РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 март 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/169/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ, като посочените правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на ЕМС.
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши да предостави принципна подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика (наричан по-долу „МР“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС (3) Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и, когато е уместно, с Международния валутен фонд (МВФ), извърши третия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие.
(6)
В резултат на това Решение за изпълнение 2013/463/ЕС следва да бъде актуализирано в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, по-специално по отношение на i) разработването от страна на съвместна работна група на Централната банка на Кипър (ЦБК) и Министерство на финансите на комуникационна стратегия относно пътната карта за облекчаване на контрола върху капитала и изпълнение на стратегията за банковия сектор; ii) своевременното докладване на оценките на банките относно потенциалното въздействие на нововъведените и бъдещите правила на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми върху капитала, рентабилността и коефициента на покритие; iii) създаването на работната група, която да определи мащаба на регистрираните договори за продажба на земя без документ за собственост и да предостави препоръки по този въпрос; iv) реформата на процедурите по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица; v) преразглеждането на Гражданския процесуален кодекс и Процедурния правилник на съда с цел осигуряване на гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност; vi) актуализирането на заложения първичен дефицит за 2014 г. на 1,8 % от БВП; vii) изпълнението на първия етап към създаване на национална здравна система (НЗС), след като бъде изготвена и приета пълна пътна карта за изграждане на НЗС; viii) преразглеждането на политиките по ценообразуване и възстановяване на разходите за медицински стоки и услуги, включително по отношение на фармацевтичните разходи; ix) създаването на служба по приватизацията; x) представянето на план с мерки за отстраняване на недостатъците, установени във втората фаза на партньорската проверка, проведена от страна на Световния форум относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР); xi) разработването на стратегия за растеж, базирана на конкурентните предимства на Кипър, която да помогне на кипърските власти да съживят икономиката. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната област се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(7)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(8)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции; продължава укрепването на надзора и регулирането; предприема реформа на правната рамка, уреждаща преструктурирането на дълга; и постепенно облекчава капиталовите ограничения в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленето на пари в брой, плащанията и паричните преводите) се следят отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Продължава прилагането на пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки, като същевременно се отчита ликвидността на кредитните институции. Разработва се целенасочена комуникационна стратегия, с която се цели осигуряването на редовен обмен на информация относно посочената пътна карта и напредъка, постигнат в изпълнението на стратегията за банковия сектор.
Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразяват очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и постепенното облекчаване на ограничителните мерки, както и намаляват зависимостта от кредитиране от страна на централната банка, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете в целия Съюз;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ; Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитен регистър, на изменението при необходимост на действащата регулаторна рамка за обезценка на активи и формиране на провизии и третиране на обезпеченията, които са част от провизии, както и на своевременното въвеждане на правилата на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми;
д)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателството въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, ще бъде преразгледана, като при нужда ще бъдат посочени допълнителни мерки;
е)
прилагане на стратегията за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, разработена от Централната банка на Кипър в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
ж)
засилване на мониторинга върху задлъжнялостта на предприятията и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения. Преразглеждат се банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения, като при необходимост ще се изменят Директивата и Кодексът за управление на просрочените задължения. Не се прибягва до административни мерки, които оказват отрицателно въздействие върху равнището на банковото кредитиране;
з)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики;
и)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
й)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за своя напредък в преструктурирането на дейностите си;
к)
осигуряване на изпълнението на мерките за преструктуриране, целящи повишаване на жизнеспособността на кооперативния кредитен сектор, след като бъде установена правната рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в този сектор; както и
л)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде уточнено, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи.“
2)
Параграф 7 се заменя със следното:
„7. През 2014 г. кипърските власти прилагат изцяло включените в Закона за бюджета за 2014 г. постоянни мерки, възлизащи на най-малко 270 милиона EUR. Те осигуряват също пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.“
3)
Вмъква се следният параграф:
„7а. По отношение на фискалната политика през 2015-2016 г. кипърските власти се стремят към постигане на салдо по консолидирания държавен бюджет, съответстващо на набора от стъпки за корекция, при спазване на препоръките, отправени в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (ППД).“
4)
Параграф 8 се изменя, както следва:
а)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури жизнеспособността на пенсионната система в дългосрочен план, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите.“
б)
буква д) се заменя със следното:
„д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
5)
Параграфи 10 - 13 се заменят със следното:
„10. Кипър гарантира изпълнението на договорените мерки за преодоляване на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата активност. Кипър предприема бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър има готовност да приеме всички други изменения в секторното законодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Кипърските власти подобрят още повече функционирането на регулираните професии. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и укрепване на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър осигурява намаляването на изоставането в броя на предвидените за издаване нотариални актове и предприема действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и определя срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър изменя разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и разрешава провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като прилага конкретния план за действие, който да доведе до постигането на, inter alia, количествените цели, определени в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011 - 2015 г. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и договореностите на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време бъдат осигурени необходимите въздушни връзки.
6)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и“.
7)
параграф 15 се заменя със следното:
„15. Кипър представя актуализирано искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.“
8)
Добавя се следният параграф:
„16. Кипър изготвя всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж, която ще позволи съживяването на икономиката, и я включва в своята национална институционална рамка, с което ще бъдат оптимизирани резултатите от текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, от ангажиментите, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и от съответните инициативи на Съюза в рамките на партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 24 март 2014 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 24. marts),
ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/463/ES, ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu
(2014/169/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. un 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, tostarp no Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM).
(2)
Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmas apstiprināšanai, šiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Līgumu par ESM izveidi.
(3)
Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM Padome 2013. gada 25. aprīlī ar Lēmumu 2013/236/ES (2) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma.
(4)
2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“Saprašanās memorands”) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā.
(5)
Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2013/463/ES (3) 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un vajadzības gadījumā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) ir veikusi trešo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi.
(6)
Tādēļ Īstenošanas Lēmums 2013/463/ES būtu jāatjaunina finanšu sektora reformas, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, jo īpaši attiecībā uz šādiem elementiem: i) komunikāciju stratēģijas izstrāde par kapitāla kontroles samazināšanas un banku nozares stratēģijas īstenošanas grafiku, kas jāveic kopīgai Kipras Centrālās bankas un Finanšu ministrijas speciālo uzdevumu grupai; ii) savlaicīga paziņošana par banku veiktajām aplēsēm attiecībā uz iespējamo ietekmi uz kapitālu, rentabilitāti un seguma koeficientu, kāda būs jaunieviestajiem un turpmākajiem Savienības noteikumiem par kapitāla prasībām un ienākumus nenesošiem kredītiem; iii) speciālo uzdevumu grupas izveide, lai novērtētu reģistrētu zemes pārdošanas līgumu, kam nav pievienots īpašumtiesību dokuments, apjomu un sniegtu ieteikumus šajā sakarā; iv) uzņēmumu un personu maksātnespējas procedūru reforma; v) Civilprocesa kodeksa un tiesas reglamenta pārskatīšana, lai nodrošinātu ķīlas realizācijas pārskatītā režīma un maksātnespējas pārskatītā režīma netraucētu un efektīvu darbību; vi) primārā deficīta mērķa pārskatīšana, 2014. gadam nosakot to 1,8 % no IKP; vii) valsts veselības aprūpes sistēmas pirmā posma īstenošana, vispirms definējot un pieņemot pilnīgu grafiku virzībai uz valsts veselības aprūpes sistēmu; viii) politikas pārskatīšana attiecībā uz medicīnas preču un pakalpojumu, tostarp zāļu, cenu noteikšanu un to kompensēšanu; ix) privatizācijas struktūras izveide; x) rīcības plāna iesniegšana, lai novērstu trūkumu, kas konstatēts Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) globālā foruma par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā veiktās salīdzinošās izvērtēšanas 2. posmā; xi) tādas izaugsmes stratēģijas izstrāde, kas balstīta uz Kipras konkurences priekšrocībām, lai palīdzētu Kipras iestādēm sākt strauju ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu. Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā.
(7)
Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalstij, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un saskaras ar nepietiekamu administratīvo kapacitāti, ir jālūdz tehniskā palīdzība Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas.
(8)
Kipras iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā būtu jāuzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedoklis,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Īstenošanas lēmuma 2013/463/ES 2. pantu groza šādi:
1)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5. Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina īstenot banku nozares un kooperatīvo kredītiestāžu nozares pārstrukturēšanu; turpina nostiprināt uzraudzību un regulējumu; veic parāda pārstrukturēšanas satvara reformu un pakāpeniski atceļ kapitāla ierobežojumus saskaņā ar grafiku, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti. Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:
a)
nodrošināt, ka likviditāte banku nozarē tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (tostarp skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri uzraudzīti. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Ierobežojošo pasākumu pakāpeniskas atcelšanas grafika īstenošana turpinās, arī ievērojot kredītiestāžu likviditātes stāvokli. Tiek izstrādāta īpaši pielāgota komunikācijas stratēģija, lai regulāri sniegtu informāciju par minēto grafiku un banku nozares stratēģijas īstenošanā sasniegto.
Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un ierobežojošo pasākumu pakāpenisku samazināšanos un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma;
b)
pielāgot minimālās kapitāla prasības, ievērojot bilances izvērtējuma parametrus un Savienības līmeņa spriedzes testu;
c)
nodrošināt, ka jebkādus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms šāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekami, bankas ar kapitāla deficītu drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts, ievērojot valsts atbalsta procedūras. Bankas, kurām ir pārstrukturēšanas plāni, ziņo par sasniegto šo plānu īstenošanā;
d)
nodrošināt kredītu reģistra izveidi un darbību, nodrošināt to, ka pašreizējie reglamentējošie noteikumi attiecībā uz aktīvu vērtības samazināšanos, uzkrājumu veidošanu un attiecībā uz rīcību ar nodrošinājumu uzkrājumu veidošanā tiek attiecīgi grozīti, kā arī to, ka tiek savlaicīgi īstenoti Savienības noteikumi par kapitāla prasībām un ienākumus nenesošiem kredītiem;
e)
samazināt ierobežojumus attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju. Tas notiek papildus tiesību aktu izstrādei, kas balstās uz visaptverošu reformas satvaru, ar kuru tiek noteiktas pienācīgas uzņēmumu un personu maksātnespējas procedūras, kā arī nodrošināta ķīlas realizācijas pārskatītā režīma un maksātnespējas pārskatītā režīma netraucēta un efektīva darbība. Turklāt pēc reformas jaunais privātā sektora parādu pārstrukturēšanas tiesiskais regulējums tiek pārskatīts un, ja vajadzīgs, tiek definēti papildu pasākumi;
f)
īstenot kooperatīvo kredītiestāžu nozares nākotnes struktūras, darbības un dzīvotspējas stratēģiju, ko izstrādājusi Kipras Centrālā banka, apspriežoties ar Komisiju, ECB un SVF;
g)
pastiprināt uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību uzraudzību un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora parādu pārstrukturēšanai, lai sekmētu jaunu aizdošanu un samazinātu kredītu ierobežojumus. Tiek pārskatīta banku nokavēto maksājumu pārvaldības politika un prakse, un vajadzības gadījumā tiek grozīta nokavēto Maksājumu pārvaldības direktīva un rīcības kodekss. Netiek ieviesti administratīvi pasākumi, kas traucē banku aizdevuma likmju noteikšanu;
h)
turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi;
i)
iekļaut spriedzes testus regulārajā ārējā banku uzraudzībā;
j)
ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē iestādes un tirgus par savas darbības restrukturizācijā sasniegto;
k)
nodrošināt tādu pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanu, kuri veicina kooperatīvo kredītu nozares dzīvotspēju, kad ir izveidots tiesiskais regulējums jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvalda valsts daļu šajā sektorā; un
l)
nodrošināt pārvaldības direktīvas pārskatīšanu, kas - starp citiem jautājumiem - noteiks sadarbību starp banku iekšējās revīzijas struktūrām un banku uzraugiem.”;
2)
panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
“7. Kipras iestādes 2014. gadā pilnībā īsteno 2014. gada budžeta likumā ietvertos pastāvīgos pasākumus, kas sasniedz vismaz EUR 270 miljonus. Tās arī nodrošina kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgu īstenošanu.”;
3)
iekļauj šādu punktu:
“7.a Fiskālajā politikā 2015.-2016. gadā Kipras iestādes cenšas sasniegt vispārējās valdības bilanci atbilstīgi korekcijai, ievērojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) ieteikumus.”;
4)
panta 8. punktu groza šādi:
a)
punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“a)
ja vajadzīgs, vispārējās un publiskā sektora pensiju sistēmas turpmākas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus risinot pensiju piemērotības jautājumu;”;
b)
punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“e)
programmas izstrāde ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna īstenošana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda stabilitāti;”;
5)
panta 10. līdz 13. punktu aizstāj ar šādiem:
“10. Kipra nodrošina, ka tiek īstenoti pieņemtie pasākumi, lai novērstu konstatētos trūkumus tās aktivizācijas politikā. Kipra nekavējoties rīkojas, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes saskaņā ar Padomes ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (4). Jauniešiem paredzēto pasākumu veids, pārvaldība un īstenošana iekļaujas plašākā darba tirgū iesaistīšanas stratēģiju sistēmā un ir saskaņā ar sociālās labklājības sistēmas reformu un pieņemtajiem budžeta mērķiem.
11. Kipra ir gatava pieņemt turpmākus nepieciešamus grozījumus konkrētu nozaru tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (5). Kipras iestādes turpina uzlabot reglamentēto profesiju darbību. Tiek uzlabots konkurences regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes darbību un nostiprinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību un pilnvaras.
12. Kipra nodrošina to, ka tiek novērsta kavēšanās īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā, veic pasākumus, lai paātrinātu šķēršļu likvidēšanu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu nodošanas procesā nekustamā īpašuma iegādes gadījumā, kā arī nosaka termiņus ēku sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanai.
13. Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles iespējami īsā laikā. Tā paātrina lietu izskatīšanu tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības beigām. Kipra veic pasākumus, lai stiprinātu tās tūrisma nozares konkurētspēju, īstenojot konkrēto rīcības plānu, kas ļautu sasniegt noteiktos kvantitatīvos mērķus, kuri inter alia iekļauti pārskatītajā Tūrisma stratēģijā 2011.-2015. gadam. Kipra īsteno gaisa pārvadājumu stratēģiju, kā rezultātā tiek pielāgota Kipras aviācijas ārpolitika, ņemot vērā ES aviācijas ārpolitiku un ES aviācijas nolīgumus, vienlaikus nodrošinot pietiekamu gaisa satiksmi.
6)
panta 14. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“b)
visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas un gāzes nozares regulējumu un tirgus organizāciju, ietverot atbilstīgu tirdzniecības regulējumu gāzes piegādēm jūrā, kas vērsts uz to, lai maksimāli palielinātu ieņēmumus; un”;
7)
panta 15. punktu aizstāj ar šādu:
“15. Kipra iesniedz Komisijai atjauninātu pieprasījumu pēc tehniskās palīdzības programmas darbības laikā. Pieprasījumā norāda un konkretizē tehniskās palīdzības vai konsultāciju jomas, kuras Kipras iestādes uzskata par būtiski svarīgām tās makroekonomikas korekciju programmas īstenošanai.”;
8)
pievieno šādu punktu:
“16. Izstrādājot visaptverošu un saskaņotu izaugsmes stratēģiju, kas ļautu sākt strauju ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu, Kipra iekļauj to savā valsts institucionālajā struktūrā, paredzot papildu devumu notiekošajai valsts pārvaldes un publisko finanšu pārvaldības reformai, citām saistībām Kipras makroekonomikas korekciju programmā un attiecīgām Savienības iniciatīvām, ņemot vērā Partnerības nolīgumu Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanai.”
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.
Briselē, 2014. gada 24. martā