РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 307/2014 НА СЪВЕТА
от 24 март 2014 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена или консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд. Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 % и 12,9 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) Съветът измени действащите мерки по отношение на един производител износител и, съответно, размера, приложим за „всички останали дружества“, който впоследствие варираше в границите от 3,1 % до 14,3 %.
(3)
След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Съветът, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013 (4), остави в сила митото в границите от 3,1 % до 14,3 %.
2. Искане за преразглеждане
(4)
Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Искането беше подадено от River Kwai International Food Industry Co. Ltd. („заявителя“), производител износител от Тайланд.
(5)
Искането е с обхват, ограничен до проверка на дъмпинга, що се отнася до заявителя.
(6)
В искането си заявителят представи prima facie доказателства, че що се отнася до дъмпинга от негова страна, обстоятелствата, въз основа на които са наложени действащите мерки, са се променили и тези промени са с траен характер.
(7)
Заявителят твърди по-специално, че промените в обстоятелствата са във връзка с продуктовата гама, която той предлага, и че те имат пряко отражение върху производствените разходи за тази гама. При сравнение на цените на заявителя на вътрешния пазар с експортните му цени за ЕС се установи, че дъмпинговият марж е по-нисък от настоящото равнище на мерките.
3. Започване на частично междинно преразглеждане
(8)
След консултации с Консултативния комитет Комисията заключи, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на частично междинно преразглеждане, ограничено до проверка на дъмпинга, що се отнася до заявителя. На това основание Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5) на 14 февруари 2013 г. („известието за започване на преразглеждане“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
4. Разследван период в рамките на преразглеждането
(9)
Разследването на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
5. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата износител, както и сдружението на производителите от Съюза (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux - AETMD) за започването на междинното преразглеждане.
(11)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(12)
Представените от AETMD писмени коментари бяха разгледани и - където това беше уместно - взети предвид.
(13)
С цел получаване на необходимата информация за своето разследване Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на посочения за целта срок.
(14)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за установяването на дъмпинга. Комисията проведе посещение за проверка в помещения на заявителя в Банкок и Канчанабури, Тайланд.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Продуктът, предмет на преразглеждане, е същият като определения в първоначалното разследване и разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, а именно сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
2. Сходен продукт
(16)
Както беше установено в рамките на първоначалното разследване и потвърдено при преразглеждането с оглед изтичане срока на действие на мерките, сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
1. Определяне на нормална стойност
(17)
В съответствие с първото изречение от член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред установи дали общите продажби на сходния продукт, които заявителят е реализирал на вътрешния пазар през РПП, са представителни. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт представлява поне 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през РПП.
(18)
Беше установено, че общите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни.
(19)
Впоследствие Комисията идентифицира онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(20)
За всеки от тези видове на продукта Комисията установи дали продажбите на вътрешния пазар са в достатъчна степен представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти по време на РПП представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(21)
Комисията установи, че при всички видове на продукта, продавани за износ за Съюза, продажбите на заявителя на вътрешния пазар са били в представителни количества.
(22)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на РПП с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(23)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни, или не, ако:
-
обемът на продажбите на вида на продукта, продавани по нетни продажни цени, равни или по-големи от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
-
среднопретеглените продажни цени на този вид на продукта са равни или по-големи от производствените разходи за единица продукция.
(24)
Анализът на Комисията на продажбите на вътрешния пазар показа, че повече от 90 % от тях са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи за единица продукция. В съответствие с това нормалната стойност беше изчислена като среднопретеглена стойност от цените на всички продажби на вътрешния пазар през РПП.
2. Определяне на експортната цена
(25)
Всички продажби от страна на заявителя за износ в Съюза са пряко за несвързани клиенти в Съюза или Тайланд. Поради това експортната цена беше определена въз основа на платените или платимите цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3. Сравнение
(26)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на база цената франко завода.
(27)
Където беше оправдано, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(28)
Когато беше приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите, разходите за обслужване на кредити и банковите такси.
(29)
Заявителят поиска корекция в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент за разликата в стойността на марката, когато продуктът се продава с марка на заявителя на вътрешния пазар и на пазара на Съюза. Заявителят твърди, че стойността на неговата марка е по-висока на тайландския пазар, отколкото на пазара на Съюза. За да обоснове твърдението си, заявителят се позова на корекциите, допуснати при първоначалното разследване и при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките.
(30)
Положението, в което се намира заявителят при настоящото междинно преразглеждане, обаче е различно от това на останалите производители износители, за които са допуснати корекции при първоначалното разследване и при разследването за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Корекциите, направени при първоначалното разследване и при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, изрично касаят производителите износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, докато тези на пазара на Съюза са с марката на търговците на дребно. При настоящото междинно преразглеждане продажбите на заявителя и на вътрешния пазар, и на пазара на Съюза са с неговата собствена марка. Освен това корекциите, допуснати при първоначалното разследване и при разследването за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, касаят маржа на печалба при изграждане на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент. При настоящото междинно преразглеждане обаче нормалната стойност е въз основа на действителните цени при продажбите на заявителя на вътрешния пазар.
(31)
Що се отнася до твърдението, че марката няма собствена стойност, когато се продава на пазара на Съюза, вносителят на разглеждания продукт, който носи марката на заявителя, се специализира във вноса на хранителни продукти от конкретни марки, по-специално от Азия. Заявителят не успя да разясни защо продажбите на този конкретен вносител биха имали по-ниска стойност в сравнение със стойността на марката на вътрешния пазар на заявителя, нито да представи доказателства за това. Поради това Комисията заключи, че заявителят не е доказал, че твърдяната разлика в стойността на марката има отражение върху цените или съпоставимостта им.
(32)
Заявителят поиска същата корекция да бъде направена и по член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Тъй като той обаче не можа да докаже, че твърдяната разлика има отражение върху цените или съпоставимостта на цените, корекцията не може да бъде приета и по тази разпоредба.
(33)
Поради това искането за корекция по член 2, параграф 10, букви г) и к) се отхвърля.
(34)
Като се позовава на член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, заявителят претендира също така за корекция за покрита от държавата отстъпка от експортната такса. Заявителят получава сума от държавата, когато разглежданият продукт се продава за износ, включително на пазара на Съюза.
(35)
Заявителят доказа, че сума, еквивалентна на по-малко от 0,5 % от стойността по фактура, му е платена за износ за пазара на Съюза. В съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент обаче, ако са изпълнени условията, определени в същия член, корекция се прави в нормалната стойност, а не в експортната цена, както твърди заявителят. Освен това разследването показа, че не може да се установи наличието на пряка връзка между плащането, което е получил заявителят по отношение на разглеждания продукт, в случаите, когато той се изнася за Съюза, и вносните такси за суровините, физически вложени в него.
(36)
Заявителят претендира за същата корекция и по член 2, параграф 10, буква к). Тъй като заявителят обаче не успя да докаже наличието на връзка между отстъпката от експортната такса и ценообразуването на разглеждания изнасян продукт, претенцията не може да бъде приета.
(37)
Поради това искането за корекция по член 2, параграф 10, букви б) и к) за отстъпката от експортната такса се отхвърля.
4. Дъмпинг по време на РПП
(38)
Среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(39)
Въз основа на горното беше установено, че среднопретегленият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза без платено мито, е 3,6 %.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(40)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали са се променили обстоятелствата, въз основа на които беше определен сегашният дъмпингов марж, и дали тази промяна е с траен характер.
(41)
В искането си за преразглеждане заявителят говори за промени в продуктовата гама, която предлага, и че те имат пряко отражение върху производствените разходи за тази гама. При разследването беше потвърдено, че поради корпоративното си преструктуриране заявителят вече не произвежда и продава определени продукти, които е произвеждал и продавал към момента на първоначалното разследване, и че тази промяна е оказала въздействие върху производствените разходи за разглеждания продукт.
(42)
AETMD коментира, че преструктурирането, извършено от заявителя, може да не е с траен характер, тъй като лесно може да се направи връщане към предходната ситуация.
(43)
Възможно е, наистина, ръководството на заявителя - при желание - да се върне към ситуацията преди преструктурирането. Няма обаче доказателства, които да сочат, че решението на заявителя да преструктурира и оптимизира търговската реализация на продуктите на групата между дружествата от групата не е с траен характер. Освен това преструктурирането вече е било завършено към 2009 г., което показва, че новата корпоративна структура е с траен характер.
(44)
След оповестяването на заключенията AETMD отново изказа твърдението, че промяната, въз основа на която е започнато преразглеждането, не може да се счита за промяна с траен характер. По-конкретно AETMD постави под въпрос въздействието, оказано от вътрешната реорганизация на групата, върху производствените разходи, като изказа твърдението, че разходите в групата могат просто да бъдат преразпределени с цел да се намали нормалната стойност. Поради тази причина не може да се счита, че новите производствени разходи са с траен характер. AETMD отбеляза също така, че дъщерното дружество, отговарящо за производството и продажбите на пресни продукти, е с един и същ адрес като заявителя. AETMD изказа твърдението, че това е още една индикация, че реорганизацията не е задълбочена и трайна.
(45)
В отговор на твърденията на AETMD, изложени в съображение 44, заявителят подчерта, че реорганизацията е предполагала също така усъвършенствана система за осчетоводяване на разходите, благодарение на която са били идентифицирани и отстранени местата, в които се наблюдават затруднения, с цел да се оптимизира производството и да се намалят производствените разходи. Заявителят подчерта също така, че всяко едно връщане към ситуацията преди реорганизацията от 2009 г. на настоящия етап би било изключително сложен процес, тъй като дружеството майка - Agripure Holding PLC, се котира на тайландската фондова борса.
(46)
Рисковете от потенциално връщане към ситуацията преди реорганизацията вече бяха разгледани в съображение 43.
(47)
Освен това с цел проверка на точността на твърденията от искането за започване на настоящото разследване Комисията направи сравнение на производствените разходи за видовете на продукта, изнасяни за Съюза, по време на първоначалното разследване (т.е. преди реорганизацията, извършена от заявителя през 2009 г.) и по време на РПП. При това сравнение се потвърди, че производствените разходи за единица продукция са се променили в значителна степен. Установената разлика в производствените разходи за единица продукция излиза извън простото преразпределение на разходите и се дължи на реално намаляване на косвените производствени разходи, например постоянните разходи при производството и разходите за труд.
(48)
Що се отнася до това, че заявителят и неговото дъщерно дружество имат един и същ адрес, това е обичайна бизнес практика. Освен това по време на посещението за проверка в помещенията на заявителя Комисията констатира, че производствените линии и съхраняваната на склад готова продукция в помещенията отговаряха на производството на сладка царевица; нямаше видими следи от производство и съхранение на склад на пресните продукти, продавани от дъщерното дружество.
(49)
С оглед на аргументите, изтъкнати от AETMD и от заявителя, и след установяване на фактическия спад в производствените разходи за единица продукция, настъпил между първоначалното разследване и РПП, аргументът на AETMD трябваше да бъде отхвърлен.
(50)
AETMD съобщи също така, че заявителят планира през 2013 г. да увеличи производствения си капацитет с около 40 %. Според AETMD този факт противоречи на твърдението на заявителя, че новите, ревизирани производствени разходи (след преструктурирането) са с траен характер.
(51)
При разследването действително беше потвърдено, че заявителят е в процес на увеличаване на производствения си капацитет. Въздействието на увеличения капацитет е един от факторите, въз основа на които в преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките (6) беше заключено, че е налице риск от продължаване на дъмпинга.
(52)
След оповестяването на заключенията AETMD отново изказа твърдението, че инвестициите в нов производствен капацитет несъмнено ще имат отражение върху производствените разходи и поради това преобладаващите производствени разходи, спрямо които в настоящото преразглеждане са сравнени цените на вътрешния пазар (вж. съображение 24), не са с траен характер. AETMD е направила по-специално изчисление въз основа на налични източници, въз основа на което заключава, че общите разходи ще нараснат спрямо сегашните поради увеличените амортизации с около 10 %.
(53)
Заявителят не опроверга твърдението на AETMD относно увеличените амортизационни разходи сами по себе си, но подчерта, че те ще бъдат компенсирани от увеличените общи приходи (благодарение на увеличените продажби) и от спада в другите разходи вследствие на по-голямата степен на автоматизация.
(54)
Както се посочва в съображение 51, в момента заявителят действително инвестира в нови производствени съоръжения. Инвестициите в нови съоръжения могат да предполагат увеличаване на амортизационните разходи. От друга страна, както изтъква заявителят в отговор на коментара на AETMD, новите производствени съоръжения могат да предполагат и промени (в сравнение със съществуващите производствени линии), като различна степен на автоматизация. Тези промени следва да имат пряко отражение в посока намаление на разходите за труд и енергия и биха могли да компенсират увеличените амортизационни разходи.
(55)
Като бяха взети под внимание всички фактори, се стигна до заключението, че общото отражение на производствените разходи върху всяка единица произведена продукция не може да бъде измерено преди пускането на новите инсталации и отразяването на евентуалните допълнителни разходи в счетоводните сметки.
(56)
Независимо от това и като се има предвид целта на инвестицията (повишаване на ефективността и конкурентоспособността, намаляване на производствените разходи за единица продукция), се очаква, че поне в средно- до дългосрочен план няма да има значително увеличение на производствените разходи за единица продукция. При тези обстоятелства се очаква, че нормалната стойност ще продължи да бъде на база цените на вътрешния пазар, както в настоящото преразглеждане. Поради това аргумента, изтъкнат от AETMD, трябваше да бъде отхвърлен.
(57)
След оповестяването на резултатите AETMD постави под въпрос и трайния характер на новия дъмпингов марж. AETMD изказа твърдението, че базата на експортните цени, използвани за изчисляването на дъмпинговия марж, не е представителна. По-конкретно AETMD изказа твърдението, че:
а)
броят на тоновете, изнесени през РПП, е твърде малък, за да се счита за представителен; и че
б)
по отношение на съображение 29 фактът, че експортните трансакции с продукти със собствена марка съставляват почти половината от целия износ през РПП, показва, че експортните цени следва да се считат за непредставителни. AETMD счита, че ако предлаганото намаляване на мерките влезе в сила, е по-вероятно по-голямата част от износа за Съюза да бъде на продукти с марката на търговците на дребно, които имат по-ниски експортни цени (7).
(58)
Поради това, че изнасяните за Съюза количества не са били значителни, Комисията установи сама, че цените на заявителя, платени или платими за експорт в Съюза, са представителни, като ги съпостави с цените на заявителя, платени или платими за експорт в други трети държави. На тази основа беше заключено, че цените за потребителите в Съюза съответстват на предлаганите на потребителите на други експортни пазари.
(59)
Съществуването на различни пазарни сегменти, на собствената марка и на марките на търговците на дребно беше признато при по-раншните разследвания (8). Тези факти съставляват една важна част от определението на различните видове на продукта в рамките на разглеждания продукт. На тази основа износът на продукти със собствена марка беше сравнен с продажбите на вътрешния пазар на продукти със собствена марка, а експортните продажби с марка на търговци на дребно бяха сравнени с продажбите на вътрешния пазар на продукти с марка на търговци на дребно.
(60)
Твърдението на AETMD, че бъдещият износ ще бъде предимно с марка на търговците на дребно, е спекулативно, не е подкрепено от доказателства и поради това не е достатъчно, за да постави под въпрос представителността на износа на продукти със собствена марка по време на РПП. Поради това твърдението на AETMD се отхвърля.
(61)
AETMD твърди също така, че намаляването на митото би могол да доведе до риск от заобикаляне на мерките.
(62)
Следва да се припомни, че действащите мита са вече диференцирани между отделните тайландски производители износители. Следователно рискът от заобикаляне (т.е. използване на допълнителен код по ТАРИК с по-ниска ставка на митото) съществува още от въвеждането на мерките. По-ниското мито за един от тези производители износители не увеличава само по себе си риска от заобикаляне от страна на Тайланд като цяло.
(63)
Освен това, ако се появи информация, която да сочи, че митата се обезсмислят поради заобикалянето, според нуждите може да бъде започнато разследване, стига да са изпълнени условията, посочени в член 13 от основния регламент.
(64)
AETMD заяви също така, че заявителят може изкуствено да е увеличил експортните си цени за Съюза чрез кръстосано компенсиране с паралелни продажби на други продукти на изкуствено ниски цени.
(65)
Както е посочено в съображение 58, експортните цени за Съюза на разглеждания продукт съответстват на тези в трети държави. Следователно няма индикации, че експортните цени за Съюза са били изкуствено високи по време на РПП и поради това аргументът се отхвърля.
5. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(66)
В светлината на резултатите от разследването Комисията счита, че е уместно да се измени антидъмпинговото мито, приложимо към вноса на разглеждания продукт от River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Освен това по искане на заявителя адресът му в Тайланд е променен.
6. ОПОВЕСТЯВАНЕ НА МЕРКИТЕ
(68)
Заинтересованите страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013.
(69)
След оповестяването на мерките тайландското правителство изказа твърдението, че средната ставка на митото за невключените в извадката оказали съдействие износители следва също да се преразгледа с цел да се отчетат констатациите от настоящото паралелно междинно преразглеждане. Следва да се отбележи, че това твърдение излиза извън ограничения обхват на настоящото преразглеждане, което има за цел единствено да коригира нивото на съществуващото антидъмпингово мито за заявителя. Всички искания за изменение на нивото на ставките на антидъмпинговите мита след твърдяна промяна в обстоятелствата следва да бъдат представяни в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент. Поради това това твърдение трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за River Kwai International Food Industry Co., Ltd в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013 се заменя със следното:
Дружество
Анти-дъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Тайланд
3,6
A791“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2014 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 307/2014
(2014. gada 24. marts),
ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.
(2)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) grozīja spēkā esošos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, un tādējādi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme pēc tam bija no 3,1 % līdz 14,3 %.
(3)
Kad atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam bija veikta termiņbeigu pārskatīšana (“termiņbeigu pārskatīšana”), Padome ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013 (4) saglabāja maksājumu no 3,1 % līdz 14,3 %.
2. Pieprasījums veikt pārskatīšanu
(4)
Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza Taizemes ražotājs eksportētājs River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(5)
Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skāra pieprasījuma iesniedzēju.
(6)
Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā sniedza prima facie pierādījumus tam, ka, ciktāl skarts pieprasījuma iesniedzēja izraisītais dempings, ir mainījušies apstākļi, kuru dēļ noteikti spēkā esošie pasākumi, un šīs izmaiņas ir ilglaicīgas.
(7)
Proti, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas apstākļos ir saistītas ar tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņām, kuras tieši ietekmē to ražošanas izmaksas. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un tā eksporta cenas uz Savienību, dempinga starpība izrādās mazāka nekā pašreizējais pasākumu līmenis.
3. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(8)
Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir konstatējusi, ka, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempinga pārbaudi. Pamatojoties uz šo, 2013. gada 14. februārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), Komisija informēja, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšana.
4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(9)
Dempinga izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
5. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(10)
Par starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju asociācijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux - AETMD).
(11)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(12)
AETMD iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja un attiecīgā gadījumā ņēma vērā.
(13)
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, noteiktajā termiņā tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi.
(14)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu. Komisija veica pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja telpās Bangkokā un Kančanaburi Taizemē.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(15)
Šajā pārskatīšanas procedūrā attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00.
2. Līdzīgais ražojums
(16)
Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un termiņbeigu pārskatīšanā apstiprinājās, ka cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Savienībā, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
1. Normālās vērtības noteikšana
(17)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā bijuši reprezentatīvi. Pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, ja kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējiem eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību.
(18)
Tika konstatēts, ka kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi.
(19)
Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.
(20)
Par katru no minētajiem ražojuma veidiem Komisija pārbaudīja, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši pietiekami reprezentatīvi atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Viena ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi tad, ja tā kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no kopējā vienādu vai salīdzināmu ražojuma veidu eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.
(21)
Komisija noskaidroja, ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi.
(22)
Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablo pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū PIP laikā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(23)
Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir vai nav bijusi rentabla, ja:
-
tā ražojuma veida pārdošanas apjomi, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem, un
-
ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.
(24)
Komisija, analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, noskaidroja, ka vairāk nekā 90 % no pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū bijuši rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi augstāka par vienības ražošanas izmaksām. Normālo vērtību tādējādi aprēķināja kā vidējo svērto vērtību visu pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū PIP laikā.
2. Eksporta cenas noteikšana
(25)
Visi pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi eksportam uz Savienību nonāca tieši pie neatkarīgiem klientiem Savienībā vai Taizemē. Tādēļ eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas.
3. Salīdzinājums
(26)
Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī.
(27)
Ja tas bija pamatoti, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.
(28)
Attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, iepakošanas izmaksu, komisijas naudas, kredītizmaksu un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām.
(29)
Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu, lai ņemtu vērā zīmola vērtības atšķirības, kas rodas, kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod iekšzemes tirgū un kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod Savienības tirgū. Tika apgalvots, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotāja zīmola vērtība Taizemes tirgū ir lielāka nekā Savienības tirgū. Lai šo apgalvojumu pamatotu, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz korekciju sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā.
(30)
Tomēr pieprasījuma iesniedzēja situācija šajā starpposma pārskatīšanā atšķiras no to citu ražotāju eksportētāju situācijas, kuriem bija piešķirta korekcija sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā izdarītās korekcijas konkrēti attiecās uz ražotājiem eksportētājiem, kuru ražojumi iekšzemes tirgū pārdoti ar ražotāja zīmolu, bet Savienības tirgū - ar mazumtirgotāju zīmolu. Šajā starpposma pārskatīšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs ražojumus ar ražotāja zīmolu pārdeva gan iekšzemes tirgū, gan Savienības tirgū. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, tika koriģēts arī peļņas procents. Tomēr šajā starpposma pārskatīšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajām cenām iekšzemes tirgū.
(31)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka, pārdodot Savienības tirgū, zīmolam nav vērtības, tiek norādīts, ka importētājs, kurš importē attiecīgo ražojumu ar pieprasījuma iesniedzēja zīmolu, ir specializējies zīmolu pārtikas produktu importā, jo īpaši no Āzijas. Pieprasījuma iesniedzējs nepaskaidroja, kāpēc šā konkrētā importētāja pārdoto apjomu vērtība bijusi mazāka par zīmola vērtību pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū. Komisija tādējādi secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās zīmola vērtības atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību.
(32)
Pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību, korekciju arī saskaņā ar minēto noteikumu nevarēja izdarīt.
(33)
Prasība izdarīt korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta.
(34)
Atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja korekciju attiecībā uz eksporta nodokļa rabatu atlaidi, ko piešķir valdība. Valdība pieprasījuma iesniedzējam izmaksā naudas summu, ja attiecīgais ražojums pārdots eksportam, tostarp uz Savienības tirgu.
(35)
Pieprasījuma iesniedzējs varēja pierādīt, ka summa, kas nepārsniedz 0,5 % no rēķina vērtības, viņam tika samaksāta par eksportu uz Savienības tirgu. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, ja minētā panta nosacījumi ir izpildīti, koriģējama ir normālā vērtība, nevis eksporta cena, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka nepastāv tieša saikne starp pieprasījuma iesniedzēja saņemto maksājumu par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību, un importa maksājumiem par tajā fiziski ietilpstošām izejvielām.
(36)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā tas nevarēja pierādīt saikni starp eksporta nodokļu rabatu atlaidēm un eksportētā attiecīgā ražojuma cenām, šo apgalvojumu pieņemt nevarēja.
(37)
Prasība izdarīt korekciju attiecībā uz eksporta nodokļu rabatu atlaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) un k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta.
4. Dempings PIP laikā
(38)
Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(39)
Ņemot to vērā, konstatēja, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 3,6 %.
4. APSTĀKĻU IZMAIŅU ILGLAICĪGUMS
(40)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija pārbaudīja, vai apstākļi, kuru dēļ tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas uzskatāmas par ilgstošām.
(41)
Pieprasījuma iesniedzējs savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka tā tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņas tieši ietekmējot to ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmuma reorganizācijas dēļ pieprasījuma iesniedzējs vairs neražo un nepārdod konkrētus citus ražojumus, ko tas ražoja un pārdeva sākotnējās izmeklēšanas laikā, un ka šīs izmaiņas ir ietekmējušas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas.
(42)
AETMD norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktā reorganizācija varētu nebūt ilgstoša, jo to vienkārši var atcelt.
(43)
Ja pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma vadība vēlas, tā patiešām varētu atcelt reorganizāciju. Tomēr nav pierādījumu, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja lēmumam grupas uzņēmumu starpā reorganizēt un racionalizēt grupas ražojumu laišanu tirgū nebūtu ilglaicīgs raksturs. Turklāt reorganizācija jau ir notikusi līdz 2009. gadam, kas norāda uz to, ka jaunā uzņēmuma struktūra ir ilglaicīga.
(44)
AETMD pēc informācijas nodošanas atklātībā vēlreiz uzsvēra, ka izmaiņas, kuru dēļ tika sākta pārskatīšana, nevar uzskatīt par ilgstošām. Konkrētāk tā apšaubīja ietekmi uz ražošanas izmaksām sakarā ar grupas iekšējo reorganizāciju, apgalvojot, ka grupas izmaksas var vienkārši pārdalīt, lai samazinātu normālo vērtību. Tādēļ jaunās ražošanas izmaksas nevar uzskatīt par ilgstošām. AETMD arī atzīmēja, ka meitasuzņēmumam, kas ir atbildīgs par svaigu ražojumu ražošanu un pārdošanu, ir tāda pati adrese kā pieprasījuma iesniedzējam. AETMD apgalvoja, ka tas ir vēl viens aspekts, kas liecina, ka reorganizācija nav būtiska un ilgstoša.
(45)
Pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz 44. apsvērumā minētajiem AETMD apgalvojumiem uzsvēra, ka reorganizācijā tika uzlabota arī izmaksu uzskaites sistēma, ar kuras palīdzību tika konstatētas un novērstas nepilnības, lai optimizētu ražošanu un samazinātu ražošanas izmaksas. Pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka šobrīd atcelt 2009. gadā notikušo reorganizāciju būtu ļoti sarežģīti, jo pieprasījuma iesniedzēja mātesuzņēmums Agripure Holding PLC ir iekļauts Taizemes biržas sarakstā.
(46)
Šīs regulas 43. apsvērumā jau tika apsvērta pieprasījuma iesniedzēja iespējamā reorganizācijas atcelšana.
(47)
Turklāt, lai pārbaudītu šīs pārskatīšanas pieprasījumā izteikto apgalvojumu precizitāti, Komisija salīdzināja ražošanas izmaksas uz Savienību eksportētajiem ražojuma veidiem sākotnējās izmeklēšanas laikā (t. i., pirms pieprasījuma iesniedzēja reorganizācijas 2009. gadā) un PIP laikā. Šis salīdzinājums apstiprināja, ka vienības ražošanas izmaksas ir būtiski mainījušās. Vienības ražošanas izmaksu izmaiņas, kas tika konstatētas, ir saistītas ne tikai ar vienkāršu izmaksu pārdali, bet arī ar tādu netiešo ražošanas izmaksu reālu samazinājumu kā, piemēram, ražošanas pieskaitāmās un darbaspēka izmaksas.
(48)
Attiecībā uz to, ka pieprasījuma iesniedzējam un tā meitasuzņēmumam ir kopīga administratīvā adrese, tiek norādīts, ka tā ir ieraksta prakse. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā pieprasījuma iesniedzēja telpās, Komisija novēroja, ka ražošanas iekārtas un telpās uzglabātā gatavā produkcija bija paredzēta cukurkukurūzas ražošanai; nebija redzamu liecību tādu svaigu ražojumu ražošanai un uzglabāšanai, ko pārdod meitasuzņēmums.
(49)
Ņemot vērā AETMD un pieprasījuma iesniedzēja argumentus un noskaidrojot, ka vienības ražošanas izmaksas laikā no sākotnējās izmeklēšanas līdz PIP de facto ir samazinājušās, AETMD arguments tiek noraidīts.
(50)
AETMD arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs plānoja 2013. gadā par aptuveni 40 % palielināt savu ražošanas jaudu. Pēc AETMD teiktā, šis fakts būtu pretrunā pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam, ka jaunās, pārskatītās ražošanas izmaksām (pēc reorganizācijas) būtu ilgstošs raksturs.
(51)
Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs palielina savu ražošanas jaudu. Lielākas jaudas ietekme bija viens no faktoriem, uz kuru pamata termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās risks (6).
(52)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD atkārtoti apgalvoja, ka investīcijas jaunā ražošanas jaudā noteikti ietekmēs ražošanas izmaksas, tādēļ dominējošām ražošanas izmaksām, ar kurām šajā pārskatīšanā salīdzinātas cenas iekšzemes tirgū (sk. 24. apsvērumu), nav ilglaicīga rakstura. Proti, balstoties uz pieejamiem avotiem, AETMD aprēķināja un secināja, ka salīdzinājumā ar pašreizējām izmaksām kopējās izmaksas palielinātos par aptuveni 10 %, jo ir palielinājušās amortizācijas izmaksas.
(53)
Pieprasījuma iesniedzējs neapstrīdēja AETMD apgalvojumu per se saistībā ar lielākām amortizācijas izmaksām, tomēr uzsvēra, ka minētās lielākās izmaksas tiks segtas ar kopumā lielākiem ieņēmumiem (pateicoties lielākam pārdošanas apjomam) un zemākām citām izmaksām lielākas automatizācijas dēļ.
(54)
Kā minēts 51. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs patiešām veic investīcijas jaunās ražošanas iekārtās. Šādas investīcijas jaunās ražošanas iekārtās var paaugstināt amortizācijas izmaksas. Tomēr, kā norādīja pieprasījuma iesniedzējs, jaunas ražošanas iekārtas arī var viest izmaiņas (salīdzinājumā ar pašreizējām ražošanas iekārtām), piemēram, automatizācijas pakāpē. Iespējams, minētās izmaiņas tieši ietekmētu darbaspēka un enerģijas izmaksu samazinājumu un varētu segt amortizācijas izmaksu kāpumu.
(55)
Kopumā tika secināts, ka vispārējo ietekmi uz ražošanas izmaksām par vienu saražoto vienību nevar izmērīt, kamēr nav uzstādītas jaunās iekārtas un grāmatvedības uzskaitē nav atspoguļotas papildu izmaksas.
(56)
Neskatoties uz to un ņemot vērā investīciju mērķi (palielināt efektivitāti un konkurētspēju, samazināt vienības ražošanas izmaksas), paredzams, ka vismaz vidējā termiņā un ilgtermiņā ražošanas izmaksas par vienību būtiski nepalielināsies. Šādos apstākļos gaidāms, ka normālā vērtība tiks joprojām balstīta uz cenām iekšzemes cenām, kā tas ir šajā pārskatīšanā. AETMD izvirzītais arguments tādēļ tiek noraidīts.
(57)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD apšaubīja arī jaunās dempinga starpības ilgstošo raksturu. AETMD apgalvoja, ka eksporta cenu pamats, ko izmantoja dempinga starpības aprēķinam, nav bijis reprezentatīvs. Tas jo īpaši apgalvoja, ka:
a)
PIP laikā eksportētā tonnāža bija pārāk maza, lai to uzskatītu par reprezentatīvu, un
b)
atsaucoties uz 29. apsvērumu, eksporta darījumi ar ražotāja zīmolu ražojumiem sasniedza gandrīz pusi no visa eksporta apjoma PIP laikā, tādēļ eksporta cenas būtu jāuzskata par nereprezentatīvām. AETMD uzskatīja - ja stātos spēkā ierosinātie ierobežotie pasākumi, lielākajai daļai eksporta uz Savienību, visticamāk, būs mazumtirgotāju zīmols ar zemākām eksporta cenām (7).
(58)
Sakarā ar to, ka uz Savienību eksportētie daudzumi bija nenozīmīgi, Komisija pati pārliecinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja cenas, kas samaksātas vai maksājamas Savienības tirgū par eksportu, bija reprezentatīvas, salīdzinot tās ar pieprasījuma iesniedzēja cenām, kas samaksātas vai maksājamas par eksportu citu trešo valstu tirgos. Uz šā pamata tika secināts, ka cenas, kas tika prasītas patērētājiem Savienības tirgū, atbilda tām cenām, kuras maksā klienti citos eksporta tirgos.
(59)
Iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pastāv dažādi tirgus segmenti: ražotāja zīmola un mazumtirgotāju zīmola segments (8). Definējot dažādus ražojuma veidus attiecīgā ražojuma klāstā, tas ir būtisks aspekts. Uz šā pamata ražotāja zīmola ražojumu eksports tika salīdzināts ar ražotāja zīmola ražojumu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un mazumtirgotāju zīmola eksporta pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar mazumtirgotāju pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū.
(60)
AETMD apgalvojums par to, ka turpmāk eksports lielākoties būs ar mazumtirgotāju zīmolu, ir spekulatīvs un nav balstīts uz pierādījumiem, un tas kā apgalvojums nav pietiekams, lai apstrīdētu ražotāja zīmolu ražojumu eksportu reprezentativitāti PIP laikā. AETMD prasība tādēļ tiek noraidīta.
(61)
AETMD arī apgalvoja, ka maksājuma samazinājums līdz zemākam līmenim varētu izraisīt pasākumu apiešanas risku.
(62)
Jāatgādina, ka spēkā esošie maksājumi Taizemes ražotājiem eksportētājiem jau ir diferencēti. Tādējādi pasākumu apiešanas risks (t. i., ar Taric papildu kodu, kam noteikti mazāki maksājumi) ir bijis, kopš ir ieviesti sākotnējie pasākumi. Mazākais maksājums vienam no šiem ražotājiem eksportētājiem per se nenozīmē lielāku pasākumu apiešanas risku no Taizemes kopumā.
(63)
Turklāt, ja kļūs pieejama informācija, kas liecinās, ka maksājumu ietekme tiek vājināta pasākumu apiešanas dēļ, pēc vajadzības var sākt izmeklēšanu, ja būs izpildīti pamatregulas 13. panta nosacījumi.
(64)
AETMD arī norādīja, ka pieprasījuma iesniedzējs var būt mākslīgi palielinājis eksporta cenas uz Savienību, izmantojot šķērskompensāciju, kas rodas, vienlaikus pārdodot citus ražojumus par mākslīgi pazeminātām cenām.
(65)
Kā minēts 58. apsvērumā, attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz Savienību atbilda eksporta cenām uz trešām valstīm. Tādējādi nekas neliecina par to, ka PIP laikā eksporta cenas uz Savienību bijušas mākslīgi paaugstinātas, un tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
5. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(66)
Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi grozīt antidempinga maksājumu, kas piemērojams attiecīgā ražojumu importam no River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Turklāt pēc pieprasījuma iesniedzēja pieprasījuma tiek grozīta arī viņa Taizemes adrese.
6. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(68)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikums grozīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013.
(69)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā Taizemes valdība apgalvoja, ka būtu jāpārskata arī vidējā maksājuma likme eksportētājiem, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē, lai ņemtu vērā šīs daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Būtu jānorāda, ka šis apgalvojums pārsniedz pašreizējās pārskatīšanas jomu, kuras mērķis ir tikai pielāgot spēkā esošās antidempinga maksājumu likmes līmeni attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījums grozīt antidempinga maksājuma likmju līmeni sakarā ar iespējamām apstākļu izmaiņām būtu jāiesniedz atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 875/2013 1. panta 2. punkta tabulā aizstāj ierakstu par River Kwai International Food Industry Co., Ltd:
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme (%)
Taric papildu kods
“River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Taizeme
3,6
A791”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 24. martā