizplatīšanu, nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu un ar kodolmateriāliem saistītu tiesu ekspertīzi;
c)
palielināt kodolenerģētikas zinātniskās bāzes izcilību standartizācijas vajadzībām;
d)
veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību;
e)
atbalstīt Savienības kodoldrošuma un kodoldrošības politiku.
Jebkura jauna darbības piešķiršana JRC būtu jāanalizē JRC valdei, lai pārbaudītu šādas rīcības atbilstību darbībām, kuras jau tiek veiktas dalībvalstīs.
4. Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un pasākumi atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un sabiedrības nemitīgo attīstību, ar mērķi optimizēt cilvēkresursus un finanšu resursus un izvairīties no dublēšanās kodolpētniecības un attīstības jomā Savienībā.
5. Šā panta 2. un 3. punktā minēto konkrēto mērķu ietvaros var ņemt vērā jaunas un neparedzētas vajadzības, kas rodas Euratom programmas īstenošanas laikā. Pienācīgi pamatotos gadījumos tas var nozīmēt reaģēšanu uz jaunām iespējām, krīzēm un apdraudējumiem, uz vajadzībām, kas saistītas ar jaunu Savienības politikas virzienu izstrādi, un uz tādu darbību eksperimentālu īstenošanu, kuras paredzēts atbalstīt saskaņā ar turpmākajām programmām.
4. pants
Budžets
1. Finansējums Euratom programmas īstenošanai ir EUR 1 603 329 000. Minēto summu sadala šādi:
a)
netiešās darbības kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmai: EUR 728 232 000;
b)
netiešās darbības kodolskaldīšanā, drošībā un radiācijaizsardzībā: EUR 315 535 000;
c)
tiešās darbības: EUR 559 562 000.
Euratom programmas netiešo darbību īstenošanā Komisijas administratīvie izdevumi Euratom programmas īstenošanas laikā vidēji sasniedz līdz pat 7 % un 2018. gadā ne vairāk kā 6 %.
2. No Euratom programmas finansējuma var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kuri vajadzīgi minētās programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus pētījumiem un ekspertu sanāksmēm, ciktāl tie saistīti ar šīs regulas vispārējiem mērķiem, un izdevumus, kas saistīti ar informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem informācijas tehnoloģijas tīkliem, kopā ar visiem citiem tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumiem, kas radušies Komisijai, pārvaldot Euratom programmu. Izdevumi, kas vajadzīgi nepārtrauktām un atkārtotām darbībām, piemēram, kontrolei, revīzijai un IT tīkliem, tiks segti Komisijas administratīvo izdevumu robežās, kas norādīti 1. punktā.
3. Vajadzības gadījumā un pienācīgi pamatotos gadījumos apropriācijas var iekļaut budžetā pēc 2018. gada tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumu segšanai, lai būtu iespējams pārvaldīt darbības, kas līdz 2018. gada 31. decembrim vēl nav pabeigtas.
4. Ja tiešās darbības sniedz ieguldījumu ierosmēs, ko izveidojuši subjekti, kuriem Komisija uzticējusi uzdevumu īstenošanu saskaņā ar 6. panta 2. punktu un 15. pantu, šādu ieguldījumu neuzskata par daļu no minētajām ierosmēm piešķirtā finansiālā ieguldījuma.
5. Budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Katru gadu Komisija veic gada maksājumus, ņemot vērā to darbību gaitu, kas saņem finansiālu atbalstu, aplēstās vajadzības un pieejamo budžetu.
5. pants
Trešo valstu iesaistīšanās
1. Euratom programmā var iesaistīties:
a)
valstis, kas pievienojas Savienībai, kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro šādu valstu dalībai Savienības programmās un kas paredzēti attiecīgajos pamatnolīgumos un asociācijas padomju lēmumos vai tamlīdzīgos nolīgumos;
b)
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles vai valstis vai teritorijas, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika un kas atbilst visiem šādiem kritērijiem:
i)
attīstītas spējas zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā;
ii)
veiksmīga pieredze dalībā Savienības pētniecības un inovācijas programmās;
iii)
taisnīgs un vienlīdzīgs intelektuālā īpašuma tiesību piemērojums;
c)
Euratom Septītās pamatprogrammas asociētās valstis vai teritorijas.
2. Īpašus noteikumus un nosacījumus attiecībā uz asociēto valstu dalību Euratom programmā, tostarp finansiālo ieguldījumu, pamatojoties uz asociētās valsts iekšzemes kopproduktu, nosaka starptautiskos nolīgumos starp Savienību un asociētajām valstīm.
II SADAĻA
ĪSTENOŠANA
I NODAĻA
Īstenošana, pārvaldība un atbalsta veidi
6. pants
Pārvaldība un Kopienas atbalsta veidi
1. Euratom programmu īsteno ar netiešām darbībām, izmantojot vienu vai vairākus finansējuma veidus, kas paredzēti Finanšu regulā, jo īpaši dotācijas, godalgas, iepirkumu un finanšu instrumentus. Turklāt Kopienas atbalstu veido arī tiešās darbības, kas izpaužas kā pētniecības un inovācijas darbības, kuras uzņemas JRC.
2. Neskarot Līguma 10. pantu, daļu Euratom programmas īstenošanas Komisija var uzticēt Finanšu regulas 58. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām finansēšanas struktūrām.
Euratom programmas netiešās darbības īstenošanu Komisija var arī uzticēt struktūrām, kas izveidotas atbilstīgi pamatprogrammai "Apvārsnis 2020" vai minētas tajā.
3. Komisija, ievērojot 12. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, ar ko apstiprina finansējumu netiešajām darbībām.
7. pants
Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi
1. Ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, jebkura tiesību subjekta dalību netiešās darbībās, ko īsteno saskaņā ar Euratom programmu, reglamentē noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1290/2013.
2. Euratom programmas nolūkiem "drošības noteikumi", kas minēti Regulas (ES) Nr. 1290/2013 43. panta 2. punkta pirmajā daļā, ietver dalībvalstu aizsardzības intereses Līguma 24. panta nozīmē.
Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 41. panta 3. punkta pirmās daļas, Komisija vai finansēšanas struktūra attiecībā uz rezultātiem, ko rada dalībnieki, kuri saņēmuši Kopienas finansiālu ieguldījumu, var iebilst pret īpašumtiesību tālāknodošanu vai pret ekskluzīvas vai neekskluzīvas licences piešķiršanu trešām personām, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura nav saistīta ar Euratom programmu, ja Komisija vai finansēšanas struktūra uzskata, ka šāda piešķiršana vai tālāknodošana neatbilst Savienības ekonomikas konkurētspējas palielināšanas interesēm vai nav saderīga ar ētikas principiem vai drošības apsvērumiem. "Drošības apsvērumi" ietver dalībvalstu aizsardzības intereses Līguma 24. panta nozīmē.
Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 regulas 46. panta 1. punkta pirmās daļas, Kopienai un tās kopuzņēmumiem nolūkā izstrādāt, īstenot un uzraudzīt Kopienas politikas virzienus un programmas vai saistības, kas izriet no starptautiskas sadarbības ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, ir tiesības piekļūt tāda dalībnieka rezultātiem, kurš saņēmis Kopienas finansiālu ieguldījumu. Šādas piekļuves tiesības ietver tiesības atļaut trešām personām izmantot rezultātus publiskā iepirkumā un tiesības piešķirt apakšlicences, un tās izmanto tikai nekomerciālos un ar konkurenci nesaistītos nolūkos, un tās piešķir bez autoratlīdzības.
3. Dalībnieku garantiju fonds, kas izveidots atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1290/2013, aizstāj dalībnieku garantiju fondus, kas izveidoti atbilstoši Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006 un Regulai (Euratom) Nr. 139/2012.
Visas summas no dalībnieku garantiju fondiem, kas izveidoti atbilstoši Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006 un Regulai (Euratom) Nr. 139/2012, no 2013. gada 31. decembra pārskaita dalībnieku garantiju fondā, kas izveidots atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1290/2013. Dalībnieki, kas piedalās darbībās atbilstoši Lēmumam 2012/93/Euratom un paraksta dotāciju nolīgumus pēc 2013. gada 31. decembra, veic savas iemaksas dalībnieku garantiju fondā.
8. pants
Transversāli pasākumi
1. Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus un risinātu problēmas, kas ir kopīgas Euratom programmai un pamatprogrammai "Apvārsnis 2020", pasākumiem, kas aptver netiešās darbības, kuras noteiktas I pielikumā, un/vai darbības, ar kurām īsteno pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" īpašo programmu, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2013/743/ES (21), var izmantot Savienības finansiālo ieguldījumu.
2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts šā panta 1. punktā, var veidot, kombinējot finansiālo ieguldījumu netiešajām darbībām, kas izklāstītas šīs regulas 4. pantā un Regulas (ES) (ES) Nr. 1291/2013 6. pantā, un īstenot, izmantojot atsevišķu finansēšanas shēmu.
9. pants
Dzimumu līdztiesība
Euratom programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimumu aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā.
10. pants
Ētikas principi
1. Visos pētniecības un inovācijas pasākumos, ko veic saskaņā ar Euratom programmu, ievēro ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus.
Īpašu uzmanību pievērš samērīguma principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu aizsardzības līmeni cilvēku veselības aizsardzības jomā.
2. Pētniecības un inovācijas pasākumi, ko veic saskaņā ar Euratom programmu, ir paredzēti izmantošanai tikai un vienīgi uz civilos nolūkos.
11. pants
Darba programmas
1. Komisija, ievērojot 12. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, ar īstenošanas aktiem pieņem darba programmas netiešo darbību īstenošanai. Šādās darba programmās dod iespēju izmantot augšupējas pieejas, ko izmanto mērķu inovatīvai sasniegšanai.
Darba programmās izklāsta būtiskos elementus darbību īstenošanai saskaņā ar Finanšu regulu, tostarp sīki izstrādātus to mērķus, saistīto finansējumu un grafiku, kā arī daudzgadu pieeju un stratēģiskos virzienus nākamajiem īstenošanas gadiem.
2. Attiecībā uz tiešajām darbībām Komisija saskaņā ar Lēmumu 96/282/Euratom izstrādā daudzgadu darba programmu, kurā sīkāk izklāsta I pielikumā minētos mērķus un zinātnes un tehnoloģijas prioritātes, kā arī to īstenošanas grafiku.
Minētajā daudzgadu darba programmā ņem vērā arī attiecīgos pētniecības pasākumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina.
3. Darba programmās, kas minētas 1. un 2. punktā, ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina.
4. Darba programmās, kas minētas 1. un 2. punktā, iekļauj atsevišķu iedaļu, kurā norāda 8. pantā minētos transversālos pasākumus.
12. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Komiteja (22) tiekas divos dažādos sastāvos, kuri attiecīgi nodarbojas ar tiem Euratom programmas aspektiem, kas saistīti ar kodolskaldīšanu, un tiem aspektiem, kas saistīti ar kodolsintēzi.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro pārbaudes procedūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
4. Ja komitejas atzinumu plānots saņemt rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
13. pants
Komisija regulāri informē 12. pantā minēto komiteju par Euratom programmas īstenošanas vispārējo norisi un savlaicīgi tām sniedz informāciju par visām netiešajām darbībām, kas ierosinātas vai ko finansē saskaņā ar Euratom programmu.
14. pants
Ārēju ekspertu padomi un sabiedrības iesaistīšanās
1. Euratom programmas īstenošanā ņem vērā padomus un devumu, ko vajadzības gadījumā sniedz:
a)
Euratom Zinātnes un tehnikas komiteja saskaņā ar Līguma 134. pantu;
b)
Komisijas izveidotas neatkarīgas augsta līmeņa ekspertu konsultatīvās grupas;
c)
dialoga struktūras, kas izveidotas atbilstoši starptautiskiem zinātnes un tehnoloģiju nolīgumiem;
d)
uz nākotni vērsti pasākumi;
e)
mērķtiecīgas sabiedriskās apspriešanas (tostarp vajadzības gadījumā apspriešanās ar reģionālām un valsts iestādēm vai ieinteresētajām personām); un
f)
pārredzami un interaktīvi procesi, kas nodrošina atbalstu atbildīgai pētniecībai un inovācijai.
2. Pilnībā ņem vērā arī pētniecības un inovācijas programmas, kas cita starpā izveidotas Eiropas Tehnoloģiju platformu, kopīgu plānošanas ierosmju un Eiropas inovācijas partnerību ietvaros.
II NODAĻA
Konkrētas rīcības jomas
15. pants
Mazie un vidējie uzņēmumi
Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), un kopumā privātā sektora pienācīgu dalību Euratom programmā un inovācijas ietekmi uz tiem. Novērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvu un kvalitatīvu novērtēšanu.
16. pants
Publiskā un privātā sektora partnerības un publisko sektoru savstarpējas partnerības
Lai sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus, Euratom programmas konkrētos pasākumus var īstenot, izmantojot:
a)
kopuzņēmumus, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma 5. nodaļu;
b)
publiskā sektora savstarpējas partnerības, pamatojoties uz finansēšanas shēmu "programmas līdzfinansējuma darbības";
c)
līgumiskas publiskā un privātā sektora partnerības, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 25. pantā.
17. pants
Starptautiska sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām
1. Subjekti, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, un starptautiskas organizācijas ir tiesīgi piedalīties Euratom programmas netiešajās darbībās saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 1290/2013. Atkāpes no šā vispārējā principa šajā sakarā ir noteiktas šīs regulas 7. pantā. Euratom programma veicina starptautisku sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai:
a)
nostiprinātu Savienības izcilību un pievilcīgumu pētniecībā un inovācijā, kā arī tās ekonomikas un rūpniecības konkurētspēju;
b)
efektīvi risinātu kopējas sabiedrības problēmas;
c)
atbalstītu Savienības ārpolitikas un attīstības politikas mērķus, papildinot ārpolitikas un attīstības programmas. Mēģina nodrošināt sinerģiju ar citām Savienības politikas jomām.
2. Mērķtiecīgas darbības, kuru mērķis ir veicināt sadarbību ar konkrētām trešām valstīm vai trešo valstu grupām, īsteno, pamatojoties uz stratēģisku pieeju, kā arī uz kopējām interesēm, prioritātēm un savstarpēju izdevīgumu, ņemot vērā to zinātniskās un tehnoloģiskās spējas un tirgus iespējas, kā arī paredzamo ietekmi.
Būtu jāsekmē savstarpēja piekļuve trešo valstu programmām. Lai maksimāli palielinātu ietekmi, veicina koordināciju un sinerģiju ar dalībvalstu un asociēto valstu ierosmēm. Sadarbības raksturs var atšķirties atkarībā no katras konkrētās partnervalsts.
Sadarbības prioritātēs ņem vērā jaunākās norises Savienības politikā, iespējas sadarboties ar trešām valstīm, kā arī taisnīgu un vienlīdzīgu intelektuālā īpašuma tiesību piemērojumu.
18. pants
Informēšana, izziņošana, izmantošana un izplatīšana
1. Īstenojot Euratom programmu, izplatīšanas un izziņošanas pasākumus uzskata par Euratom programmas atbalstītu darbību neatņemamu sastāvdaļu.
2. Izziņošanas pasākumi var ietvert:
a)
ierosmes, kuru mērķis ir vairot izpratni un atvieglot piekļuvi finansējumam Euratom programmā, jo īpaši tiem reģioniem vai dalībnieku veidiem, kuru dalība ir samērā zema;
b)
mērķtiecīgu palīdzību projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu tiem piekļuvi prasmēm, kas vajadzīgas, lai optimizētu rezultātu izziņošanu, izmantošanu un izplatīšanu;
c)
ierosmes, kuru mērķis ir veicināt dialogu un debates ar sabiedrību par jautājumiem, kas saistīti ar zinātni, tehnoloģiju un inovāciju, un izmantot priekšrocības, ko sniedz sociālie plašsaziņas līdzekļi un citas novatoriskas tehnoloģijas un metodoloģijas;
d)
Savienības politikas prioritāšu izziņošanu, ar noteikumu, ka tās ir saistītas ar šīs regulas mērķiem; jo īpaši Komisija dalībvalstīm tādējādi sniedz savlaicīgu un pilnīgu informāciju.
3. Ievērojot Līgumu un attiecīgos Savienības tiesību aktus, izplatīšanas pasākumi var ietvert:
a)
darbības, kuru rezultātā tiek apvienoti rezultāti no vairākiem projektiem, tostarp tiem, kas var būt finansēti no citiem avotiem, lai nodrošinātu lietotājdraudzīgas datubāzes un ziņojumus, kuros apkopoti galvenie secinājumi;
b)
rezultātu izplatīšanu politikas veidotājiem, tostarp standartizācijas struktūrām, lai veicinātu to, ka attiecīgās struktūras izmanto ar politiku saistītos rezultātus starptautiskā, Savienības, valsts un reģionālā līmenī.
III NODAĻA
Kontrole
19. pants
Kontrole un revīzija
1. Kontroles sistēmu, ko izveido šīs regulas īstenošanai, strukturē tā, lai nodrošinātu pamatotu pārliecību par to, ka tiks sasniegta ar darbību efektivitāti un lietderību saistītā riska pienācīga pārvaldība, kā arī pakārtoto darījumu likumība un pareizība, ņemot vērā to, ka programmas ir daudzgadu programmas, kā arī attiecīgo maksājumu veidu.
2. Kontroles sistēma nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp uzticamību un kontroli, ņemot vērā kontroles administratīvās un citas izmaksas visos līmeņos, īpaši attiecībā uz dalībniekiem, tā, lai varētu sasniegt Euratom programmas mērķus un lai programmai varētu piesaistīt visizcilākos pētniekus un visnovatoriskākos uzņēmumus.
3. Kontroles sistēmas ietvaros revīzijas stratēģija attiecībā uz izdevumiem netiešajām darbībām Euratom programmā ir balstīta uz finanšu revīziju, ko veic no visas programmas iegūtā reprezentatīvā izdevumu paraugā. Minēto reprezentatīvo paraugu papildina ar izlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums.
Netiešo darbību izdevumu revīzijas Euratom programmā veic saskaņoti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, lai mazinātu revīzijas radīto slogu dalībniekiem.
20. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saskaņā ar šo regulu ir saņēmušas Savienības līdzekļus.
Neskarot 3. punktu, Komisija revīzijas var veikt divu gadu laikā pēc galīgā maksājuma veikšanas.
3. Lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar Euratom programmu, nav notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (23), un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (24).
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas skaidri pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādu revīziju un izmeklēšanu saskaņā ar savām kompetencēm.
IV NODAĻA
Uzraudzība un novērtēšana
21. pants
Uzraudzība
1. Komisija katru gadu uzrauga Euratom programmas īstenošanu, tostarp tās virzību un sasniegumus. Šajā sakarā Komisija sniedz informāciju 12. pantā minētajai komitejai.
2. Komisija paziņo un dara publiski pieejamus 1. punktā minētās uzraudzības rezultātus.
22. pants
Novērtēšana
1. Novērtēšanu veic pietiekami savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.
Līdz 2017. gada 31. maijam, ņemot vērā ex post novērtējumu par Septīto Euratom pamatprogrammu, kas izveidota ar Lēmumu 2006/970/Euratom, un Euratom pamatprogrammu (2012.-2013. gads), kas izveidota ar Lēmumu 2012/93/Euratom, kurš jāpabeidz līdz 2015. gada beigām, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību, kas izraudzīti pārredzamā procedūrā, veic Euratom programmas starpposma novērtēšanu, analizējot mērķu sasniegšanu (rezultātu un ietekmes panākšanas līmenī) un visu pasākumu turpmāko atbilstību, resursu efektivitāti un izlietojumu, turpmākas vienkāršošanas iespējas un Eiropas pievienoto vērtību. Novērtējumā ņem vērā arī pasākumu ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritāšu sasniegšanā, iepriekš veikto pasākumu ilgtermiņa ietekmes rezultātus un sinerģijas un mijiedarbības pakāpi ar citām Savienības finansējuma programmām, tostarp ar struktūrfondiem.
Līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību, kas izraudzīti pārredzamā procedūrā, veic Euratom programmas ex post novērtēšanu. Šādā novērtējumā ņem vērā pasākumu pamatojumu, īstenošanu un sasniegumus, kā arī ietekmi ilgākā termiņā un ilgtspēju, lai tā rezultātus varētu izmantot, pieņemot lēmumu par kāda turpmāka pasākuma iespējamu atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu.
2. Neskarot 1. punktu, Euratom programmas tiešās un netiešās darbības novērtē atsevišķi.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētajos novērtējumos izvērtē panākumus virzībā uz 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, ņemot vērā attiecīgos rezultātu rādītājus, kas noteikti II pielikumā.
4. Ja tas ir lietderīgi un iespējams, dalībvalstis Komisijai sniedz datus un informāciju, kas vajadzīgi attiecīgo pasākumu uzraudzībai un novērtēšanai.
5. Komisija 1. un 2. punktā minēto novērtējumu secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
III SADAĻA
NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI
23. pants
Atcelšanas un pārejas noteikumi
1. No 2014. gada 1. janvāra atceļ 1980. gada 16. decembra Lēmums, ar ko izveido Padomdevēju komiteju kodolsintēzes programmai, Lēmums 84/338/Euratom, EOTK, EEK, Lēmums 2006/970/Euratom, Lēmums 2006/976/Euratom, Lēmums 2006/977/Euratom, Regula (Euratom) Nr. 1908/2006, Lēmums 2012/93/Euratom, Regula (Euratom) Nr. 139/2012, Lēmums 2012/94/Euratom un Lēmums 2012/95/Euratom.
2. Darbības, kurām tiek piešķirts Kopienas finansiālais ieguldījums saskaņā ar programmām, kas izveidotas ar 1. punktā minētajiem lēmumiem, un ar tiem saistītās finansiālās saistības līdz to pabeigšanai turpina reglamentēt ar noteikumiem, kas piemērojami minētajām programmām.
3. Ar 4. pantā minēto finanšu piešķīrumu var segt arī tāda tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp minēto programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Lēmumu 2012/93/Euratom, Lēmumu 2012/94/Euratom un Lēmumu 2012/95/Euratom.
4. Lai nodrošinātu nepārtrauktu Kopienas atbalstu kodolsintēzes pētniecībai, par izdevumiem, kas no 2014. gada 1. janvāra radušies I pielikuma i) punktā minētajiem programmas līdzfinansējuma darbības atbalsta saņēmējiem, ir tiesības saņemt Kopienas atbalstu.
24. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 16. decembrī