РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/454 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно държавна помощ SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), приведена в действие от Гърция за Alpha Bank Group, свързана със:
-
рекапитализация и преструктуриране на Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Западна Македония чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на остров Евбея чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Додеканезите чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 4662)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ALPHA BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (1). През месец май 2009 г. Alpha Bank Group („Банката“) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Банката. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32786 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (2). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 900 млн. EUR („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През месец май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към Банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34823 (2012/NN)), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Alpha Bank“) (3).
(8)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole S.A („Crédit Agricole“). На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха споразумение за покупка на акции.
(9)
Преди тази дата гръцките органи информираха службите на Комисията относно напредъка на процеса и условията на потенциалното придобиване на Emporiki Bank.
(10)
На 23 ноември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до гръцките органи, включително предварителната си оценка на придобиването.
(11)
През месец декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 042 млн. EUR („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 1 629 млн. EUR (4). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г. (5)
(12)
През месец май 2013 г. Банката обяви успешното приключване на издаването на права от 457,1 млн. EUR и разпределянето на всички предложени акции с допълнителна частна емисия на ценни книжа в размер на 92,9 млн. EUR. На 3 юни 2013 г. HFSF преобразува първата и втората междинна рекапитализация в собствен капитал и инжектира допълнително 1 079 млн. EUR капитал в Банката („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(13)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(14)
На 12 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че възнамеряват да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (6).
(15)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен по електронната поща с представители на гръцките органи и на Банката.
(16)
Гърция по изключение се съгласява това решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, ПРЕДОСТАВЕНА НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(17)
На 3 декември 2013 г. Гърция информира Комисията относно предвиденото преструктуриране на три кооперативни банки („трите кооперативни банки“), а именно Кооперативна банка на Додеканезите („Банката на Додеканезите“), Кооперативна банка на остров Евбея („Банката на Евбея“) и Кооперативна банка на Западна Македония („Банката на Западна Македония“).
(18)
На 4 декември 2013 г. службите на Комисията поискаха от Гърция да предостави информация по отношение на предвиденото преструктуриране на трите кооперативни банки.
(19)
На 5 декември 2013 г. Гърция представи на службите на Комисията исканата информация.
(20)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция пристъпи към преструктурирането на трите кооперативни банки и прехвърлянето на избрани задължения на трите кооперативни банки към Банката.
(21)
На 17 декември 2013 г. Гърция изпрати уведомление за държавна помощ, предоставена в рамките на преструктурирането на трите кооперативни банки.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(22)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (7). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Реален темп на нарастване на БВП, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Освен това през месец февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („GGB“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (8). На 9 март 2012 г. гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации (9). Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност Номинална стойност на GGB (1)
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити (2)
Обща номинална стойност (3)=(1)+(2)
Загуба по GGB вследствие на PSI (4)
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI (5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (6)=(4)+(5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /основен капитал от първи ред (10) (дек((. 2011 г.) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /общи активи (дек. 2011 г.) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14
(24)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. EUR (11). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (12). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.) (1)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (дек. 2011 г.) (2)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.) (3)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск (4)
Резерви за загуби от кредити (дек. 2011 г.) (5)
Вътрешно генериране на капитал (6)
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.) (7)
Капиталови нужди (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT банка)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8
(25)
Според МИФП „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (13). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (14). Те са получили от HFSF първа междинна рекапитализация през месец май 2012 г.
(26)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и месец юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (15), все по-голяма част от което под формата на гарантирана от държавата („СПОЛ“), предоставена от Банката на Гърция.
(27)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (16). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирали допълнителни загуби по своите счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана за новите GGB по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (17).
(28)
През месец декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора междинна рекапитализация от HFSF.
(29)
През пролетта на 2013 г. междинната рекапитализация на четирите банки беше превърната в постоянна рекапитализация с обикновени акции, като HFSF притежава повече от 80 % от капитала на всяка от четирите банки. За банките, които са успели да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Piraeus Bank S.A. и National Bank of Greece S.A.), HFSF получи акции без право на глас и на частните инвеститори бяха предоставени варанти за акциите на HFSF.
(30)
През месец юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(31)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК през есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест („стрес-тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(32)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди при стрес-теста от 2013 г. са i) ПЗК (18) на банковите кредитни портфейли на консолидирана основа за гръцкия риск и външните рискове, нетно от съществуващи кредитни резерви, и ii) изчислената оперативна рентабилност на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г., въз основа на консервативни корекции на плановете за преструктуриране, представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (19) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(33)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на месец април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(34)
Между края на март 2013 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличения на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(35)
Банката предоставя универсални банкови услуги предимно в Гърция и в Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия, Албания и бившата югославска република Македония („БЮРМ“)), както и в Обединеното кралство. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 30 септември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 17 119 души, от които около една трета са наети в Югоизточна Европа и в Обединеното кралство, а останалите две трети са заети в Гърция (22).
(36)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 6 043 млн. EUR. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 4 786 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (23) В рамките на програмата за обратно изкупуване от месец декември 2012 г. Банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(37)
Основните цифри за Банката към месец декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Alpha Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Нетни приходи от лихви
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Общо приходи от дейността
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Общо разходи от дейността
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Приходи преди провизии
1 101
1 187
327
80
918
Загуби от обезценка за покриване на кредитен риск
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Загуби от обезценка на GGB и заеми, допустими за PSI
-
-4 789
-
-
-
Отрицателна репутация
3 283
Нетна печалба/загуба
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти (нето)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Депозити
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Общо активи
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Общ собствен капитал (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Източници:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Проформа 2012: План за преструктуриране на Alpha Bank, юни 2014 г., стр. 24.
2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати 2012 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Финансови резултати 2011 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (4 786 млн. EUR (25)), приходите на Банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващите се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на Банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 152 % към 31 декември 2011 г. (26), а 34 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата (27).
(39)
Според стрес-теста от 2013 г. Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на Банката в размер на 262 млн. EUR при базовия сценарий.
(40)
През месец март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1,2 млрд. EUR с цел покриване на нуждите от капитал, споменати в съображение 39, и за да изплати привилегированите акции, държани от Гърция за сумата от 940 млн. EUR (28). За разлика от увеличаването на капитала на Eurobank през април 2014 г., HFSF не се е ангажирал да влее капитал за увеличаване на капитала на Банката в случай на недостатъчно търсене в частния сектор. Увеличението на капитала на Банката беше постигнато чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване на акционерите) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Продажната цена беше определена на 0,66 EUR за акция.
(41)
След увеличението на капитала Банката обяви на 17 април 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции от Гърция за обща сума в размер на 940 млн. EUR.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank е създадена през 1882 г.
(43)
През 2000 г. Crédit Agricole Group първоначално придобива 6,7 % от Emporiki Bank. Emporiki Bank става дъщерно предприятие на Crédit agricole през 2006 г., когато Crédit agricole придобива контролен дял. Crédit Agricole увеличава участието си на 94,99 % в Emporiki Bank по това време.
(44)
Emporiki Bank функционира във всички банкови дейности (на дребно, корпоративни), както и в областта на инвестиционното банкиране, управлението на активи, управлението на портфейли и общите финансови услуги. Тя предлага своите услуги в Гърция чрез мрежа от 323 клона и в чужбина чрез клона си в Кипър, както и чрез дъщерни дружества в Албания, България, Кипър и Румъния (29). В Банката работят 4 230 служители към 31 декември 2012 г.
(45)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и други допустими ценни книжа с номинална стойност от 766 млн. EUR. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 590 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Emporiki Bank бяха оценени на 2 475 млн. EUR и бяха изчислени въз основа на стрес-тест от 2012 г., извършен от Банката на Гърция за периода от 31 декември 2011 г. до 31 декември 2014 г., която разчита на прогнозата за кредитните загуби, направена от Blackrock.
(46)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole.
(47)
На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха „споразумение за продажба на акции от 16 октомври 2012 г. между Crédit Agricole S.A. и Alpha Bank S.A. за покупко-продажба на Emporiki Bank of Greece S.A.“ След приключването на финансовата проверка Crédit Agricole инжектира капитал на обща стойност 2 893 млн. EUR, като записа в пълен размер 150 млн. EUR конвертируеми облигации, издадени от банка (30). Банката след това трябваше да придобие изцяло рекапитализираната Emporiki Bank за едно евро. Съгласно споразумение за продажба на акции Банката не е придобила чуждестранните дъщерни дружества на Emporiki Bank, които са останали в рамките на Crédit Agricole, с изключение на кипърския клон на Emporiki Bank, който възлиза на 0,5 млрд. EUR активи и който бе част от периметъра, придобит от Банката.
(48)
На 31 декември 2012 г. след рекапитализацията от Crédit Agricole коефициентът на капиталовата адекватност на Emporiki Bank беше 17,6 %, докато коефициентът на нейния капитал от първи ред беше 13,5 %.
(49)
На 1 февруари 2013 г. Банката обяви приключването на прехвърлянето на целия дружествен капитал на Emporiki Bank към Банката (31).
(50)
Основните цифри за Emporiki Bank към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и януари 2013 г. са представени в таблица 6.
Таблица 6
Основни цифри на Emporiki Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и януари 2013 г.
(В млрд. EUR)
31 декември 2010 г.
(консолидирани)
31 декември 2011 г.
(консолидирани)
декември 2012 г.
(периметър, придобит от Банката)
януари 2013 г.
(периметър, придобит от Банката)
Общо активи
26,78
21,7
19,5
18,2
Общо брутни кредити и авансови плащания към клиенти
24
23,48
19,85
19,8
Провизии
2,8
4,4
5
5
Дължими на клиенти
12,2
11,3
12,68
12,9
Финансиране от Евросистемата
0,3
1,77
1,2
1,2
Общ собствен капитал
0,9
0,9
1,73
2,3
Загуба след данъчно облагане
-0,87
-1,76
-1,5
Нетни кредити/депозити
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Източници:
Януари 2013 г.: Alpha Bank ФГ 2012 резултати, представяне на 27 март 2013 г. (достъпно в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Декември 2012 г.: Ключови показатели на Alpha Bank и Emporiki Bank, на разположение в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 г. и 2010 г.: Консолидирани финансови отчети на Emporiki Bank към 31 декември 2011 г.
2.2.2. Придобиване на избрани задължения на трите кооперативни банки
(51)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция реши да пристъпи към преструктуриране на трите кооперативни банки - Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония.
(52)
Банката на Гърция пристъпи към придобиване и поемане на задължения (32), при което всички депозити, включително междубанковите депозити, вземанията и задълженията към гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите, без заемите, ще бъдат прехвърлени на купувач. Банката на Гърция се свърза с четирите гръцки банки със системно значение, тъй като според Банката на Гърция депозитите следва да бъдат прехвърлени към изцяло рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank предоставиха обвързващи оферти на 5 декември 2013 г. Банката на Гърция счете офертата на Банката като предпочитана. Банката предложи сума, равна на 2,1 % от прехвърлените депозити като насрещна престация.
2.2.2.1. Банката на Додеканезите
(53)
Банката на Додеканезите е създадена през 1994 г.
(54)
На 22 юли 2013 г. националната банка на Гърция поиска от Банката на Додеканезите да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Додеканезите увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Додеканезите, изчислено въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г., бе оценено на 3,5 % и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(55)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Додеканезите. Лицензът на Банката на Додеканезите беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (33). Подбрани пасиви на Банката на Додеканезите бяха прехвърлени на Банката (34). Според Банката на Гърция (35) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на около 6 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 255 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране (36) от 249 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 166 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 83 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Додеканезите възлиза на 258,5 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
(56)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Додеканезите има 132 служители и 11 клона. В рамките на оздравяването Банката не е поела клонове на Банката на Додеканезите, но посочи, че ще запази физическо присъствие в области, в които няма мрежово припокриване (а именно на 4 острова без банкови алтернативи), чрез даване под наем на четирите малки клона, които се управляват от синдика. Служителите на Банката на Додеканезите бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.2. Банката на Евбея
(57)
Банката на Евбея е създадена през 1995 г.
(58)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Евбея да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Евбея увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Евбея бе изчислено на 1,8 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(59)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Евбея. Лицензът на Банката на Евбея беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (37). Подбрани пасиви на Банката на Евбея бяха прехвърлени на Банката (38). Според Банката на Гърция (39) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 98 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 96 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 64 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 32 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Евбея възлиза на 105 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
Към 30 септември 2013 г. Банката на Евбея има 59 служители и 4 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Евбея. Служителите на Банката на Евбея бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.3. Банката на Западна Македония
(60)
През 1995 г. бе създадено Кредитното кооперативно дружество за развитие на Префектура Кожани. През 2008 г. Кооперативът действаше с новото наименование „Кооперативна банка на Западна Македония“.
(61)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Западна Македония да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Западна Македония увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Западна Македония бе изчислено на -11 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 септември 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(62)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Западна Македония. Лицензът на Банката на Западна Македония беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (40). Подбрани пасиви на Банката на Западна Македония бяха прехвърлени на Банката (41). Според Банката на Гърция (42) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 84 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 82 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 55 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 27 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране.
(63)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Западна Македония има 36 служители и 3 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Западна Македония. Служителите на Банката на Западна Македония бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
(64)
Основните параметри на трите кооперативните банки са представени в таблица 7.
Таблица 7
Ключови данни за трите кооперативни банки (млн. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Справедлива стойност на прехвърлените активи
Справедлива стойност на прехвърлените пасиви
в т.ч. прехвърлени депозити
Първоначален недостиг на финансиране
Възнаграждение
(2,1 % от прехв. депозити)
Банката на Додеканезите
6
255
255
249
5
Банката на Евбея
2
98
95
96
2
Банката на Западна Македония
2
84
82
82
2
Общо
427
9
Източници:
Решения 97/1, 97/2, 97/3 от 8.2.2013 г. на Кредитния и застрахователен комитет на Банката на Гърция.
Решения 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 от 8.12.2013 г. на Комитета по мерките за оздравяване на Банката на Гърция.
2.2.3. Придобиване на Citibank Гърция
(65)
Citibank International е основана през 1812 г. Citibank е създадена през 1964 г. в Гърция преди всичко да служи на нуждите на морския и корпоративния сектор. През 1980 г. Citibank Гърция започна да се развива и в банкирането на дребно. Citibank Гърция в момента е активна в потребителския и корпоративния сектор и функционира с мрежа от 20 клона в цялата страна.
(66)
На 29 май 2014 г. HFSF получи искане от Банката за одобрение за придобиване на Citibank Гърция, включително Diners Club Гърция („Diners“) (43).
(67)
Банката изрази намерението си да придобие дейностите на Citibank Гърция, включително потребителските заеми (за нетна обща сума в размер на 442 млн. EUR и 1 115 млн. EUR необслужвани заеми, които са напълно отписани), потребителските депозити (общо 1 067 млн. EUR), управляваните активи (1 186 млн. EUR), клоновете на дребно, мрежата от банкомати (44) и служителите (45). Освен това Банката изрази намерението си да закупи 100 % от акционерния капитал на Diners под формата на обикновени акции.
(68)
Цената бе определена на 2 млн. EUR.
(69)
На 5 юни 2014 г. HFSF предостави своето одобрение по отношение на придобиването на Citibank Гърция от Банката.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
(70)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(71)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2011 г. гаранциите, предоставени на Банката, възлизат на 14,0 млрд. EUR. Към 30 септември 2011 г. Банката е получила заеми от държавни облигации в размер на 1,6 млрд. EUR (46).
(72)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 12 юни 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата за подпомагане на гръцките банки.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(73)
През месец май 2009 г. в Банката е бил влят капитал в размер на 940 млн. EUR (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от претеглените спрямо риска активи (47) (RWA) на Банката към този момент.
(74)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години.
(75)
Банката изкупи обратно привилегированите акции на 17 април 2014 г., както е описано в съображение 41.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(76)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който финансовата институция заплаща за СПОЛ, е с […] (48) базисни пункта по-висок отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(77)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция. Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция (49). Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(78)
Към 31 декември 2011 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 6,7 млрд. EUR (50), докато към 31 декември 2012 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 23,6 млрд. EUR (51).
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(79)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г.
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г.
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. - май 2013 г.
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(80)
В съображения 14-32 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank (52) е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от месец май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(81)
На 20 април 2012 г. HFSF изпрати писмо до Банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на Банката в размер на до 1,9 млрд. EUR.
(82)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF прехвърли на Банката 1,9 млрд. EUR под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). Прехвърлените на Банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че Банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на Банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(83)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че Банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (53).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(84)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(85)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(86)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 1 629 млн. EUR (мярка B3).
(87)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през месец декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (4 571 млн. EUR (54)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(88)
На 16 април 2013 г. Общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал на Банката. На 1 май 2013 г. Банката съобщи за записване на предлагането на права за 457 и стартирането на частно капиталовложение за сума до 93 млн. EUR при цена от 0,44 EUR за нова акция (55).
(89)
Банката обяви завършването на емитирането на права, както и пълното разпределяне на частното капиталовложение на 3 юни 2013 г. (56) Общото участие на частен капитал в увеличението на акционерния капитал на Банката следователно достигна 550 млн. EUR.
(90)
На същата дата Банката обяви също, че HFSF ще запише 9 138 636 364 акции при цена от 0,44 EUR на акция. В резултат на това до рекапитализация от пролетта на 2013 г. HFSF инжектира в Банката капитал в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на сумата от мерки B1, B2 и B3, след като се приспадне сумата на частно участие. Акциите, притежавани от HFSF, му дават ограничено право на глас, тъй като общото частно участие достигна 12 % от увеличението на капитала. Законът за HFSF предвижда, че частните инвеститори ще запазят контрола над Банката, ако инжектират над 10 % от капитала, необходим на Банката. Въпреки това HFSF запазва пълно право на глас за ключови корпоративни решения.
(91)
Посредством увеличението на акционерния капитал на Банката (мярка B4) първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил частично изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(92)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции (57), за който извънредно свиканото общо събрание на акционерите е взело решение на 16 април 2012 г. (58), цената на новите акции е била определена на 0,44 EUR на акция.
(93)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в Банката с дял от 83,66 % (59). HFSF издаде 1 233 503 482 варанти и предостави на частните инвеститори един варант за всяка записана акция, без никаква насрещна престация (60). Всеки варант дава право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Първото упражнение беше на 10 декември 2013 г. и варантите след това могат да бъдат упражнявани два пъти годишно до 10 декември 2017 г. Цената на упражняване е равна на продажната цена от 0,44 EUR, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна база през последните шест месеца) (61).
(94)
Законът за HFSF, изменен през 2014 г., предвижда, че само цените на упражняване на варантите могат да бъдат коригирани в случай на емитиране на права. В допълнение, всяка такава корекция ще се извършва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Не е предвидена корекция в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за държавна подкрепа за трите кооперативни банки
(95)
Както вече беше посочено в раздел 2.2.2., недостатъчното финансиране на Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония беше изчислено от Банката на Гърция съответно на 249 млн. EUR, 96 млн. EUR и 82 млн. EUR. Следователно общият размер на недостига на финансирането беше оценен на 427 млн. EUR. Той беше покрит от HFSF, който предостави на Банката съответна сума облигации на EFSF.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(96)
На 12 юни 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на Банката, в който е обяснено как Банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Emporiki Bank и депозитите на трите кооперативни банки - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(97)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че международните ѝ операции представляват повече от 20 % от общите активи през декември 2009 г. и 15 % от общите активи през юни 2013 г. (62), този дял ще намалеят до около […] в края на 2018 г. (63)
(98)
Основният приоритет на Банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(99)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на Emporiki Bank и трите кооперативни банки Банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 31 декември 2010 г. до 30 септември 2012 г. Банката намалява своето физическо присъствие в Гърция. Тя намалява своите клонове от 458 през 2010 г. на 426 през 2012 г. (64) и също съкращава броя на заетите в гръцките банкови и небанкови дейности с няколко стотин служители през същия период (65).
(100)
От декември 2012 г. до декември 2017 г. Банката планира да намали допълнително броя на клоновете в Гърция от 739 на […]. Броят на служителите в банковите и небанковите дейности в Гърция ще намалее от 11 435 на […] (66).
(101)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 345 млн. EUR на прогнозна база през 2012 г. на […] млн. EUR през 2017 г. (67) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране.
(102)
В плана за преструктуриране е описано също така как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Лихвата, платена по депозити (средната стойност на срочните, безсрочните депозити и процента на спестяванията) се очаква да спадне в Гърция. Това намаление ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично, зависимостта на Банката от гарантирана от държавата СПОЛ и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 32 % от общите ѝ активи през 2012 г. на само […] % през 2017 г. (68)
(103)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нейното нетно съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (по-ниско в сравнение със 131 % през 2012 г. (69)), а нейната капиталова адекватност ще продължи да се подобрява.
(104)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своите кредитни процеси както по отношение на инициирането на кредити (по-добро обезпечение, намалени лимити), така и по управлението на необслужваните заеми. Съотношението на необслужваните заеми ще достигне […] % през 2014 г. и след това ще започне да намалява, с очакван процент от […] % в края на периода на преструктуриране (70). Стойността на риска (обезценка) ще намалее от 2 799 млн. EUR през 2012 г. на прогнозна база (т.е. включително Emporiki Bank) на […] млн. EUR през 2018 г. (71) поради възстановяването на гръцката икономика.
(105)
Повишаването на оперативната ефективност, увеличаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. […]. Нейната възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […]% през 2018 г. (72) в Гърция.
2.4.2. Международни банкови дейности
(106)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя продаде украинското си дъщерно дружество през август 2013 г. Броят на клоновете в Югоизточна Европа беше намален от 622 през 2009 г. на 488 през 2012 г. (73)
(107)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. Банката възнамерява да ограничи размера на международните си активи до […] млрд. EUR. В съответствие с тази цел Банката ще разгледа всяка комбинация от продажби на активи или намаляване на задлъжнялостта на своя портфейл. Този предвиден размер на международните активи на Банката представлява намаление от […] % на чуждестранните активи към 31 декември 2012 г. […].
(108)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до ликвидната позиция. Вътрешногруповото финансиране на чуждестранните дъщерни дружества ще намалее от 4 172 млн. EUR на […] млн. EUR от 2013 г. до 2017 г. (74)
(109)
За да подобри рентабилността на външната си дейност, Банката планира да осъществи значителна програма за намаляване на разходите в международната мрежа, с намаляване на броя на клоновете и персонала. Например, през […], […] клонове от общо […] ще бъдат закрити, докато работната сила ще намалее с […] служители (- […]) между 2012 г. и 2018 г. (75)
(110)
В резултат възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] (76).
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(111)
Банката е успяла да набере значителна сума капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(112)
Първо, Банката набра частен капитал през 2009 г. с емисия на права в размер на 986 млн. EUR (77). Както е посочено в съображение 89, Банката успя също да набере капитал от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Делът на съществуващите акционери също беше силно намален вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF получи 83,66 % от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., което означава, че дяловото участие на акционерите стана едва 4,9 %. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(113)
Банката мобилизира 1,2 млрд. EUR капитали от пазара през март 2014 г., за да покрие своята нужда от допълнителен капитал и за погасяване на привилегированите акции, държани от Гърция. Тези нови акции бяха издадени на по-висока цена на акция от това, което е било платено от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(114)
На 20 април 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 40 %, 60 % и 60 % от съответните им номинални стойности в брой. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. На 7 май 2012 г. Банката обяви резултатите от обратното изкупуване (78). Съвкупната участие достигна 66 % с обща капиталова печалба от 333 млн. EUR. На 19 април 2013 г. Банката обяви друго упражнение за управление на пасивите за неизплатена номинална стойност в размер на 316 млн. EUR. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 35 %, 55 % и 55 % от съответните им номинални стойности в брой. Цената на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Процентът на приемане е бил 58 %, като прирастът на капитала възлиза на 103 млн. EUR.
(115)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 985 млн. EUR на 134 млн. EUR.
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(116)
На 12 юни 2014 г. Гърция е поела задължение Банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на същата дата, и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране. Тези допълнителни ангажименти, които са изброени в приложението, са обобщени в настоящия раздел.
(117)
Първо, гръцките органи са поели задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (79)
(118)
Гръцките органи са поели задължение също така Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (80)
(119)
Що се отнася до чуждестранните филиали на Банката, гръцките органи са поели задължение Банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че Банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (81)
(120)
Гръцките органи са поели задължение Банката да продаде множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (82).
(121)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката, да приведат Банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (83).
(122)
Гърция също така пое ангажимент, че Банката ще прилага висококачествена кредитна политика, за да се гарантира, че решенията относно предоставянето и преструктурирането на заеми целят максималното увеличаване на жизнеспособността и рентабилността на Банката. Гръцките органи поеха задължение Банката да спазва високи стандарти за наблюдение на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (84).
(123)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (85).
(124)
Накрая Гърция пое ангажимент, че Банката ще спазва някои поведенчески ограничения, като например забрана за изплащане на купони и за раздаване на дивиденти, забрана за придобивания и забрана за обявяване на държавната подкрепа (86).
(125)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(126)
Отделно,Гърция посочи, че ще получи одобрение от Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите от Банката или от какъвто и да било държавен субект, включително HFSF (87).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(127)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (88) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(128)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (89). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (90), тъй като Банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на Банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(129)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията не можеше да ги оцени.
(130)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавната помощ, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране на четирите най-големи гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, Националната банка на Гърция и Piraeus Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАР НА БАНКАТА
(131)
На 30 август 2012 г. Комисията получи мнения от Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
(132)
По отношение на целесъобразността на мярката Банката отбеляза, че тя е от системно значение както в Гърция, така и на банковите пазари, на които извършва дейност. Тя добави също, че бизнес моделът ѝ е жизнеспособен и че това е доказано през дългата ѝ забележителна история.
(133)
Банката също така отбеляза, че двете вълни на рекапитализация са били вторичен ефект от сериозното влошаване на икономическата среда и че допълнителните мерки за помощ да дошли в резултат на задълбочаването на финансовата криза. Тя заяви, че пропорционално е получила най-малко държавна помощ до този момент в сравнение с големите гръцките банки. Банката отбеляза, че по отношение на това дали всички възможни мерки са били незабавно предприети, за да се избегне по-нататъшната нужда от помощ за Банката в бъдеще, в плана за преструктуриране се предоставя изчерпателна информация относно мерките за споделяне на тежестта, които са вече приложени, текущи и планирани. Банката също така отбеляза, че тези мерки гарантират, че нито една от заинтересованите страни не е засегната. Те биха допринесли, заедно със съществуващата силна бизнес основа и надеждността на процеса на оценка на капитала, за да се гарантира, че Банката е подходящо капитализирана, което ще доведе до възстановяване на жизнеспособността и в крайна сметка излизане от държавната помощ.
(134)
Освен това Банката приветства яснотата по отношение на постоянната рекапитализация, която според нея следва да отразява напълно причините, поради които е поискала държавно подпомагане. Тя отбеляза още, че рекапитализацията е насочен към капиталовите загуби, произтичащи от участието ѝ в програмата за PSI, което е извънредно и непредвидимо събитие. Тя изрази становището, че не е поела прекомерен риск при придобиването на държавен дълг по гръцките и европейските стандарти. Тя заяви, че без PSI тя щеше да избегне необходимостта за рекапитализация през 2012 г. и щеше да бъде в добра позиция да изплати привилегированите акции в съответствие с договорните условия. Освен това отбеляза, че дори след отчитането на значителни капиталови загуби в резултат на участието на Банката в PSI, тя все още е имала положителна нетна стойност на активите.
(135)
Банката добави, че тя работи с много силна база и е изключително активна в прилагането на мерки за успешна работа през период на изключителен стрес. Тя отбеляза, че от началото на кризата не е участвала в агресивни търговски политики или неподходящо поемане на риск, като същевременно се е съсредоточила върху управлението на кредитния риск, приела е мерки за дисбалансите в своя профил на финансиране чрез контролирано намаляване на задлъжнялостта и активно е управлявала своята разходна база чрез рационализиране на оперативната платформа и оптимизиране на разходите за обществени поръчки.
(136)
Освен това тя изтъкна значителното споделяне на тежестта между заинтересованите страни. Тя посочи още съществените предпазни мерки, предоставени на разположение на официалния сектор за предотвратяване на прекомерното поемане на риск от страна на рекапитализирани банки и за стриктно наблюдение на правилното прилагане на плановете за преструктуриране, като назначаването на представители на Министерството на финансите и HFSF в борда на директорите на Банката и съответните комитети. Тя подчерта също така, че HFSF ще наблюдава изпълнението на плана за преструктуриране и че периодът на суспендиране на правата на глас на HFSF ще бъде прекратен в случай на съществено неспазване.
(137)
По тези причини Банката счита, че структурата и условията на постоянната рекапитализацията следва да осигурят силни стимули за съществуващите и новите акционери да участват в бъдещи увеличения на капитала.
(138)
По отношение на необходимостта от мярката, Банката отбеляза, че мярката за помощ е насочена към капиталовия дефицит, причинен от PSI, така че Банката спазва минималния коефициент на капиталова адекватност, наложен от Банката на Гърция, продължава да има достъп до операции по рефинансиране от ЕЦБ и ще може да подкрепи своите клиенти и гръцката икономика по време на трудна ситуация.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Банката заяви намерението си да не използва своята помощ за нарушаване на конкуренцията. Тя подчерта също така, че не е участвала в агресивни търговски политики след получаване на държавната помощ. Тя отбеляза също, че тъй като всички големи гръцки банки са получатели на помощ и тъй като желанието на чуждестранните участници в гръцкия пазар за гръцкия риск намалява, способността на всеки получател на помощта да наруши конкуренцията в ущърб на неподпомаганите получатели е сведена до минимум.
4.2. МНЕНИЯ ОТ ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(140)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(141)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(142)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
5.1. МНЕНИЯ ОТ БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(143)
По отношение на целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че първата междинна рекапитализация е била временна, като се има предвид, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличение на акционерния капитал на четирите банки.
(144)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако Банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако Банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(145)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(146)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на Банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАР НА HFSF
(147)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той изтъкна също така структурата на управление на HFSF.
(148)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(149)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на Банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на Банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(150)
HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Те включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ИЗБРАНИ ПАСИВИ НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(151)
На първо място Комисията трябва да оцени дали държавната помощ, свързана с оздравяването на трите кооперативни банки (т.е. финансирането на недостига на финансиране, което позволи прехвърлянето на депозити, включително междубанкови задължения и вземания и задължения срещу HDIGF), представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(152)
Комисията ще започне с оценката на това дали следните потенциални бенефициери са се възползвали от предимство: i) кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности; и ii) Банката.
i) наличие на помощ за кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности
(153)
Що се отнася до кооперативните банки, Комисията отбелязва, че Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония бяха поставена в ликвидация и техните банкови лицензи бяха оттеглени. Поради тази причина те вече няма да извършват икономическа дейност на пазара на банкирането.
(154)
Държавната помощ, тоест финансирането на недостига на финансиране, би представлявала помощ за прехвърлените вземания и задължения по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, единствено ако те заедно са съставлявали едно предприятие. Това понятие трябва да се разбира в смисъл, че обозначава стопанска единица, дори ако от правна гледна точка тази стопанска единица е съставена от няколко физически или юридически лица. Всяка дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар, се смята за икономическа дейност. Поради това, с цел да се направи заключение дали е налице помощ за дадено предприятие, следва да се прецени дали прехвърлянето на вземанията и задълженията предполага трансфер на икономическа дейност.
(155)
Както бе посочено в раздел 2.2.2, вследствие на преструктурирането на кооперативните банки само депозитите, междубанковите задължения и вземания и задълженията към HDIGF бяха прехвърлени на Банката. Трите кооперативни банки имаха общо 227 служители и 18 клона. Следва да се отбележи, че не е имало автоматично прехвърляне на клонове или трудови договори или заеми между трите кооперативни банки и Банката. Следователно фактът, че заемите не се прехвърлят на Банката, но остават за трите кооперативни банки в процедура по ликвидация, фактът, че не са прехвърлени клонове, и липсата на автоматично прехвърляне на трудови договори допринасят (91) за заключението, че не е налице прехвърляне на икономическа дейност. Прехвърлените пасиви (т.е. депозити) не могат да се считат за получател на държавна помощ, тъй като те не представляват „предприятие“.
(156)
Накратко, трите съществуващи правни субекти са били поставени в ликвидация и вече не упражняват никаква банкова дейност. В същото време прехвърлените активи и пасиви не представляват икономическа дейност.
(157)
Поради това се стигна до заключението, че предоставянето на EFSF облигации от HFSF на Банката за покриване на недостига във финансирането на придобитите активи и пасиви на трите кооперативни банки не позволява продължаването на икономически дейности на тези банки. Следователно подкрепата от HFSF не представлява нито помощ за ликвидираните предприятия, нито помощ за прехвърлените активи и пасиви.
ii) наличие на помощ за Банката
(158)
Що се отнася до това дали продажбата на активите и пасивите на трите кооперативни банки включва държавна помощ в полза на Банката, Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания, и по-специално дали i) продажбата е открита, безусловна и недискриминационна; ii) продажбата се извършва при пазарни условия; както и iii) държавата е повишила до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви (92).
(159)
Както е посочено в съображение 52, Банката на Гърция се е свързала само с четирите гръцки банки със системно значение с оглед на продажбата на определени активи и пасиви на трите кооперативни банки, тъй като е счела, че депозитите трябва да бъдат прехвърлени на изцяло да рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank са предоставили обвързващи оферти. Alpha Bank е била избрана като най-добър оферент в тръжната процедура, организирана от органа по преструктурирането, който е взел предвид предложената цена и способността за поемане и интегриране на закупените депозити по цялостен и бърз начин.
(160)
Пакетът за продажба се е състоял само от депозити без никаква инфраструктура. Купувачът би могъл да бъде само банка с инфраструктура и мрежа от клонове в Гърция, която да служи на интересите на вложителите.
(161)
Тъй като Комисията няма причина да смята, че продажбата не се е състояла при пазарни условия, той стига до заключението, че помощта за Банката може да бъде изключена, в съответствие с точка 80 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., точка 20 от Съобщението за преструктуриране и практиката за вземане на решения на Комисията (93).
iii) заключение относно наличието на помощ
(162)
Държавната помощ, свързана с продажбата на трите кооперативни банки, не облагодетелства определена икономическа дейност или предприятие. Затова мярката не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(163)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ за Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(164)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (94) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Бъдеща подкрепа за осигуряване на ликвидност, отпусната по тази схема, също представлява помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(165)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по мярката за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 940 млн. EUR под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на Банката.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(166)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за Банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(167)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(168)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 23,6 млрд. EUR.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(169)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1,9 млрд. EUR.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(170)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, включва държавни ресурси.
(171)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(172)
В резултат на мярка B2 позицията на Банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B2 да се отрази на търговията между държавите членки.
(173)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 042 млн. EUR.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(174)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. HFSF получава ресурсите си от държавата. Поради това Комисията заключава, че е писмото се ангажират държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 629 млн. EUR.
(175)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент да влее капитал,преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталов пазар. Предимството е избирателно, защото не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция.
(176)
Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B3 да се отрази на търговията между държавите членки да наруши конкуренцията.
(177)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(178)
Участието на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и частично изпълнение на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции. Фактът, че не цялата сума на капитала, поета като ангажимент чрез мярка B3, действително е трябвало да се инжектира, се дължи на набирането на 550 млн. EUR капитал от частни инвеститори. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на Банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(179)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Поради това предимството, предоставено на Банката, е избирателно. Що се отнася до нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата им. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Мярката представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(180)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, възлизат на 4 571 млн. EUR. Както се посочва в раздел 7.1.3.4, само част от общата сума, отпусната през декември 2012 г. (мярка B3) е преобразувана в действително вливане на капитал (мярка B4). Размерът на действително изплатената държавна помощ е бил само 4 021 млн. EUR.
(181)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на Банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период RWA на Банката са се променили, като са се повишили след придобиването на Emporiki Bank. Във връзка с това възниква въпросът кое ниво на RWA следва да се използва, и по-специално дали държавната помощ следва да се преценява от гледна точка на RWA, които са съществували в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки имат за цел да покрият, вече са съществували през месец март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на Банката към 31 март 2012 г. Фактът, че Банката е придобила Emporiki Bank доста след март 2012 г., не следва да води до намаляване на съотношението „помощ към RWA“. В действителност помощта е не по-малко нарушаваща, тъй като Банката е направила покупка, която увеличава нейните RWA. Следва да се припомни също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията през пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е отчитала придобиването от страна на гръцките банки, за да коригира нуждите им от капитал - в посока нагоре или надолу. Този елемент допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(182)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 4 571 млн. EUR. Тази сума представлява 10,3 % от RWA на Банката към 31 март 2012 г. (95)
(183)
Тъй като Банката успя да привлече капитал от частния сектор, реалното инжектирано количество от HFSF в Банката възлизат на само 4 021 млн. EUR, което представлява 9,1 % от RWA на Банката на 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(184)
Мерки А, B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ за рекапитализация/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
940 млн. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
4 571 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 021 млн. EUR)
10,3 %
(сума, платена от HFSF: 9,1 %)
Обща капиталова помощ, предоставена на Банката
5 511 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 961 млн. EUR)
12,3 %
(сума, платена от HFSF: 11,1 %)
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подкрепа за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г.
Облигационен заем: 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
39,2 млрд. EUR
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(185)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(186)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (96) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(187)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (97), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Затова оценката на мерките за подпомагане трябваше да бъде извършена на основание член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(188)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(189)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;
б)
Необходимост: мярката за помощ трябва, по своя размер и форма, да е необходима за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(190)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(191)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(192)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 31 Юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание за оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(193)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от Банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (98). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание за оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(194)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание за оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(195)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(196)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 31 юли 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(197)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(198)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 26, и тъй като Банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, Банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на Банката.
(199)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за Банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това Банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от Банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Тя е ограничена до необходимия минимален размер.
(200)
Помощта е ограничена до минималния необходим размер. Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията също така отбелязва, че Гърция е поела ангажимент, че Банката ще изпълни мерките за преструктуриране, като намали своята зависимост от рефинансиране от централната банка, и че Банката ще спазва ограниченията в поведението, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подкрепа за ликвидността ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(201)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(202)
Както е посочено в съображение 189 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (99): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са обяснява допълнителни относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(204)
По отношение на целесъобразността на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) Комисията счита, че са подходящи, защото те дават възможност на Банката да се съобрази с капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката не би била в състояние да упражнява своята дейност и би загубила достъп до операции по рефинансиране на ЕЦБ.
(205)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(206)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения (121) и (122) от това решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения (99) и (106), Банката е извършила и мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(207)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения (121) и (122) от това решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(208)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(209)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(210)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на Банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 206, били са предприети действия за намаляване на риска, че Банката ще се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на известията на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (100). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Alpha Bank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е намалял до 4,9 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни.
(212)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната ѝ икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (101).
(213)
Що се отнася до мярка B3, тя представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през месец декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през месец май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 212 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(214)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (102). Преди рекапитализацията през пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е само няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 4,9 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 212, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията смята, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(215)
HFSF също издаде варанти и предостави един варант за всяка записана акция на частните инвеститори, участващи в рекапитализация през пролетта на 2013 г. HFSF предостави варантите безвъзмездно. Както е обяснено в съображение 93, всеки варант включва право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Цената на упражняване е равна на продажната цена на HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна база през последните шест месеца). Възнаграждението, получавано от HFSF по акциите, които притежава, де факто е ограничено до тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Въпреки това, тъй като тези варанти са ключов фактор за успеха на емитирането на права и частното пласиране, стартирани от Банката преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че те са позволили на Банката да намали размера на помощта с 550 млн. EUR. Действително поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и голямата несигурност, преобладаваща към този момент, симулациите, които бяха на разположение тогава, показаха, че без варанти частните инвеститори не биха постигнали достатъчна възвращаемост и не биха участвали. Поради причините, обяснени в съображения 205 и 212, тъй като HFSF ще получи минимално положително възнаграждение, ако варантите бъдат упражнени, и поради това, че една от целите на Меморандума за икономическите и финансовите политики е да се привлекат частни инвеститори, за да се запазят някои банки под частно управление и да се избегнат ситуации, в които целият банков сектор ще се контролира от HFSF, Комисията може да приеме такова отклонение от стандартните изисквания възнаграждение, изложени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава също на факта, че законът за HFSF, изменен през март 2014 г., не предвижда никакви корекции на варантите в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал и че в случай на емисия на права, само цената на упражняване на варантите може да се коригира и коригирането може да се осъществява едва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Освен това ангажиментът, поет от Гърция, че ще поиска одобрението на Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите, издадени от HFSF, ще позволи на Комисията да гарантира, че всяко бъдещо обратно изкупуване не намалява допълнително възнаграждението на HFSF и не увеличава възнагражденията на притежателите на варанти.
(216)
Що се отнася до обстоятелството, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произхожда главно от прекомерното поемане на риск. В допълнение, това е една от целите на МИФП за поддържане на някои банки под частно управление. Освен това рамката на взаимоотношенията и автоматичното въвеждане на правото на глас в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране предоставят защитни мерки срещу бъдещо прекомерно поемане на риск от частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. представляват един вид възнаграждение за държавата, тъй като държавният дълг към Банката беше намален с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Поради това Комисията прави заключението, че мярка B4 е била необходима.
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(217)
Комисията отбелязва, че Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели ангажимент да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, ангажиментите предвиждат, че операциите на Банката ще продължат да бъдат управлявани на търговски начала, както е обяснено в съображения 121 и 122, и Гърция също така се е ангажирала със забрана за придобиване, както и с редица продажби на активи, както е описано в съображения 123-124. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(218)
В Банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(219)
Накрая, на 12 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(220)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(221)
Следователно се стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПРИДОБИВАНИЯТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(222)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането се обяснява, че придобиванията на предприятия от подпомаганите банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието. Освен това в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. Освен това придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на Emporiki Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на Emporiki Bank върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(223)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършеното от Банката придобиване на Emporiki Bank подобрява възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност на Банката за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката придобива клиентите и депозитите, като в същото време значително намалява разходите за своята издръжка. Тя закрива значителен брой клонове на комбинираното дружество, в допълнение към рационализиране на функциите на централния офис.
(224)
По отношение на позициите, свързани с ликвидността, придобиването оказва положително въздействие върху Банката. В действителност, съотношението на заемите към депозитите на придобитото дружество е било около 115 %, което е доста под съотношението на Банката (103). Поради това то допринася за значителното подобряване на съотношението на заемите към депозитите на Банката.
(225)
От статична гледна точка сделката има положително въздействие и върху капиталовата адекватност на Банката, тъй като Банката придобива добре капитализирана банка за 1 евро. Към 31 март 2012 г. прогнозната капиталова адекватност на комбинираното дружество е била 11,8 %, докато равнището на капиталова адекватност на Банката е било само 8,8 %. Аналогично, прогнозното съотношение на основния капитал от първи ред на комбинираното дружество е възлизало на 11,1 %, докато това на Банката - на 7,9 %. Високият капитал ба Emporiki Bank предоставя защита срещу бъдещи загуби, които могат да се проявят при стрес-тест, както е показано в таблица 3. Статичното наблюдение на увеличаването на капиталовата адекватност на Банката е довело до надценяване на положителния ефект върху дългосрочната ѝ капиталова позиция. Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(226)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(227)
Банката е платила само 1 евро, за да закупи Emporiki Bank. Покупната цена следователно не е била финансирана чрез държавна помощ. Този факт предполага също, че плащането на продажната цена не е създало нужда от капитал за Банката. В допълнение, Emporiki Bank е подходящо капитализирана (т.е. до нивото, изисквано съгласно стрес теста от 2012 г., посочен в таблица 3). Като такова, придобиването е малко вероятно да създаде бъдеща нужда от капитал на Банката.
(228)
В заключение, поради наличието на нетипични условия (закупуване за 1 евро на изцяло капитализира Банката за изпълняване на изискванията на стрес теста), придобиването на Emporiki Bank по изключение не противоречи на изискването за свеждане до минимум на помощта.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(229)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва също, че може да разрешат придобивания, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При тези обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(230)
Банката на Гърция не е считала Emporiki Bank за жизнеспособна като самостоятелна банка според преглед на жизнеспособността, извършен от външен консултант в началото на 2012 г. Тя е носела огромни загуби за Crédit Agricole, затова Crédit Agricole е искала да я продаде. Ако не беше възможна продажба, Crédit Agricole можеше да обмисли как да я остави да фалира. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(231)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Emporiki Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно Банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията, резултатът от процеса на продажба не засяга условията на ефективна конкуренция в Гърция.
(232)
Освен това нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск. На последно място, както е заключено в съображение 227, не е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване (покупка за 1 евро на банка, капитализирана до нивото, което се изисква, за да издържи стрес-теста на Банката на Гърция).
(233)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на Emporiki Bank е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на Emporiki Bank
(234)
С оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки, и специфичните особености, свързани с придобиването на Emporiki Bank, се заключава, че въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиванията върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(235)
Придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки ще подсили дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(236)
По-точно интегрирането на депозитите на трите кооперативни банки в счетоводния баланс на Банката подобри нейния ликвиден профил. Нетното съотношение на заемите към депозитите на Alpha Bank S.A. намаля с около 1,5 % и зависимостта на Alpha Bank S.A. от Евросистемата спадна.
(237)
Освен това придобиванията дадоха на Банката възможност да увеличи своите приходи, като разшири клиентската си база в няколко географски области. Банката не е поела никаква скъпа инфраструктура или скъпа клонова мрежа. Банката не е поела и никакви заеми. Следователно това не увеличи нейните рискови или капиталови изисквания.
7.5.2.2. Въздействие на придобиванията върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(238)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(239)
Платеното от Банката за придобиването на прехвърлените активи и пасиви на трите кооперативни банки бе определено на 2,1 % от стойността на прехвърлените депозити и възлиза на приблизително 9 млн. EUR, което се равнява на 0,01 % от общата сума на счетоводния баланс на Банката по време на придобиването. Това възнаграждение следователно може да се счете за много ниско. Освен това Банката вече беше привлякла средства в размер на 550 млн. EUR от частния капитал при рекапитализация през пролетта на 2013 г.
(240)
Заключението е, че покупната цена на прехвърлените активи и пасиви (главно депозити) на трите кооперативните банки е толкова ниска, че не възпрепятства помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(241)
Както е посочено в съображение 229, според точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(242)
Банката на Гърция счете, че трите кооперативни банки не са жизнеспособни и приемането на мерките за преструктуриране е необходимо за поддържането на финансова стабилност. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(243)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиване на активите и пасивите на трите кооперативни банки, и единствената друга оферта идва от банка, която е получила дори по-голяма помощ. Освен това размерът на придобитите активи и пасиви е малък и не е довел до промяна в структурата на пазара (104).
(244)
В заключение, Комисията счита, че тези извънредни обстоятелства обосновават разрешаването на придобиванията в съответствие с точка 41 от Съобщението за преструктуриране.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки
(245)
Заключава се, че с оглед на особеностите на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на Citibank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(246)
Придобиването на Citibank Гърция, включително Diners, ще подобри дългосрочната жизнеспособност на Банката. Банката придоби банка с високо обезпечен заем. В допълнение, на нетният кредитен портфейл е много по-малък отколкото придобитите депозити.
(247)
Интегрирането на депозитите на Citibank Гърция в счетоводния баланс на Банката ще подобри нейния средносрочен и дългосрочен финансов профил, като в същото време ще увеличи рентабилността на Банката.
(248)
Освен това чрез придобиването Банката ще подобри способностите си събиране на депозити, като по този начин ще постигне балансиран и устойчив бизнес модел.
(249)
Накрая, очакваните значителни синергии - от гледна точка на централните функции, ИТ услугите и оперативните разходи - ще допринесат за дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(250)
Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(251)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(252)
Банката е платила само 2 млн. EUR (105), за да закупи Citibank Гърция и Diners.
(253)
Придобитият портфейл включва голям брой заеми, които са напълно отписани. В действителност, оценката на този нов портфейл от заеми би могла да компенсира ограничената нужда от капитал, произтичаща от включването им в счетоводния баланс на Банката.
(254)
Освен това Банката е привлякла средства в размер на 1,2 млрд. EUR от частния капитал на цена за акция, по-висока от цената, при която HFSF е записал при рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
(255)
При тези конкретни обстоятелства не може да се твърди, че придобиването е било финансирано чрез държавна помощ. Придобиването няма да увеличи нуждата от помощ или да намали възнаграждението на съществуваща помощ.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(256)
Както е посочено в съображение 241, държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, по-специално за придобиването на конкурентни дружества.
(257)
Покупната цена, платена за Citibank Гърция, беше изключително ниска и Банката мобилизира голяма сума частен капитал при висока цена на акция. Поради това не може да се приеме, че е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване.
(258)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиване на периметъра на дейност, придобит от Банката, не е налице ефект на изтласкване на инвеститори, които не получават помощ.
(259)
В заключение, с оглед на елементите в съображения 257 и 258, придобиването не попада под забраната в точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това Комисията припомня, че нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на Citibank Гърция
(260)
Заключава се, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на Банката (106), и специфичните особености, свързани с придобиването на Citibank Гърция, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(261)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през месец декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(262)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 4 571 млн. EUR, което е по-малко от размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (4 786 млн. EUR). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(263)
Най-голямата част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Комисията отбелязва също така, че експозиция на Банката на гръцкия държавен риск е по-малка от тази на другите основни гръцки банки, така че не може да се счита, че е натрупала прекомерна експозиция към държавен дълг. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(264)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г. и тъй като Банката е придобила по-нежизнеспособната банка Emporiki Bank, Банката трябва да приспособи своята организация, своята структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, Банката трябва да рационализира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(265)
Важен втори източник на загуби за Банката бяха нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (107).
(266)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. През 2012 г. например дейностите в Кипър, Румъния, Сърбия, Бивша югославска република Македония и България са били на загуба, докато дейностите в Албания са донесли нулева печалба. Стрес-тестовете, проведени през 2012 г. за определяне на потребностите от капитал на Банката, показват, че прогнозите за кредитните загуби по чуждестранните заеми възлизат на 921 млн. EUR при базовия сценарий и на 1 201 млн. EUR при неблагоприятния сценарий. Чуждестранните активи също представляваха изтичане на ликвидност, тъй като вътрешногруповото финансиране възлизаше на няколко милиарда евро.
(267)
В заключение, тъй като сред четирите най-големи гръцки банки Банката е притежавала най-малко по време на PSI и тъй като загубата, дължаща се на PSI, е по-голяма отколкото помощта, получена чрез мерки B, B2, B3 и B4, може да се заключи, че повечето от загубите и необходимостта от помощта попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., в която се позволява на Комисията да намали своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(268)
Накрая, малка част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(269)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(270)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(271)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантирана от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на Банката така също да намали своите разходи за финансиране.
(272)
С посоченото в съображение 118 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и при гарантираната от държавата СПОЛ.
(273)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране Гърция също е поела задължение, че Банката ще продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 118. Постигането на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(274)
От началото на кризата до момента Банката започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (108). До 2017 г. общите разходи на Банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. За постигането на тази цел Гърция е поела ангажимент, че Банката ще намали своите клонове и служители в Гърция съответно до […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимален размер на общите разходи (109) в Гърция от […] млн. EUR. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Банката в новата пазарна среда.
(275)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 32,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (110) Банката възнамерява да подобри своята кредитна политика (граници, обезпечение) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да намали до минимум загубите си. Гърция е поела задължение също така, че Банката ще изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да управлява рисковете и да се увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображение 122.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(276)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, като се има предвид, че HFSF притежава 69,9 % (111) от акциите на Банката към след увеличението на капитала през 2014 г., но има ограничени права на глас. Освен това някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и варанти и по този начин биха могли да извлекат пълна полза, ако цената на акциите се повиши през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. между Банката и HFSF беше договорена специфична рамка на отношенията. С това споразумение се защитават ежедневните дела на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако Банката не изпълни своя план за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(277)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображение 266.
(278)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи да се насочва към вътрешния пазар. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Украйна. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на своята мрежа в останалите дъщерни дружества, както е описано в съображение 109.
(279)
Общото количество на чуждите активи ще се свие с най-малко още […] % до 31 декември 2017 г. (в сравнение с 31 декември 2012 г.).
(280)
Общата доходност на международните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък.
(281)
Следователно Комисията вярва, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дейности, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 119 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на Банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(282)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. В същото време капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(283)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (112) В плана за преструктуриране се показва, че Банката може да устои на умерен стрес, тъй като при неблагоприятния сценарий Банката остава печеливша и добре капитализирана в края на периода на преструктуриране.
(284)
Размерът на допълнителния капитал, който е бил повишен през 2014 г., а именно 1,2 млрд. EUR, е достатъчен, за справяне с основния сценарий на стрес-теста от 2013 г. в периода на преструктуриране и за възстановяване на сумата на привилегированите акции, което Банката направи през април 2014 г. (113) Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Комисията следователно счита, че капиталовите нужди при базовия сценарий, оценени от Банката на Гърция, предполагат известна степен на стрес. За да заключи, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение и тъй като увеличението на капитала през март 2014 г. показва, че Банката е възстановила достъпа си до капиталовите пазари.
(285)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(286)
Поради това се стигна до заключението, че Банката е взела достатъчно мерки, за да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(287)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на Банката.
7.6.3.1. Собствен принос от Банката: продажби и съкращаване на разходите
(288)
Банката вече е продала някои малки чуждестранните предприятия (Украйна) и се е освободила от част от портфейла си с цел да увеличи своята капиталова адекватност и ликвидност. Например Банката се е освободила от чуждестранни активи в размер на 1,9 млрд. EUR в периода от 2009 г. до 2013 г. (114)
(289)
Планът за преструктуриране предвижда продажбата на допълнителни активи в Югоизточна Европа, както е описано в съображение 107. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на тези задължения, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в Югоизточна Европа. Свиването на международните активи на Банката също така значително ще намали условния риск, че в бъдеще ще бъде необходима помощ. Следователно то спомага за намаляване до минимум на размера на помощта.
(290)
Банката е продала своите застрахователни дейности през 2007 г. Следователно тя няма значителна дейност на този пазар, която да може да бъде продадена като източник на средства.
(291)
С цел да ограничи капиталовите си нужди, Банката няма да използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 119. Освен това поетите от Гърция задължения включват така също Банката да не извършва допълнителни придобивания.
(292)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2017 г. […] Работната сила намалява и заплатите са понижени. Гърция пое и ангажимент за ограничаване на възнагражденията на управителите на Банката, […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(293)
Историческите акционери на Банката бяха намалени чрез емисията на права, извършена през 2009 г. (115), и след това отново чрез рекапитализацията от HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например, участието на акционерите в Банката, сред които тогава са били и инвеститорите, инжектирали средства през 2009 г., бе намалено от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до само 4,9 % след тази рекапитализация. Освен това Банката не е плащала дивиденти в брой от 2008 г. насам. В допълнение към това споделяне на тежестта от съществуващите акционери, Банката е набрала значителна сума частен капитал от началото на кризата през 2008 г., т.е. 986 млн. EUR през 2009 г., 550 млн. EUR през 2013 г. и 1 200 млн. EUR през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(294)
Притежателите на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите по преструктурирането на Банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви достигна 828 млн. EUR, като капиталовият доход е 436 млн. EUR, както е описано в съображение 114.
(295)
За останалите инструменти се прилага посочената в съображение 124 забрана за купони. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в Банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(296)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Съкращаването се отнася само до чуждестранните дейности (116), които представляват ограничена част от Банката (117), и в преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на заемите и депозитите в Гърция. Все пак, с оглед на елементите, обсъдени в раздел 7.6.1., и по-специално фактите, че Alpha Bank е най-слабо подпомогнатата банка сред големите гръцки банки и че получената помощ изцяло отговаря на условията за освобождаване, установени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., по силата на която Комисията може да приеме по-малък собствен принос и споделяне на тежестта, планът за преструктуриране може да се счита за предоставящ достатъчен собствен принос и мерки за споделяне на тежестта.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(297)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(298)
Съгласно точка 31 от Съобщението относно преструктурирането при оценката на размера на държавната помощ и извършените от нея нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютната, така и относителната сума на помощта, обхвата на разпределението на тежестта и пазарната позиция на финансовата институция след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капитал от държавата в размер на 12 % от нейните RWA (118). Освен това Банката е получила гаранции за ликвидност в размер на 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г. и заеми и държавни облигационни заеми в размер на 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г., които заедно представляват 25 % от счетоводния баланс на Банката към тази дата. Освен това Банката е получила гарантираната от държавата СПОЛ. Мерките за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията са обосновани с оглед на големия размер на помощта. Освен това пазарният дял на Банката в Гърция е голям, като пазарният дял при кредитите е 15 %, а при депозитите е 13 % към 31 декември 2012 г. Придобиването на Emporiki Bank и в много по-малка степен придобиването на трите кооперативни банки и гръцките дейности на Citibank увеличиха пазарните дялове на Банката. След придобиването на Emporiki Bank пазарните дялове на Банката при депозитите в Гърция възлизат на 21 %, считано към 30 юни 2013 г., докато пазарните ѝ дялове при жилищните ипотеки, потребителските заеми и корпоративните заеми са съответно 23 %, 20 % и 21 % (119). След придобиването на гръцките дейности на Citibank пазарният дял на Банката при депозитите се увеличи с по-малко от 1 %.
(299)
Комисията напомня, че затрудненията на Банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като Банката не е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта и големия пазарен дял, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(300)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари.
(301)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктурирането, че Банката още ще преструктурира и ще се освободи от чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (120) в допълнение към ангажимента да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дейности. Следователно помощта няма да бъде използвана за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(302)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че Банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за реализиране на растеж на чуждестранните пазари.
(303)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на Банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредитите за потребителите.
(304)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(305)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в ангажиментите, поети от Гърция (121), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода за преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е било назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи ангажименти във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно може да се заключи, че изпълнението на плана за преструктуриране ще бъде обект на подходящ мониторинг.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(306)
Заключението е, че Гърция неправомерно е привела в действие мерки за помощ B1, B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като те са били приведени в действие преди официалното им одобрение от Комисията. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4).
2. Финансирането от HFSF на общия недостиг от финансиране в размер на 427 млн. EUR, в рамките на прехвърлянето на определени активи и пасиви на Кооперативна банка на Додеканезите, Кооперативна банка на остров Евбея и Кооперативна банка на Западна Македония към Alpha Bank S.A. през декември 2013 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(3) Като се има предвид планът за преструктуриране на Alpha Bank Group (Alpha Bank и всички нейни дъщерни предприятия и клонове), представен на 12 юни 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на същата дата, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 940 млн. EUR, предоставено от гръцките органи на Alpha Bank S.A. през месец май 2009 г. по мярката за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след месец юли 2011 г. в размер на 23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 1 900 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през май 2013 г. (мярка B4).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/454
(2014. gada 9. jūlijs)
par valsts atbalstu SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), ko Grieķija sniegusi Alpha Bank Group saistībā ar:
-
Alpha Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu,
-
Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.,
-
Evijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.,
-
Dodekanesas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4662)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad dalībvalstis un citas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. AR ALPHA BANK SAISTĪTĀ PROCEDŪRA
(1)
Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk - “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem - rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizdevumu pasākumam (1). Saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Alpha Bank Group (turpmāk - “Banka”).
(2)
Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā tika paredzēts, ka pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem ir jāpaziņo Komisijai.
(3)
Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Banku. Komisija šo plānu un tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju reģistrēja kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam - kā lietu SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (2). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk - “valsts garantētā ĀLP”).
(5)
Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizāciju EUR 1 900 miljonu apmērā (turpmāk - “pirmā pārejas rekapitalizācija”).
(6)
Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai par saistību dokumentu, ko Bankai bija iesniedzis HFSF. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34823 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots.
(7)
Komisija ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk - “Alpha lēmums par procedūras sākšanu”) (3).
(8)
HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole S.A. (turpmāk - “Crédit Agricole”). Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja akciju iegādes līgumu.
(9)
Pirms tam Grieķijas iestādes bija informējušas Komisijas dienestus par procesa attīstību un par Emporiki Bank iespējamās iegādes nosacījumiem.
(10)
Komisijas dienesti 2012. gada 23. novembrī nosūtīja vēstuli Grieķijas iestādēm, ietverot savu provizorisko novērtējumu par iegādi.
(11)
HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (turpmāk - “otrā pārejas rekapitalizācija”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par HFSF dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu kapitāla instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (4). Grieķijas iestādes par šiem pasākumiem Komisijai paziņoja 2012. gada 27. decembrī (5).
(12)
Banka 2013. gada maijā paziņoja, ka ir sekmīgi pabeigta tās tiesību emisija EUR 457,1 miljona apmērā un visu piedāvāto akciju piešķiršana papildu privātā izvietošanā EUR 92,9 miljonu apmērā. HFSF2013. gada 3. jūnijā konvertēja pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju pašu kapitālā un iepludināja Bankā papildu kapitālu EUR 1 079 miljonu apmērā (turpmāk - “2013. gada pavasara rekapitalizācija”).
(13)
Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem.
(14)
Grieķijas iestādes 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk - “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās sniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (6).
(15)
Komisijai ir bijušas daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.
(16)
Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.
1.2. PROCEDŪRA, KAS SAISTĪTA AR VALSTS ATBALSTU, KURŠ PIEŠĶIRTS TRIM KOOPERATĪVAJĀM BANKĀM
(17)
Grieķija 2013. gada 3. decembrī informēja Komisiju par triju kooperatīvo banku (turpmāk - “trīs kooperatīvās bankas”), proti, Dodekanesas kooperatīvās bankas (turpmāk - “Dodekanesas banka”), Evijas kooperatīvās bankas (turpmāk - “Evijas banka”) un Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas (turpmāk - “Rietummaķedonijas banka”), gaidāmo noregulējumu.
(18)
Komisijas dienesti 2013. gada 4. decembrī pieprasīja Grieķijai iesniegt informāciju par triju kooperatīvo banku gaidāmo noregulējumu.
(19)
Grieķija 2013. gada 5. decembrī iesniedza pieprasīto informāciju Komisijas dienestiem.
(20)
Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī turpināja īstenot triju kooperatīvo banku noregulējumu un triju kooperatīvo banku izraudzīto pasīvu nodošanu Bankai.
(21)
Grieķija 2013. gada 17. decembrī paziņoja par valsts atbalstu, kas tika sniegts saistībā ar triju kooperatīvo banku noregulējumu.
2. APRAKSTS
2.1. BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS
2.1.1. Grieķijas banku sektora vispārīgā situācija
(22)
Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk - “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Tādēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (7). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un palielināja vajadzību pēc kapitāla.
1. tabula
Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.-2013. gads
Grieķija
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
2012. g.
2013. g.
Reālā IKP pieaugums (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Avots:
Eurostat, pieejams tiešsaistē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk - “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk - “GVO”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI norēķinu zīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GVO, paredzot nominālo diskontu 53,5 % apmērā un ilgākus atmaksas termiņus (8). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (9). Šīs apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm: vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām - 78 % apmērā no veco GVO nominālās summas) un vajadzības pēc kapitāla, kas ar atpakaļejošu spēku tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.
2. tabula
Galveno Grieķijas banku kopējie zaudējumi PSI rezultātā (miljonos EUR)
Bankas
Nominālā summa / GVO nominālā summa (1)
Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa (2)
Kopējā nominālā summa (3) = (1) + (2)
GVO PSI zaudējumi (4)
Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi (5)
Kopējie bruto PSI zaudējumi (6) = (4) + (5)
Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / 1. līmeņa pamata kapitāls (10) (2011. gada decembris) (%)
Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / kopējie aktīvi (2011. gada decembris) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Avots:
Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.
(24)
Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās recesijas dēļ Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk - “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk - “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk - “ECB”) un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, ir EUR 50 miljardi (11). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk - “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock sagatavoto prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (12). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā, ir apkopoti 3. tabulā.
3. tabula
2012. gada spriedzes tests - Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2011. gada dec.) (1)
Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā (2011. gada dec.) (2)
Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūnijs) (3)
Bruto kumulatīvie zaudējumi, prognozes par kredītrisku (4)
Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.) (5)
Iekšējā kapitāla radīšana (6)
Pirmā līmeņa mērķa pamata kapitāls (2014. gada dec.) (7)
Kapitāla vajadzības (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Avots:
Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.
(25)
Saskaņā ar MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (13). Grieķijas Banka atzina, ka dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Piraeus Bank un Alpha Bank) (14). Tās saņēma pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā.
(26)
Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām vajadzēja maksāt augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu peļņas maržu. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansējuma tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas (15) finansējuma, no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā valsts garantēta ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP), ko piešķīra Grieķijas Banka.
(27)
Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GVO, ko ieguldītāji bija saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % apmērā no GVO nominālvērtības (16). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancē radīja papildu zaudējumus, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatoti PSI programmas laikā attiecībā uz minētajām jaunajām GVO, kļuva galīgi un neatgriezeniski (17).
(28)
Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF.
(29)
Šo četru banku pārejas rekapitalizācija 2013. gada pavasarī tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā parastās akcijās, un katrā no minētajām četrām bankām HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no akciju paketes. To banku gadījumā, kurām izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Piraeus Bank S.A. un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, savukārt privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām.
(30)
Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk - “KZP”) par visiem Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu portfeļiem, kā arī par aizdevumiem, kas saistīti ar Grieķijas risku ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja KZP atbilstoši diviem makroekonomikas scenārijiem - pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka ar konsultanta palīdzību.
(31)
Pamatojoties uz konsultanta vērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testu (turpmāk - “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu.
(32)
Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija i) KZP (18) par banku aizdevumu portfeļiem, balstoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamatscenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.
4. tabula
2013. gada spriedzes tests - Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamatscenārija gadījumā (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2013. gada jūnijs) (1)
Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2)
KZP - Grieķijas risks (3)
KZP - ārvalstu risks (19) (4)
Iekšējā kapitāla nodrošināšana (5)
Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs spriedzes testā (2016. gada dec.) (6)
Kapitāla vajadzības (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Avots:
Grieķijas Banka. Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.
(33)
Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas iesniegt kapitāla palielināšanas plānus līdz 2014. gada aprīļa vidum, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju.
(34)
Laikposmā no 2013. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas turpināja īstenot kapitāla palielināšanu.
2.1.2. Atbalsta saņēmējs
(35)
Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Dienvidaustrumeiropā (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā, Albānijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (turpmāk - “BDMR”)), kā arī Apvienotajā Karalistē. Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā sniedz pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem, kā arī privātbanķiera pakalpojumus un nodarbojas ar aktīvu pārvaldību, sniedz valsts kases un ieguldījumu bankas pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. Banka 2012. gada 30. septembrī nodarbināja kopumā 17 119 darbiniekus, no kuriem aptuveni viena trešā daļa strādāja Dienvidaustrumeiropā un Apvienotajā Karalistē, savukārt pārējās divas trešdaļas - Grieķijā (22).
(36)
Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 6 043 miljonu apmērā. Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 4 786 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un pilnībā tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (23). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Minētā pārdošana radīja tai zaudējumus saistībā ar jaunajām GVO.
(37)
Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir doti 5. tabulā.
5. tabula
Alpha Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā
Peļņa un zaudējumi
(miljonos EUR)
2010. g.
2011. g.
2012. g.
Provizoriski 2012. g. dati
(ietverot Emporiki)
2013. g.
(ietverot Emporiki)
Neto ienākumi no procentiem
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Kopējie ienākumi no pamatdarbības
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Kopējie pamatdarbības izdevumi
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Ienākumi pirms dalības
1 101
1 187
327
80
918
Zaudējumi no vērtības samazināšanās, lai segtu kredītrisku
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Zaudējumi no vērtības samazināšanās saistībā ar GVO un aizdevumiem, kas atbilst PSI
-
-4 789
-
-
-
Negatīva nemateriālā vērtība
3 283
Neto peļņa/zaudējumi
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Selektīvi apjoma rādītāji
(miljonos EUR)
2010. g.
2011. g.
2012. g.
Provizoriski 2012. g. dati
(ietverot Emporiki)
2013. g.
(ietverot Emporiki)
Kopējie aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (neto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Noguldījumi
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Kopējie aktīvi
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Kopējais pašu kapitāls (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Avoti:
2013. gads: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf.
Provizoriskie 2012. gada dati: Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 24. lpp.;
2012. un 2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti - konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf;
2010. gads: 2011. gada finanšu rezultāti - konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
No 5. tabulā dotajiem datiem var secināt, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 4 786 miljoni (25)), tā cieta arī no ienākumu samazināšanās (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli nelabvēlīgi ietekmēja noguldījumu aizplūšana, un tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem 2011. gada 31. decembrī sasniedza 152 % (26), bet 34 % no tās bilances minētajā datumā finansēja Eurosistēma (27).
(39)
Saskaņā ar 2013. gada spriedzes testu Grieķijas Banka novērtēja Bankas kapitāla vajadzības EUR 262 miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā.
(40)
Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1,2 miljardiem, lai segtu 39. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijas turētās priekšrocību akcijas EUR 940 miljonu vērtībā (28). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumam 2014. gada aprīlī, HFSF neapņēmās iepludināt kapitālu Bankas kapitāla palielināšanā gadījumā, ja nebūtu pietiekama privātā pieprasījuma. Bankas kapitāla palielinājums tika panākts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana, anulējot akcionāru pirmpirkuma tiesības) starptautiskajiem investoriem un publiskā piedāvājumā Grieķijā. Parakstīšanās cena tika noteikta EUR 0,66 apmērā par akciju.
(41)
Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 17. aprīlī paziņoja, ka tā ir izpirkusi Grieķijas priekšrocību akcijas par kopējo summu EUR 940 miljonu apmērā.
2.2. CITU GRIEĶIJAS BANKU IEGĀDE, KO VEICA BANKA
2.2.1. Emporiki Bank iegāde
(42)
Emporiki Bank tika dibināta 1882. gadā.
(43)
Crédit Agricole grupa 2000. gadā sākotnēji iegādājās Emporiki Bank kapitāla daļu 6,7 % apmērā. Emporiki Bank 2006. gadā kļuva par Crédit Agricole meitasuzņēmumu, kad minētā grupa iegādājās tās kontrolpaketi. Tolaik Crédit Agricole palielināja savā turējuma esošo Emporiki Bank akciju daļu līdz 94,99 %.
(44)
Emporiki Bank sniedza visus banku pakalpojumus (privātpersonu un uzņēmumu apkalpošana), tostarp ieguldījumu bankas pakalpojumus, aktīvu pārvaldību, portfeļa pārvaldību un finanšu pakalpojumus kopumā. Grieķijā tā savus pakalpojumus piedāvāja ar 323 filiāļu tīkla starpniecību, ārvalstīs - ar savu filiāļu Kiprā starpniecību, kā arī ar meitasuzņēmumu Kiprā, Bulgārijā, Albānijā un Rumānijā starpniecību (29). Emporiki Bank2012. gada 31. decembrī nodarbināja 4 230 darbiniekus.
(45)
Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un citus atbilstīgus vērtspapīrus, kuru nominālvērtība bija EUR 766 miljoni. Kā parādīts 2. tabulā, Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 590 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, kas pilnībā tika iegrāmatoti 2011. gada pārskatos. Kā parādīts 3. tabulā, Emporiki Bank kapitāla vajadzības tika lēstas EUR 2 475 miljonu apmērā un tika aprēķinātas, pamatojoties uz Grieķijas Bankas īstenoto 2012. gada spriedzes testu par laikposmu no 2011. gada 31. decembra līdz 2014. gada 31. decembrim, kurš balstījās uz Blackrock sagatavotajām prognozēm par aizdevumu zaudējumiem.
(46)
HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole.
(47)
Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja “2012. gada 16. oktobra akciju iegādes līgumu starp Crédit Agricole S.A. un Alpha Bank S.A. par Emporiki Bank of Greece S.A. pārdošanu un iegādi”. Pēc pienācīgas finanšu pārbaudes pabeigšanas Crédit Agricole iepludināja kopējo kapitāla summu EUR 2 893 miljonu apmērā, vienlaikus pilnībā parakstoties uz Bankas emitētajām konvertējamām obligācijām EUR 150 miljonu vērtībā (30). Bankai pēc tam bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētā Emporiki Bank par vienu euro. Saskaņā ar akciju iegādes līgumu Banka neiegādājās Emporiki Bank ārvalstu meitasuzņēmumus, kas palika Crédit Agricole īpašumā, izņemot Emporiki Bank Kipras filiāli, kas veidoja aktīvus EUR 0,5 miljardu apmērā un ietilpa Bankas iegādātajā daļā.
(48)
Emporiki Bank kapitāla pietiekamības rādītājs 2012. gada 31. decembrī, pēc Crédit Agricole īstenotās rekapitalizācijas, bija 17,6 %, savukārt tās pirmā līmeņa kapitāla rādītājs bija 13,5 %.
(49)
Banka 2013. gada 1. februārī paziņoja, ka ir pabeigta Emporiki Bank visa akciju kapitāla nodošana Bankai (31).
(50)
Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011. un 2012. gada decembrī un 2013. gada janvārī ir doti 6. tabulā.
6. tabula
Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. gadā un 2013. gada janvārī
Miljardos EUR
2010. gada 31. decembrī
(konsolidēti)
2011. gada 31. decembrī
(konsolidēti)
2012. gada decembrī
(Bankas iegādātā daļa)
2013. gada janvārī
(Bankas iegādātā daļa)
Aktīvi kopā
26,78
21,7
19,5
18,2
Kopējie bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem
24
23,48
19,85
19,8
Uzkrājumi
2,8
4,4
5
5
Klientiem pienākošās summas
12,2
11,3
12,68
12,9
Eurosistēmas finansējums
0,3
1,77
1,2
1,2
Kopējais pašu kapitāls
0,9
0,9
1,73
2,3
Zaudējumi pēc nodokļiem
-0,87
-1,76
-1,5
Neto aizdevumi/depozīti
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Avoti:
2013. gada janvāris: Alpha Bank 2012. finanšu gada rezultāti, 2013. gada 27. marta prezentācija (pieejama tiešsaistē: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf);
2012. gada decembris: Alpha Bank un Emporiki Bank galvenie rādītāji, pieejami tiešsaistē: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2;
2011. un 2010. gads: Emporiki Bank konsolidētie finanšu pārskati uz 2011. gada 31. decembri.
2.2.2. Triju kooperatīvo banku izraudzīto pasīvu iegāde
(51)
Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī izlēma turpināt triju kooperatīvo banku, t. i., Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas, noregulējumu.
(52)
Grieķijas Banka turpināja īstenot iegādes un pārņemšanas procedūru (32), saskaņā ar kuru pircējam tiktu nodoti visi noguldījumi, tostarp starpbanku noguldījumi, un prasījumi un pasīvi pret Grieķijas Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondu, izņemot aizdevumus. Grieķijas Banka sazinājās ar četrām sistēmiskajām Grieķijas bankām, jo saskaņā ar Grieķijas Bankas pārliecību noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus (2013. gada 5. decembrī). Grieķijas Banka uzskatīja, ka Bankas piedāvājums ir labāks. Banka kā atlīdzību piedāvāja summu, kas atbilda 2,1 % no nodotajiem noguldījumiem.
2.2.2.1. Dodekanesas banka
(53)
Dodekanesas banka tika dibināta 1994. gadā.
(54)
Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Dodekanesas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Dodekanesas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Dodekanesas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 3,5 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.
(55)
Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Dodekanesas bankas noregulējumu. Dodekanesas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (33). Dodekanesas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (34). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (35) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 6 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 255 miljoni; starpība bija finansējuma starpība (36) EUR 249 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 166 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 83 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Dodekanesas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 258,5 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu.
(56)
Dodekanesas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 132 darbiniekus, un tai bija 11 filiāles. Noregulējuma ietvaros Banka nepārņēma nevienu Dodekanesas bankas filiāli, taču tā norādīja, ka saglabās fizisku klātbūtni teritorijās, kurās nav tīkla pārklāšanās (proti, uz četrām salām, kurās nav alternatīvu banku pakalpojumu sniedzēju), iznomājot četras nelielas likvidatora pārvaldītas filiāles. Dodekanesas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.
2.2.2.2. Evijas banka
(57)
Evijas banka tika dibināta 1995. gadā.
(58)
Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Evijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītāju. Evijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Evijas bankas pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 1,8 % apmērā, tādēļ bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.
(59)
Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Evijas bankas noregulējumu. Evijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (37). Evijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (38). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (39) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 98 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 96 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 64 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 32 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Evijas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 105 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu.
Evijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 59 darbiniekus, un tai bija 4 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Evijas bankas filiāli. Evijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.
2.2.2.3. Rietummaķedonijas banka
(60)
1995. gadā tika izveidota Kozani prefektūras attīstības kredītu kooperatīvā sabiedrība. Šis kooperatīvs 2008. gadā darbojās ar jaunu nosaukumu - Rietummaķedonijas kooperatīvā banka.
(61)
Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Rietummaķedonijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Rietummaķedonijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Rietummaķedonijas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. septembri, tika lēsts -11 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.
(62)
Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Rietummaķedonijas bankas noregulējumu. Rietummaķedonijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (40). Rietummaķedonijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (41). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (42) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 84 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 82 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 55 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 27 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas.
(63)
Rietummaķedonijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 36 darbiniekus, un tai bija 3 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Rietummaķedonijas bankas filiāli. Rietummaķedonijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.
(64)
Triju kooperatīvo banku pamatrādītāji ir doti 7. tabulā.
7. tabula
Triju kooperatīvo banku galvenie dati (miljonos EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Nodoto aktīvu patiesā vērtība
Nodoto pasīvu patiesā vērtība
No kuriem nodotie noguldījumi
Sākotnējā finansējuma starpība
Atlīdzība
(2,1 % no nodotajiem noguldījumiem)
Dodekanesas banka
6
255
255
249
5
Evijas banka
2
98
95
96
2
Rietummaķedonijas banka
2
84
82
82
2
Kopā
427
9
Avoti:
Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas 2013. gada 8. februāra Lēmumi 97/1, 97/2 un 97/3.
Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2013. gada 8. decembra Lēmumi 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 un 14/8.
2.2.3. Grieķijas Citibank iegāde
(65)
Citibank International tika dibināta 1812. gadā. Grieķijā Citibank tika reģistrēta 1964. gadā, galvenokārt lai apkalpotu jūrniecības un uzņēmumu sektorus. Grieķijas Citibank 1980. gadā sāka paplašināties, sākot darbību arī privātpersonu apkalpošanas sektorā. Pašlaik Grieķijas Citibank darbojas gan patērētāju, gan uzņēmumu apkalpošanas jomā, tai visā valstī ir 20 filiāļu tīkls.
(66)
HFSF2014. gada 29. maijā saņēma Bankas lūgumu atļaut tai iegādāties Grieķijas Citibank, tostarp Diners Club Greece (turpmāk - “Diners”) (43).
(67)
Banka atklāja savu nodomu iegādāties Grieķijas Citibank darbības, tostarp aizdevumus klientiem (par kopējo neto summu EUR 442 miljonu apmērā, kā arī pilnībā norakstītus ieņēmumus nenesošus kredītus (turpmāk - “INK”) EUR 1 115 miljonu vērtībā), klientu noguldījumus (kopā EUR 1 067 miljonu vērtībā), pārvaldībā esošos aktīvus (EUR 1 186 miljonu vērtībā), privātpersonu apkalpošanas filiāles, bankomātu tīklu (44), kā arī saglabāt minētās bankas personālsastāvu (45). Turklāt Banka atklāja savu nodomu iegādāties Diners parasto akciju kapitālu 100 % apmērā.
(68)
Cena ir noteikta EUR 2 miljonu apmērā.
(69)
HFSF2014. gada 5. jūnijā atļāva Bankai iegādāties Grieķijas Citibank.
2.3. ATBALSTA PASĀKUMI
2.3.1. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (L1 un A pasākums)
(70)
Banka saņēma vairāku veidu atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu.
2.3.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)
(71)
Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Uz 2011. gada 30. novembri Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 14 miljardus. Uz 2011. gada 30. septembri Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 1,6 miljardi (46).
(72)
Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 12. jūnijā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu.
2.3.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (A pasākums)
(73)
Banka 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 940 miljonu apmērā (A pasākums) saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu. Minētā kapitāla iepludināšana tolaik bija līdzvērtīga aptuveni 2 % no Bankas riska svērtajiem aktīviem (47) (turpmāk - “RSA”).
(74)
Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu.
(75)
Banka priekšrocību akcijas atpirka 2014. gada 17. aprīlī, kā aprakstīts 41. apsvērumā.
2.3.2. Valsts garantētā ĀLP (L2 pasākums)
(76)
ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums ietilptu vienotajā monetārajā politikā. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ĀLP, ir par […] (48) bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto Centrālās bankas refinansējumu.
(77)
Grieķijas Banka ir atbildīga par ĀLP programmu, un tas nozīmē, ka visas ĀLP izmaksas un riski, ko tā izraisa, ir jāsedz Grieķijas Bankai. Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ĀLP kopsummai (49). Ar Likuma Nr. 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšanu, grozot Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punktu, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ĀLP, jāmaksā valstij maksa par garantiju […] bāzes punktu apmērā.
(78)
Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 6,7 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (50), savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 23,6 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (51).
2.3.3. Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2, B3 un B4 pasākums)
(79)
Kopš 2012. gada Banka ir izmantojusi vairākus kapitāla atbalsta pasākumus, ko piešķīra HFSF. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.
8. tabula
Kapitāla atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību
Pirmā pārejas rekapitalizācija 2012. gada maijā
Otrā pārejas rekapitalizācija 2012. gada decembrī
2012. gada decembra saistību dokuments
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā 2013. gada maijā
Pasākums
B1
B2
B3
B4
Summa
(miljonos EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (B1 pasākums)
(80)
Alpha lēmuma par procedūras sākšanu (52) 14.-32. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija pirmo pārejas rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.
(81)
HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 1,9 miljardus.
(82)
B1 pasākuma ietvaros 2012. gada 28. maijāHFSF pārskaitīja Bankai EUR 1,9 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk - “HFSF likums”). Bankai pārskaitītās EFSF obligācijas bija EFSF mainīgas likmes parādzīmes ar sešu un desmit gadu ilgu termiņu un emisijas datumu 2012. gada 19. aprīlī. Komisija Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 48. apsvērumā konstatēja, ka “pārejas rekapitalizācija, ko pabeidza 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu”. Lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % apmērā uz 2011. gada 31. decembri, kas ir datums, kurā notika pārejas rekapitalizācijas iegrāmatošana ar atpakaļejošu datumu Bankas uzskaites dokumentos, gan saistību dokumentā paredzēto summu, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summu aprēķināja Grieķijas Banka. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums attiecās tikai uz ierobežotu daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla pieaugums tika plānots, veicot turpmāku kapitāla palielināšanu, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas atbilstību ECB finansējuma saņemšanai līdz laikam, kad notiks minētā kapitāla palielināšana.
(83)
Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pārejas rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSF gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (53).
2.3.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (B2 pasākums)
(84)
Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal bija zemāks par obligātajām kapitāla prasībām, lai Banka saglabātu atbilstību ECB refinansējuma saņemšanai.
(85)
Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (B2 pasākums), un arī šī summa tika apmaksāta, nododot Bankai EFSF obligācijas.
2.3.3.3. Saistību dokuments, kas datēts ar 2012. gada 21. decembri (B3 pasākums)
(86)
Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 21. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (B3 pasākums).
(87)
Abu pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākuma) un papildu summas, kas apstiprināta 2012. gada decembrī (B3 pasākuma), kopsumma nozīmēja, ka HFSF apstiprināja kopējās kapitāla vajadzības, kuras tika apzinātas 2012. gada spriedzes testā (EUR 4 571 miljonus (54)).
2.3.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums)
(88)
Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 16. aprīlī apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu. Banka 2013. gada 1. maijā paziņoja par tiesību piedāvājuma EUR 457 miljonu apmērā pilnīgu parakstīšanu un privātas izvietošanas sākšanu par summu līdz EUR 93 miljoniem (EUR 0,44 par jaunu akciju) (55).
(89)
Banka 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par tiesību emisijas pabeigšanu un privātās izvietošanas pilnu piešķiršanu (56). Tādējādi kopējā privātā līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā sasniedza EUR 550 miljonus.
(90)
Tajā pašā dienā Banka arī paziņoja, ka HFSF parakstīs 9 138 636 364 akcijas par cenu EUR 0,44 apmērā par akciju. Rezultātā ar 2013. gada pavasara rekapitalizāciju HFSF parastu akciju veidā iepludināja Bankā kapitālu kopumā EUR 4 021 miljona apmērā (B4 pasākums). Šī summa atbilst B1, B2 un B3 pasākuma kopsummai pēc tam, kad ir atskaitīta privātās līdzdalības summa. HFSF turētās akcijas tam piešķir ierobežotas balsstiesības, jo kopējās privātās līdzdalības apmērs bija sasniedzis 12 % no kapitāla palielināšanas summas. HFSF likumā ir noteikts, ka privātajiem ieguldītājiem būtu jāsaglabā kontrole pār Banku, ja tie iepludina vairāk par 10 % no Bankai nepieciešamā kapitāla. Tomēr HFSF saglabā pilnas balsstiesības attiecībā uz svarīgākajiem korporatīvajiem lēmumiem.
(91)
Izmantojot Bankas akciju kapitāla palielināšanu (B4 pasākums), pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija (B1 un B2 pasākums) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā un daļēji tika īstenota apņemšanās piešķirt papildu kapitāla atbalstu (B3 pasākums).
(92)
Jauno akciju cena tika noteikta 50 % apmērā no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienās pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Pēc reversās akciju sadalīšanas (57), par ko akcionāru ārkārtas pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 16. aprīlī (58), jauno akciju cena tika noteikta EUR 0,44 apmērā par akciju.
(93)
Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru - tā rīcībā bija 83,66 % akciju (59). HFSF emitēja 1 233 503 482 garantijas un privātajiem ieguldītājiem bez atlīdzības piešķīra vienu garantiju par ikvienu parakstīto akciju (60). Ikviena garantija dod tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2013. gada 10. decembris, un pēc tam garantijas var izmantot divreiz gadā līdz 2017. gada 10. decembrim. Īstenošanas cena atbilst parakstīšanās cenai EUR 0,44 apmērā, ko paaugstina gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (61).
(94)
HFSF likums ar 2014. gada grozījumiem paredz, ka tiesību emisijas gadījumā koriģēt var vienīgi garantiju norunas cenas. Turklāt jebkāda šāda korekcija notiks ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām.
2.3.4. Valsts atbalsta pasākumi trim kooperatīvajām bankām
(95)
Kā jau minēts 2.2.2. iedaļā, Grieķijas Banka aprēķināja, ka Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas finansējuma starpība attiecīgi ir EUR 249 miljoni, EUR 96 miljoni un EUR 82 miljoni. Tādējādi finansējuma starpību kopsumma bija EUR 427 miljoni. Šīs starpības sedza HFSF, piešķirot Bankai attiecīgu daudzumu EFSF obligāciju.
2.4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
(96)
Grieķija 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, kas ir kombinēta struktūra, kura izveidota, iegādājoties Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku noguldījumus, plāno atjaunot ilglaicīgu dzīvotspēju.
2.4.1. Iekšzemes operācijas
(97)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka savas pamatdarbības izvērsīs lielākoties Grieķijā. Lai gan tās starptautiskās operācijas veidoja vairāk nekā 20 % no kopējiem aktīviem 2009. gada decembrī un 15 % no kopējiem aktīviem 2013. gada jūnijā (62), minētajam īpatsvaram būtu jāsamazinās līdz aptuveni […] līdz 2018. gada beigām (63).
(98)
Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot tās banku operāciju rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu peļņas maržu, kā arī pasākumi tās kapitāla stāvokļa un bilances struktūras uzlabošanai.
(99)
Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu labu laiku pirms Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku iegādes. No 2010. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. septembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Tā samazināja filiāļu skaitu no 458 filiālēm 2010. gadā līdz 426 filiālēm 2012. gadā (64), kā arī samazināja darbinieku skaitu Grieķijā banku un nebanku pakalpojumu jomā par vairākiem simtiem darbinieku tajā pašā laikposmā (65).
(100)
No 2012. gada decembra līdz 2017. gada decembrim Banka plāno turpināt filiāļu skaita samazināšanu Grieķijā no 739 filiālēm līdz […] filiālēm. Darbinieku skaits banku un nebanku pakalpojumu jomā Grieķijā samazināsies no 11 435 darbiniekiem līdz […] darbiniekiem (66).
(101)
Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbību Grieķijā par […] % - no EUR 1 345 miljoniem 2012. gadā līdz orientējoši EUR […] miljoniem 2017. gadā (67). Tādējādi ar banku darbību Grieķijā saistīto izmaksu un ienākumu paredzamā attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās samazināsies zem […] %.
(102)
Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs maksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Tiek prognozēts, ka Grieķijā samazināsies par noguldījumiem maksātie procenti (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmes). Minētais samazinājums galvenokārt tiktu panākts, maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Tāpat Bankas atkarība no valsts garantētas ārkārtas likviditātes palīdzības (ĀLP) un plašāka Eurosistēmas finansējuma samazināsies no 32 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz tikai […] % 2017. gadā (68).
(103)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās aizdevumu un noguldījumu neto attiecība Grieķijā samazināsies līdz […] % 2018. gadā (salīdzinot ar 131 % 2012. gadā (69)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties.
(104)
Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošo kredītu (INK) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā gan uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājuma segums, mazāki limiti), gan INK pārvaldību. INK īpatsvars sasniegs […] % 2014. gadā un tad sāks samazināties. Sagaidāms, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs […] % (70). Riska (vērtības samazināšanās) izmaksas samazināsies no EUR 2 799 miljoniem 2012. gadā saskaņā ar provizoriskiem datiem (proti, ietverot Emporiki Bank) līdz EUR […] miljoniem 2018. gadā (71), jo notiks Grieķijas ekonomikas atveseļošanās.
(105)
Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu peļņas maržas palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai nodrošināt rentabilitāti Grieķijā no 2015. gada. […]. Tās kapitāla atdeve Grieķijā sasniegs […] % 2018. gadā (72).
2.4.2. Starptautiskās banku darbības
(106)
Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka 2013. gada augustā pārdeva tās meitasuzņēmumu Ukrainā. Filiāļu skaits Dienvidaustrumeiropā tika samazināts no 622 filiālēm 2009. gadā līdz 488 filiālēm 2012. gadā (73).
(107)
Banka turpinās samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka plāno ierobežot tās starptautisko aktīvu apmēru līdz EUR […] miljardiem. Lai sasniegtu minēto mērķi, Banka apsvērs jebkādas sava portfeļa atsavināšanas vai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas kombinācijas. Bankas starptautisko aktīvu plānotais apmērs atspoguļo samazinājumu par […] % no tās ārvalstu aktīvu apmēra 2012. gada 31. decembrī […].
(108)
Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta nepieciešamība samazināt ārvalstu meitasuzņēmumu atkarību no Grieķijas mātesuzņēmuma saistībā ar likviditātes stāvokli. Grupas iekšējā finansējuma nodrošināšana ārvalstu meitasuzņēmumiem laikā no 2013. līdz 2017. gadam samazināsies no EUR 4 172 miljoniem līdz EUR […] miljoniem (74).
(109)
Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka starptautiskajā tīklā plāno īstenot būtisku izmaksu samazināšanas programmu, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Piemēram, […] laikā no 2012. līdz 2018. gadam tiks slēgtas […] no […] filiālēm, savukārt personālsastāvs tiks samazināts par […] darbiniekiem (-[…]) (75).
(110)
Rezultātā kapitāla atdeve sasniegs […] (76).
2.4.3. Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru iemaksas
(111)
Banka ir sekmīgi piesaistījusi ievērojamu kapitālu tirgū un tādējādi ir samazinājusi valsts atbalsta summu, kas tai bija nepieciešama.
(112)
Pirmām kārtām Banka 2009. gadā palielināja privāto kapitālu, emitējot tiesības EUR 986 miljonu vērtībā (77). Kā minēts 89. apsvērumā, Bankai arī izdevās palielināt privāto ieguldītāju kapitālu, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Iepriekšējo akcionāru ietekmi būtiski samazināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija, jo pēc tās HFSF ieguva 83,66 % Bankas akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 4,9 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā.
(113)
Banka 2014. gada martā no tirgus piesaistīja kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Šīs jaunās akcijas tika emitētas par augstāku vienas akcijas cenu, nekā HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.
(114)
Banka 2012. gada 20. aprīlī piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 40 %, 60 % un 60 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Šī atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Banka 2012. gada 7. maijā paziņoja atpirkšanas rezultātus (78). Kopējā dalība sasniedz 66 %, un kopējā kapitāla peļņa bija EUR 333 miljoni. Banka 2013. gada 19. aprīlī paziņoja par vēl vienu pasīvu pārvaldības pasākumu par nenomaksāto nominālo summu EUR 316 miljonu apmērā. Banka piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 35 %, 55 % un 55 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Piekrišanas rādītājs bija 58 %, un kapitāla peļņa bija EUR 103 miljoni.
(115)
Abu atpirkšanas pasākumu rezultātā subordinēto un hibrīda parādu nenomaksātā summa samazinājās no EUR 985 miljoniem līdz EUR 134 miljoniem.
2.5. GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS
(116)
Grieķija 2014. gada 12. jūnijā pauda apņemšanos, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos minētajā datumā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Šīs papildu saistības, kas ir uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.
(117)
Vispirms Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāizpilda līdz 2017. gada 31. decembrim (79).
(118)
Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā saņemto noguldījumu izmaksas un līdz 2017. gada 31. decembrim nodrošinās atbilstību maksimālajai attiecībai starp neto aizdevumiem un noguldījumiem (80).
(119)
Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka tiem nesniegs papildu kapitāla atbalstu, ja vien netiks ievēroti iepriekš noteiktie nosacījumi. Grieķija arī apņēmās, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam būtiski samazinās aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajos aktīvos (81).
(120)
Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no daudziem vērtspapīriem un samazinās privātā kapitāla portfeļa lielumu. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (82).
(121)
Grieķija pauda vairākas apņemšanās attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu un nodrošināt, lai Banka ievērotu Grieķijas tiesību aktus par korporatīvo pārvaldību un izveidotu efektīvu un atbilstošu organizatorisko struktūru (83).
(122)
Grieķija arī apņēmās, ka Banka īstenos kvalitatīvu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiktu pieņemti ar mērķi maksimāli palielināt Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (84).
(123)
Vairākas apņemšanās attiecas uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis ir nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī valsts iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (85).
(124)
Visbeidzot, Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (86).
(125)
Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks.
(126)
Atsevišķi Grieķija ir norādījusi, ka lūgs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts iestāde, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (87).
3. PAMATOJUMS OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI PAR PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(127)
Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (88) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājis par labu Bankai (B1 pasākums), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu.
(128)
Attiecībā uz šā pasākuma piemērotību, ņemot vērā faktu, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšēja rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ilgstošo glābšanas periodu, Komisija pauda šaubas, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (89). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (90), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts kontrolē, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai jebkurā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte.
(129)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka nākotnē atbalsts Bankai būs nepieciešams vēlreiz. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai tas bija pietiekams un atbilda atalgojuma un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Alpha Bank lēmums par procedūras sākšanu, vēl nebija zināmi noteikumi par pirmās pārejas rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt.
(130)
Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences izkropļojumus var izraisīt tādu noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt visas četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku un Piraeus Bank), un tādu atbilstošu piesardzības pasākumu neesība, kuri novērstu iespēju dalīties ar sensitīvu komercinformāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
4.1. BANKAS PIEZĪMES
(131)
Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma Bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu.
(132)
Attiecībā uz pasākuma piemērotību Banka norādīja, ka tā ir sistēmiski nozīmīga banka gan Grieķijā, gan banku tirgos, kuros tā darbojas. Tā arī norādīja, ka tās uzņēmējdarbības modelis ir dzīvotspējīgs un tas ir apliecinājies tās ilgstošās pastāvēšanas gaitā, jo uzrādītie rezultāti ir bijuši izcili.
(133)
Banka arī konstatēja, ka abas rekapitalizācijas bija smagi cietušās ekonomikas vides blakusprodukti un ka papildu atbalsta pasākumi bija nepieciešami finanšu krīzes padziļināšanās dēļ. Tā norādīja, ka ir saņēmusi līdz šim mazāko proporcionālo daļu valsts atbalsta salīdzinājumā ar pārējām lielajām Grieķijas bankām. Banka norādīja, ka saistībā ar to, lai nekavējoties tiktu īstenoti visi iespējamie pasākumi nolūkā izvairīties no tā, ka Bankai turpmāk būtu nepieciešams atbalsts, pārstrukturēšanas plānā būtu detalizēti jāapraksta jau īstenotie, pašlaik īstenojamie un plānotie sloga dalīšanas pasākumi. Banka arī konstatēja, ka šie pasākumi nodrošina, ka nav tādu akcionāru, uz kuriem minētie pasākumi nebūtu bijuši attiecināmi. Akcionāri, kā arī pastāvošā spēcīgā uzņēmējdarbības bāze un stabilais kapitāla novērtēšanas process palīdzētu nodrošināt, ka Banka ir pietiekami kapitalizēta, lai atjaunotu dzīvotspēju un galu galā atteiktos no valsts atbalsta.
(134)
Turklāt Banka atzinīgi vērtēja skaidrības ieviešanu attiecībā uz pastāvīgās rekapitalizācijas noteikumiem, kuriem, pēc Bankas atzinuma, būtu pilnībā jāatspoguļo iemesli, kādēļ Bankai ir vajadzīgs valsts atbalsts. Banka norādīja arī to, ka rekapitalizācija risina problēmu saistībā ar kapitāla zudumu, ko izraisīja tās dalība PSI programmā, kas bija ārkārtas un neparedzams notikums. Tā atbalstīja viedokli, ka saskaņā ar Grieķijas un Eiropas standartiem Banka neuzņēmās pārmērīgus riskus, iegādājoties valsts parādu. Banka norādīja, ka gadījumā, ja nebūtu īstenota PSI programma, tai nebūtu bijusi nepieciešamība pēc rekapitalizācijas 2012. gadā un tā būtu stabili spējusi atmaksāt priekšrocību akcijas atbilstīgi līguma nosacījumiem. Turklāt tā norādīja, ka pat pēc būtisku kapitāla zaudējumu iegrāmatošanas saistībā ar Bankas dalību PSI programmā, tās neto aktīvu vērtība joprojām bija pozitīva.
(135)
Banka piebilda, ka tā darbojas uz ļoti spēcīga pamata un ir bijusi ļoti proaktīva, īstenojot pasākumus, lai sekmīgi pārvarētu ārkārtējas spriedzes periodu. Banka norādīja, ka kopš krīzes sākuma tā nav iesaistījusies agresīvā komercpolitikā un nav uzņēmusies neatbilstošus riskus, jo ir koncentrējusi uzmanību uz kredītriska pārvaldību, risinājusi nepilnības saistībā ar savu finansējuma profilu, pienācīgi samazinot aizņemto līdzekļu daļu, un ka tā aktīvi pārvalda savu izmaksu bāzi, racionalizējot darbības platformu un optimizējot iepirkumu izdevumus.
(136)
Turklāt tā uzsvēra to, ka akcionāri uzņēmās ievērojamu sloga daļu. Banka arī norādīja, ka valsts sektora rīcībā ir pieejami ievērojami aizsardzības pasākumi, lai nepieļautu, ka rekapitalizētas bankas uzņemas pārmērīgus riskus, un lai cieši uzraudzītu pārstrukturēšanas plānu pienācīgu īstenošanu, piemēram, Finanšu ministrijas un HFSF pārstāvju iecelšana Bankas Direktoru padomē un attiecīgajās komitejās. Tā arī uzsvēra, ka HFSF uzraudzītu pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un ka būtisku problēmu gadījumā HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta.
(137)
Šo iemeslu dēļ Banka pauda viedokli, ka pastāvīgās rekapitalizācijas struktūrai un noteikumiem būtu spēcīgi jāveicina esošo un jauno akcionāru dalība gaidāmajā kapitāla palielināšanā.
(138)
Attiecībā uz pasākuma nepieciešamību Banka norādīja, ka atbalsta pasākums bija paredzēts, lai novērstu PSI izraisīto kapitāla deficītu un lai Banka tādējādi varētu nodrošināt atbilstību Grieķijas Bankas noteiktajiem kapitāla pietiekamības obligātajiem rādītājiem, lai tā arī turpmāk varētu piedalīties ECB refinansēšanas operācijās un spētu atbalstīt savus klientus un Grieķijas ekonomiku sarežģītos apstākļos.
(139)
Runājot par pasākuma samērīgumu, Banka paziņoja par savu nodomu neizmantot pasākuma atbalstu, lai kropļotu konkurenci. Tā arī uzsvēra, ka kopš valsts atbalsta saņemšanas tā nav iesaistījusies nekādos agresīvas komercpolitikas virzienos. Turklāt Banka uzsvēra, ka, tā kā visas lielās Grieķijas bankas bija atbalsta saņēmējas un tā kā mazinās Grieķijas tirgū esošo ārvalstu dalībnieku vēlme uzņemties Grieķijas risku, ir līdz minimumam samazināta kāda atbalsta saņēmēja spēja izkropļot konkurenci par sliktu kādam, kas atbalstu neguva.
4.2. CITAS GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(140)
Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma kādas Grieķijas bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu. Šī Grieķijas banka norādīja, ka principā HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizēšana bija atzinīgi vērtējams solis veselīgākas un dzīvotspējīgākas banku sistēmas virzienā, un neizteica nekādus iebildumus pret Bankas rekapitalizāciju.
(141)
Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka HFSF īsteno Grieķijas banku rekapitalizēšanu, šī Grieķijas banka paskaidroja, ka, lai maksimāli samazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā sagaida, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būtu pieejama visām Grieķijā līdzīgos apstākļos strādājošajām bankām.
5. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(142)
Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza Grieķijas Bankas un HFSF sagatavotās piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu.
5.1. GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(143)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas process tiktu pabeigts ar četru attiecīgo banku akciju kapitāla palielināšanu.
(144)
Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku sektora ilgtermiņa pārstrukturēšanas procesa. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, savukārt bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlusi pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs.
(145)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā.
(146)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja tiks būtiski pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība.
5.2. HFSF PIEZĪMES
(147)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par valsts struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veikusi pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiska persona ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tas neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16. panta C punkta 2. punktu, kas paredz, ka kredītiestādes, kurām HFSF sniedz kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tas arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru.
(148)
Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF atzīmēja, ka tas ievērotu Bankas autonomiju un neiejauktos tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiktu pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.
(149)
HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsardzības pasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tas minēja tādus elementus kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu piedalīšanās komiteju darbā, ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības tiktu ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildīs pārstrukturēšanas plāna nosacījumus.
(150)
HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji nedalītos ar sensitīvu komercinformāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajiem pārstāvjiem neizplatīt banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tas neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tā Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem.
6. VALSTS ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TRIJU KOOPERATĪVO BANKU IZRAUDZĪTO PASĪVU IEGĀDI
(151)
Komisijai ir pirmām kārtām jānovērtē, vai ar triju kooperatīvo banku noregulējumu saistītais valsts atbalsts (t. i., finansējuma starpību finansēšana, kas ļāva nodot noguldījumus, tostarp starpbanku pasīvus, un prasījumus un pasīvus pret Grieķijas noguldījumu un investīciju garantiju fondu (turpmāk - “HDIGF”)) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(152)
Komisija vispirms novērtēs, vai turpmāk nosauktie atbalsta saņēmēji varēja izmantot priekšrocību: i) kooperatīvās bankas un iespējami nodotās “darbības” Bankai un ii) Banka.
i) Atbalsta esība kooperatīvajām bankām un iespējami nodotajām “darbībām” Bankai
(153)
Attiecībā uz kooperatīvajām bankām Komisija norāda, ka ir uzsākta Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas likvidācija un ir atceltas minēto banku licences. Tādēļ tās vairs neīstenos saimnieciskas darbības banku pakalpojumu tirgū.
(154)
Valsts atbalsts, t. i., finansējuma starpību finansēšana, būtu valsts atbalsts nodotajiem prasījumiem un pasīviem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē vienīgi tad, ja tie kopā veidotu uzņēmumu. Uzņēmuma jēdziens ietver jebkuru saimnieciskā darbībā iesaistītu vienību neatkarīgi no juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū, ir saimnieciska darbība. Tādēļ, lai konstatētu, vai uzņēmums ir saņēmis atbalstu, būtu jānovērtē, vai prasījumu un pasīvu nodošana ietver saimnieciskās darbības nodošanu.
(155)
Kā minēts 2.2.2. iedaļā, pēc kooperatīvo banku noregulējuma Bankai tika nodoti vienīgi noguldījumi, starpbanku pasīvi un prasījumi, kā arī pasīvi pret HDIGF. Trīs kooperatīvās bankas kopā nodarbināja 227 darbiniekus un tām bija 18 filiāles. Jānorāda, ka nenotika filiāļu vai darba līgumu, vai aizdevumu automātiska nodošana starp trim kooperatīvajām bankām un Banku. Tādēļ tas, ka aizdevumi netiek nodoti Bankai, bet paliek trim likvidācijā esošajām kooperatīvajām bankām, ka netiek nodota neviena filiāle un ka netiek īstenota darba līgumu automātiska nodošana (91), ļauj secināt, ka nenotiek saimnieciskās darbības nodošana. Nodotos pasīvus (t. i., noguldījumus) nevar uzskatīt par valsts atbalsta saņēmējiem, jo tie nav “uzņēmums”.
(156)
Rezumējot var sacīt, ka ir uzsākta triju esošo juridisko personu likvidācija un tās vairs neveic nekādas banku darbības. Aktīvu un pasīvu nodošana nav saimnieciska darbība.
(157)
Tādēļ tiek konstatēts, ka HFSF īstenotā EFSF obligāciju piešķiršana Bankai, lai segtu no trim kooperatīvajām bankām iegādāto aktīvu un pasīvu finansējuma starpību, neļauj turpināt kooperatīvo banku saimnieciskās darbības. Tādēļ HFSF atbalsts nav ne atbalsts likvidētajām vienībām, ne atbalsts nodotajiem aktīviem un pasīviem.
ii) Atbalsta esība Bankai
(158)
Attiecībā uz to, vai triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu pārdošana ir saistīta ar valsts atbalstu Bankai, Komisijai ir jānovērtē, vai ir konstatējama atbilstība konkrētām prasībām un it sevišķi vai i) pārdošanas process ir atvērts, beznosacījumu un nediskriminējošs; ii) pārdošana notiek saskaņā ar tirgus likumiem; iii) valsts maksimāli palielina iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu (92).
(159)
Kā minēts 52. apsvērumā, Grieķijas Banka sazinājās vienīgi ar četrām sistēmiskām Grieķijas bankām, lai izsolītu triju kooperatīvo banku izraudzītos aktīvus un pasīvus, jo tā uzskatīja, ka noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus. Alpha Bank tika izraudzīta kā labākais pretendents piedāvājumu konkursā, ko organizēja noregulējuma iestāde, kura ņēma vērā piedāvāto cenu un spēju netraucēti un ātri pārņemt un integrēt iegādātos noguldījumus.
(160)
Pārdošanas pakete ietvēra vienīgi noguldījumus un neietvēra nekādu infrastruktūru. Tādējādi pircējs varēja būt vienīgi banka, kurai Grieķijā ir infrastruktūra un filiāļu tīkls, lai varētu apkalpot noguldītājus.
(161)
Tā kā Komisijai nav nekāda iemesla uzskatīt, ka pārdošana nenotika saskaņā ar tirgus likumiem, tā konstatē, ka var izslēgt atbalsta esību Bankai saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojuma 80. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (93).
iii) Secinājums par valsts atbalsta esību
(162)
Triju kooperatīvo banku pārdošanā iesaistītais valsts atbalsts nedod priekšroku kādai saimnieciskai darbībai vai uzņēmumam. Tādēļ pasākums nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
7. BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
7.1. ATBALSTA ESĪBA UN APJOMS
(163)
Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (L1 un A pasākums)
7.1.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)
(164)
Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu (94) jau konstatēja, ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais likviditātes atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, būtu uzskatāms par atbalstu.
7.1.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (A pasākums)
(165)
Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau konstatēja, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, būtu uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma finansējumu EUR 940 miljonu apmērā kā priekšrocību akcijas, un tas tobrīd veidoja 2 % no Bankas RSA.
7.1.2. Atbalsta esība valsts garantētajā ĀLP (L2 pasākums)
(166)
Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, no finanšu iestādes iekasējamo procentu likmi un valsts pretgarantijas neesību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, tā ir uzskatāma par atbalstu.
(167)
Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. ĀLP ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams starpbanku finansējuma tirgus un parastās Eurosistēmas refinansēšanas operācijas. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā ĀLP attiecas vienīgi uz banku sektoru, šis pasākums ir selektīvs. Un, tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(168)
Valsts garantētā ĀLP (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 23,6 miljardi.
7.1.3. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2, B3 un B4 pasākums)
7.1.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (B1 pasākums)
(169)
Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā Komisija jau secināja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1,9 miljardi.
7.1.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (B2 pasākums)
(170)
B2 pasākums tika īstenots no HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 47. apsvērumā, ietver valsts līdzekļus.
(171)
Attiecībā uz priekšrocības esību jānorāda, ka B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs.
(172)
B2 pasākuma rezultātā Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, lai varētu arī turpmāk izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, B2 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(173)
Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1 042 miljoni.
7.1.3.3. Saistību dokuments (B3 pasākums)
(174)
Ar B3 pasākumu HFSF apņēmās nodrošināt papildu kapitālu, kas nepieciešams Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai, par summu, ko pieprasīja Grieķijas Banka saistībā ar 2012. gada spriedzes testu. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tādēļ Komisija secina, ka šī vēstule uzliek saistības valsts līdzekļiem. Apstākļus, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, precīzi definē un ierobežo likums. Līdz ar to šo valsts līdzekļu izmantojums ir attiecināms uz valsti. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu EUR 1 629 miljonu apmērā.
(175)
Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī atviegloja privātā kapitāla piesaisti tirgū, jo ieguldītāji bija pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu kapitāla tirgū, HFSF to nodrošinās. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības iepludināt kapitālu, nezinot rekapitalizācijas noteikumus, un tolaik Bankai nebija pieejams kapitāla tirgus. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā.
(176)
Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B3 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīs konkurences izkropļojumus.
(177)
Tādējādi B3 pasākums ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu 2012. gada 27. decembrī.
7.1.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums)
(178)
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums) ir pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākuma) pārvēršana un Saistību dokumenta (B3 pasākuma) daļēja īstenošana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 4 021 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tas, ka faktiski nebija jāiepludina visa saskaņā ar B3 pasākumu atrunātā kapitāla summa, ir saistīts ar faktu, ka kapitāls EUR 550 miljonu apmērā tika iegūts no privātajiem ieguldītājiem. Tā kā B4 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākuma gadījumā. Salīdzinājumā ar B3 pasākumu, kas bija tikai saistības, nevis faktiska rekapitalizācija, B4 pasākums palielināja Bankas kapitāla pietiekamību un tādēļ bija izdevīgāks.
(179)
Komisija atzīmē, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Tādēļ Bankai piešķirtā priekšrocība ir selektīva. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt tās darbības ārvalstīs, likvidējot vai pārdodot šīs darbības. Tādējādi šis pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pasākums ir valsts atbalsts.
7.1.3.5. Secinājums par B1, B2, B3 un B4 pasākumu
(180)
B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir EUR 4 571 miljons. Kā norādīts 7.1.3.4. iedaļā, tikai daļa no 2012. gada decembrī (B3 pasākums) atrunātās summas tika pārvērsta faktiskā kapitāla iepludināšanā (B4 pasākums). Tādējādi faktiski izmaksātā valsts atbalsta summa bija tikai EUR 4 021 miljons.
(181)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2, B3 un B4 pasākums tika piešķirts viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RSA, pieaugot pēc Emporiki bankas iegādes. Tādējādi radās jautājums, kurš RSA līmenis būtu jāizmanto, proti, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, atsaucoties uz RSA, kas bija šā laikposma sākumā vai beigās. B1, B2, B3 un B4 pasākuma mērķis bija nodrošināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuras nodrošināja šie valsts atbalsta pasākumi, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Tam, ka Banka iegādājās Emporiki banku krietni vēlāk pēc 2012. gada marta, nevajadzētu novest pie attiecības “atbalsts pret RSA” samazinājuma. Patiešām, atbalsts nav mazāk kropļojošs tādēļ, ka Banka veica iegādi, kas paaugstināja tās RSA. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu kapitāla vajadzības - uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija atbalsta pasākums, kas saistīts ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā.
(182)
Pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas un Saistību dokumenta kopsumma bija EUR 4 571 miljons. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 10,3 % no Bankas RSA (95).
(183)
Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privāto kapitālu, HFSF Bankā faktiski iepludinātā summa bija tikai EUR 4 021 miljons, kas ir 9,1 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
7.1.4. Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu
(184)
A, B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta apjoms
Rekapitalizācijas atbalsts / RSA
A
Priekšrocību akcijas
Kapitāla atbalsts
EUR 940 miljoni
2 %
B1 B2 B3 B4
Pirmā pārejas rekapitalizācija
Otrā pārejas rekapitalizācija
Saistību dokuments
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā
Kapitāla atbalsts
EUR 4 571 miljons
(HFSF izmaksātā summa: EUR 4 021 miljons)
10,3 %
(HFSF izmaksātā summa: 9,1 %)
Kopējais Bankai piešķirtais kapitāls
EUR 5 511 miljons
(HFSF izmaksātā summa: EUR 4 961 miljons)
12,3 %
(HFSF izmaksātā summa: 11,1 %)
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta nominālā summa
L1
Likviditātes atbalsts
Garantija
Obligāciju aizdevums
Garantijas: EUR 14 miljardi 2011. gada 30. novembrī
Obligāciju aizdevums: EUR 1,6 miljardi 2011. gada 30. septembrī
L2
Valsts garantētā ĀLP
Finansējums un garantija
EUR 23,6 miljardi 2012. gada 31. decembrī
Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts
EUR 39,2 miljardi
7.2. SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS
(185)
Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(186)
Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības par to, ka valsts atbalsts ir jāapstiprina atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu (96) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu.
(187)
Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas savos lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu, kā arī par to valsts atbalsta pasākumu apstiprināšanu, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām (97), ir atzinusi, ka Grieķijas ekonomikā pastāv nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.
(188)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(189)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam ir jāatbilst vispārējiem saderības kritērijiem:
a)
piemērotība - atbalstam ir jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi - novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā; tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus;
b)
nepieciešamība - atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;
c)
samērīgums - pasākuma pozitīvā ietekme pareizi jālīdzsvaro ar konkurences izkropļojumiem, lai šādi izkropļojumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu.
(190)
Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.
(191)
Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši - nepieciešamība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.
(192)
Minēto sistēmu papildināja 2013. gada Banku darbības paziņojums, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots pēc 2013. gada 31. jūlija.
7.2.1. Bankai sniegtā likviditātes atbalsta (L1 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(193)
Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts ar vairākiem secīgiem lēmumiem, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (98). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē.
7.2.2. Priekšrocību akciju (A pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(194)
Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas 2008. gadā tika apstiprināts Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros atbilstīgi 2008. gada Banku darbības paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.2.3. Valsts garantētās ĀLP (L2 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(195)
Valsts garantētās ĀLP (L2 pasākuma) saderīgums vispirms ir jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Jebkura valsts garantētā ĀLP, kas piešķirta pēc 2013. gada 1. augusta, ir jāvērtē saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu.
7.2.4. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(196)
HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms ir jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 31. jūlija, tie neietilpst 2013. gada Banku darbības paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.3. L2 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM UN 2013. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM
(197)
Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderīguma kritērijiem - piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam.
(198)
Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā minēts 26. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot parastās refinansēšanas operācijas, Bankai bija nepieciešama valsts garantētā ĀLP, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, kas novērsa nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde.
(199)
Tā kā valsts garantētā ĀLP Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt attīstīt savas darbības. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par […] bāzes punktiem augstāka nekā parastajās refinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa […] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB refinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējā atlīdzība, ko iekasē valsts, ir uzskatāma par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu.
(200)
Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka veiks vairākus pārstrukturēšanas pasākumus ar mērķi samazināt tās atkarību no centrālo banku finansējuma un ka Banka ievēros rīcības ierobežojumus, kā analizēts 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka atkarība no likviditātes atbalsta tiks izbeigta pēc iespējas ātrāk un ka šāds atbalsts ir samērīgs.
(201)
Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nebija paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam.
7.4. B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM
(202)
Kā paskaidrots 189. apsvērumā un saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (99) - piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam.
(203)
Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā ir sīkāk izklāstīti norādījumi par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.
7.4.1. Pasākumu piemērotība
(204)
Runājot par HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) piemērotību, Komisija uzskata, ka tās ir piemērotas, jo ļāva Bankai nodrošināt atbilstību kapitāla prasībām. Bez HFSF rekapitalizācijām Banka nebūtu spējusi turpināt savas darbības un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas operācijām.
(205)
Saistībā ar to Komisija Alpha lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi ekonomikas traucējumus. Turklāt B1, B2, B3 un B4 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, ko nebija izraisījusi Bankas nepareiza vadība vai pārmērīga riskēšana. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.
(206)
Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties tika veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka Bankai nākotnē būs nepieciešams turpmāks atbalsts. Kā norādīts šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā minēts 99. un 106. apsvērumā, Banka ir arī ievērojami pārstrukturējusi savas darbības, un ir jau īstenoti daudzi izmaksu samazinājumi. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas.
(207)
Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē, vai gadījumam, ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Komisija atzīmē, ka saistības, kas minētas šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darbību aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojās HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība.
(208)
Tādējādi B1, B2, B3 un B4 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbību neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums ir piemērots.
7.4.2. Nepieciešamība - atbalsta ierobežošana līdz minimumam
(209)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt tādam, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jābūt minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai.
(210)
Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.-2014. gadā varētu nodrošināt pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanu virs noteikta līmeņa, kā atspoguļots 3. tabulā. Tādēļ tā nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 206. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē.
(211)
Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF ir saņēmis atlīdzību laikposmā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (100). Kā uzsvērts Alpha lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7-9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms aprobežojās ar vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pārejas rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B4 pasākumam). Lai arī pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija nesamazināja esošo akcionāru pārstāvību, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas pārvēršana, būtiski samazināja šo akcionāru pārstāvību, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 4,9 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pārejas rekapitalizācijas datuma. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas.
(212)
Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas iekšzemes tautsaimniecībā, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā (101).
(213)
Runājot par B3 pasākumu, tas paredzēja kapitāla nodrošināšanas saistības. Minētās saistības, kuru uzņemšanās notika 2012. gada decembrī, tika īstenotas ar kapitāla faktisku iepludināšanu 2013. gada maijā un jūnijā, tikai piecus mēnešus vēlāk. Šā iemesla dēļ un 212. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šīm saistībām netika izmaksāta nekāda atlīdzība.
(214)
Attiecībā uz B4 pasākumu - saskaņā ar 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Lai arī minētā rekapitalizācija nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (102). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitāla vērtība bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienās pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka esošo akcionāru pārstāvības samazināšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 4,9 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai nebūtisku ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kas raksturota 212. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, Komisija uzskata valsts parakstīto akciju emisijas cenu par pietiekami zemu.
(215)
HFSF arī emitēja garantijas un piešķīra vienu garantiju katrai jaunajai akcijai, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF šīs garantijas piešķīra bez atlīdzības. Kā paskaidrots 93. apsvērumā, ikviena garantija ietver tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Īstenošanas cena atbilst HFSF parakstīšanās cenai, ko paaugstina par gada un kumulatīvo peļņas maržu (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņēma par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka par 7-9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā šīs garantijas bija galvenais faktors, lai nodrošinātu sekmīgu tiesību emisiju un privātu izvietošanu, ko Banka uzsāka pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas, Komisija uzskata, ka tās ļāva Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 550 miljoniem. Bankas zemā kapitāla rādītāja dēļ pirms rekapitalizācijas un tolaik pastāvošās lielās nenoteiktības dēļ, tobrīd pieejamās simulācijas parādīja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji negūtu pietiekamu peļņu un nepiedalītos. Kā paskaidrots 205. un 212. apsvērumā, tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu izmantotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt privātus ieguldītājus, lai dažām bankām saglabātu privātu vadību un izvairītos no situācijas, kurā visu banku sektoru kontrolētu HFSF, Komisija var pieņemt šādu atkāpi no standarta atlīdzības prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā. Šāda akcepta pamatā ir arī tas, ka HFSF likums ar 2014. gada marta grozījumiem neparedz nekādas garantiju korekcijas ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā un ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt vienīgi garantijas norunas cenu, turklāt korekciju drīkst īstenot vienīgi ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas paustā apņemšanās, ka tā saņems Komisijas apstiprinājumu pirms jebkādas HFSF izdoto garantiju atpirkšanas, ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda turpmāka atpirkšana nesamazina HFSF atlīdzību un palielina garantiju turētāju atlīdzību.
(216)
Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību sistēma un balsstiesību automātiska atjaunošana pārstrukturēšanas plāna neīstenošanas gadījumā nodrošina aizsardzības pasākumus pret to, ka privātie vadītāji nākotnē varētu uzņemties pārmērīgus riskus. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembra atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo valsts parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tādējādi Komisija secina, ka B4 pasākums bija nepieciešams.
Jāsecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida.
7.4.3. Samērīgums - pasākumi plašākas negatīvas ietekmes ierobežošanai
(217)
Komisija norāda, ka Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi. Jo īpaši šī apņemšanās paredzēja, ka Bankas operācijas turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 121. un 122. apsvērumā. Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem, kā minēts 123. un 124. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi tiks sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā.
(218)
Bankā tika iecelts amatā arī uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu apņemšanos pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāku negatīvo ietekmi.
(219)
Visbeidzot, 2014. gada 12. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks izvērtēts 7.6. iedaļā.
(220)
Jāsecina, ka Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2, B3 un B4 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu.
7.4.4. Secinājums par HFSF īstenoto rekapitalizāciju atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam
(221)
Tādējādi Komisija secina, ka HFSF īstenotās rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 15. punktu 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.
7.5. IEGĀŽU ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMA PRASĪBĀM
(222)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka atbalstītu banku veiktās uzņēmumu iegādes parasti nedrīkst finansēt no valsts atbalsta līdzekļiem, ja vien tas nav būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankām nevajadzētu izmantot valsts atbalstu konkurentu uzņēmumu iegādei, ja vien šāda iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas vajadzīgs, lai atjauno finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Tāpat iegādes var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam.
7.5.1. Emporiki Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.1.1. Emporiki Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(223)
Attiecībā uz darbības rentabilitāti Emporiki Bank iegāde sekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū ļauj Bankai īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. Banka iegūst klientus un noguldītājus, vienlaikus būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. Tā slēdz lielāko daļu kombinētās struktūras filiāļu, kā arī racionalizē galvenā biroja funkcijas.
(224)
Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegādei ir pozitīva ietekme uz Banku. Patiešām, iegādātās iestādes aizdevumu un noguldījumu attiecība bija aptuveni 115 %, kas bija būtiski zemāka par Bankas pārmērīgi augsto aizdevumu un noguldījumu attiecību (103). Tādējādi šī iegāde būtiski uzlaboja Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību.
(225)
Statiski darījums arī pozitīvi ietekmē Bankas kapitāla rādītāju, jo Banka iegūst labi kapitalizētu banku par viena euro atlīdzību. Uz 2012. gada 31. martu kombinētās struktūras provizoriskais kapitāla pietiekamības rādītājs bija 11,8 %, savukārt Bankas kapitāla pietiekamības rādītājs bija tikai 8,8 %. Līdzīgi kombinētās struktūras provizoriskais pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 11,1 %, savukārt Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs - 7,9 %. Emporiki Bank augstais kapitāla rādītājs nodrošina aizsardzību pret turpmākiem zaudējumiem, ko varētu uzrādīt spriedzes tests, kā attēlots 3. tabulā. Bankas kapitāla rādītāja pieauguma statiskajā novērojumā tika pārvērtēta tā pozitīvā ietekme uz Bankas ilgtermiņa kapitāla situāciju. Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā.
7.5.1.2. Iegāžu ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu
(226)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.
(227)
Lai iegādātos Emporiki Bank, Banka samaksāja atlīdzību tikai viena euro apmērā. Tādējādi iegādes cena netika finansēta no valsts atbalsta. Minētais fakts arī netieši norāda, ka iegādes cenas samaksāšana Bankai neradīja nekādas kapitāla vajadzības. Turklāt Emporiki Bank bija pietiekami kapitalizēta (proti, vajadzīgajā līmenī saskaņā ar 3. tabulā atspoguļoto 2012. gada spriedzes testu). Tādējādi iegāde Bankai, visticamāk, neradīja nekādas turpmākas kapitāla vajadzības.
(228)
Visbeidzot, netipisko noteikumu dēļ (pilnībā kapitalizētas bankas iegāde par EUR 1, lai nodrošinātu atbilstību spriedzes testa prasībām) Emporiki Bank iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībām par atbalsta samazināšanu līdz minimumam.
7.5.1.3. Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(229)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši tam, lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.
(230)
Saskaņā ar dzīvotspējas pārbaudi, ko 2012. gada sākumā veica ārējais konsultants, Grieķijas Banka Emporiki Bank pašu par sevi neatzina par dzīvotspējīgu banku. Tā radīja lielus zaudējumus Crédit Agricole, kas tādēļ vēlējās to pārdot. Ja pārdošana nebūtu bijusi iespējama, Crédit Agricole būtu apsvērusi iespēju, kā ļaut šai bankai bankrotēt. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(231)
Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par Emporiki Bank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu pretendentu, kas nebija saņēmis atbalstu. Tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde, pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā.
(232)
Turklāt Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas. Visbeidzot, kā secināts 227. apsvērumā, šīs iegādes (tādas bankas iegāde par EUR 1, kas bija kapitalizēta līmenī, kurš bija vajadzīgs, lai izturētu Grieķijas Bankas spriedzes testu) finansēšanai netika izmantots nekāds valsts atbalsts.
(233)
Ņemot vērā šos aspektus, var secināt, ka Emporiki Bank iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai.
7.5.1.4. Secinājums par Emporiki Bank iegādi
(234)
Komisija secina, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Emporiki Bank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām.
7.5.2. Triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.2.1. Iegāžu ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(235)
Triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(236)
Proti, triju kooperatīvo banku noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlaboja tās likviditātes profilu. Alpha Bank S.A. aizdevumu un noguldījumu neto attiecība samazinājās par aptuveni 1,5 %, kā arī samazinājās Alpha Bank S.A. atkarība no Eurosistēmas.
(237)
Turklāt iegādes deva Bankai iespēju uzlabot ieņēmumus, paplašinot savu klientu bāzi vairākās ģeogrāfiskajās teritorijās. Banka nepārņēma nekādu dārgu infrastruktūru vai dārgu filiāļu tīklu. Tāpat Banka nepārņēma nekādus aizdevumus. Tādējādi tā nepalielināja savu risku vai kapitāla vajadzības.
7.5.2.2. Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu
(238)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.
(239)
Atlīdzība, ko Banka samaksāja par visu triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu iegādi, tika noteikta 2,1 % apmērā no nodoto noguldījumu vērtības un bija aptuveni EUR 9 miljoni, kas atbilst 0,01 % no Bankas kopējās bilances iegādes laikā. Tādējādi var uzskatīt, ka šī atlīdzība ir ļoti maza. Turklāt 2013. gada pavasara rekapitalizācijas laikā Banka jau bija piesaistījusi privāto kapitālu EUR 550 miljonu apmērā.
(240)
Komisija secina, ka triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu (galvenokārt noguldījumu) iegādes cena bija tik zema, ka neliedza samazināt atbalstu līdz vajadzīgajam minimumam.
7.5.2.3. Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(241)
Kā norādīts 229. apsvērumā, saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi lai iegādātos konkurentu uzņēmumus, izņemot gadījumu, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(242)
Grieķijas Banka uzskatīja, ka minētās trīs kooperatīvās bankas nav dzīvotspējīgas un ka ir jāpieņem noregulējuma pasākumi, lai saglabātu finanšu stabilitāti. Tādējādi šīs iegādes var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(243)
Turklāt neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu iegādi; vienīgo piedāvājumu iesniedza banka, kas bija saņēmusi vēl lielāku atbalstu. Turklāt iegādāto aktīvu un pasīvu apmērs bija mazs un neizmainīja tirgus struktūru (104).
(244)
Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šie ārkārtas apstākļi pamato iegāžu atļaušanu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktu.
7.5.2.4. Secinājums par triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegādi
(245)
Komisija secina, ka, ņemot vērā triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāžu specifiku, šīs iegādes atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.3. Grieķijas Citibank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.3.1. Iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(246)
Grieķijas Citibank, tostarp Diners, iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. Banka iegādājās labi nodrošinātu kreditēšanas banku. Turklāt neto aizdevumu portfelis ir daudz mazāks par iegādātajiem noguldījumiem.
(247)
Grieķijas Citibank noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlabos Bankas vidēja termiņa un ilgtermiņa finansējuma profilu, vienlaikus palielinot Bankas rentabilitāti.
(248)
Turklāt ar iegādi Banka uzlabos savu noguldījumu iekasēšanas franšīzi un spējas, tādējādi iegūstot līdzsvarotu un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli.
(249)
Visbeidzot, gaidāmā ievērojamā sinerģija centrālo funkciju, IT pakalpojumu un darbības izmaksu ziņā veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(250)
Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā.
7.5.3.2. Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu
(251)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.
(252)
Banka samaksāja atlīdzību vien EUR 2 miljonu apmērā (105), lai iegādātos Grieķijas Citibank un Diners.
(253)
Iegādātais portfelis ietver lielu skaitu aizdevumu, kas ir pilnībā norakstīti. Patiešām, šā jaunā aizdevumu portfeļa vērtēšana varētu kompensēt ierobežoto kapitāla vajadzību, kas izriet no aizdevumu integrēšanas Bankas bilancē.
(254)
Turklāt Banka ir piesaistījusi privāto kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā ar vienas akcijas cenu, kas ir augstāka par vienas akcijas cenu, kuru HFSF parakstīja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā.
(255)
Šādos specifiskos apstākļos nevar apgalvot, ka iegāde tika finansēta no valsts atbalsta. Iegāde nepalielinās nepieciešamību pēc atbalsta un nesamazinās esošā atbalsta atlīdzību.
7.5.3.3. Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(256)
Kā norādīts 241. apsvērumā, valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi tam, lai iegādātos konkurentu uzņēmumus.
(257)
Par Grieķijas Citibank samaksātā iegādes cena bija ārkārtīgi zema, un Banka piesaistīja lielu summu privātā kapitāla ar augstāku vienas akcijas cenu. Tādēļ nevar uzskatīt, ka iegādes finansēšanai tika izmantots atbalsts.
(258)
Turklāt, tā kā neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza piedāvājumu iegādāties Bankas iegādāto darbību klāstu, nenotika neatbalstītu pretendentu izspiešana.
(259)
Visbeidzot, ņemot vērā 257. un 258. apsvērumā izklāstītos aspektus, uz iegādi neattiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktā noteiktais aizliegums. Turklāt Komisija atgādina, ka Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas.
7.5.3.4. Secinājums par Grieķijas Citibank iegādi
(260)
Komisija secina, ka, ņemot vērā Bankas unikālo situāciju (106) un Grieķijas Citibank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām.
7.6. A, B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMA PRASĪBĀM
7.6.1. Grūtību cēloņi un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām
(261)
Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības, ar kurām sastapās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz valsts parāda krīzi jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un, visbeidzot, tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem un PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem atmaksas termiņiem. Šīs jaunās GVO valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no to nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli, Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas pārāk lielā parāda dēļ un ekonomikas recesijas rezultātā.
(262)
B1, B2, B3 un B4 pasākuma summa bija EUR 4 571 miljons, un tā bija mazāka par zaudējumu summu, kas tika iegrāmatota pēc PSI programmas (EUR 4 786 miljoni). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts paredz, ka Komisijai ir jāatvieglo prasības.
(263)
Lielākā daļa kapitāla vajadzību izriet no valsts parāda riska regulārās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 69. apsvērumā. Komisija arī konstatē, ka Grieķijas valsts parāda riska iedarbība uz Banku bija mazāka par to, ar kādu saskārās citas galvenās Grieķijas bankas, tādēļ nevar uzskatīt, ka bija uzkrājusies pārmērīga valsts parāda iedarbība. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas, nekā tas ir citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk izkropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot bankas, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka.
(264)
Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 % un tā kā Banka bija iegādājusies mazāk dzīvotspējīgu banku, proti, Emporiki Bank, Bankai bija jaunajai videi jāpielāgo sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai varētu atjaunot rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz morālā kaitējuma problēmas neesību, Bankai bija jāracionalizē sava darbība Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju.
(265)
Vēl viens svarīgs Bankas zaudējumu avots bija tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Rezultātā šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk izkropļojošs (107).
(266)
Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus daļēji radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi. Piemēram, 2012. gadā Banka reģistrēja zaudējumus Kiprā, Rumānijā, Serbijā, BDMR un Bulgārijā, savukārt darbības Albānijā neguva peļņu, bet neradīja arī zaudējumus. Spriedzes testi, kas tika veikti 2012. gadā, lai noteiktu Bankas kapitāla vajadzības, liecināja, ka kredītzaudējumu prognozes no ārvalstu aizdevumiem sasniedza EUR 921 miljonu pamatscenārija gadījumā un EUR 1 201 miljonu nelabvēlīga scenārija gadījumā. Arī ārvalstu aktīvi samazināja likviditāti, jo grupas iekšējais finansējums bija vairāki miljardi euro.
(267)
Visbeidzot, tā kā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām Bankai turējumā PSI laikā bija vismazāk GVO un tā kā no PSI izrietošie zaudējumi bija lielāki nekā ar B, B2, B3 un B4 pasākuma starpniecību saņemtais atbalsts, var secināt, ka lielākā daļa zaudējumu un atbalsta vajadzības ietilpst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkta piemērošanas jomā, kas Komisijai ļauj atvieglot tās prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šāds atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk izkropļojošs.
(268)
Visbeidzot, neliela daļa atbalsta vajadzības izriet no Bankas pašas riskantajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu meitasuzņēmumiem.
7.6.2. Dzīvotspēja
(269)
Pārstrukturēšanas plānam ir jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas datumu un 2018. gada 31. decembri.
(270)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu radušos dzīvotspējas problēmu risināšanai. Jo īpaši pārstrukturēšanas plāns raksturo izvēlēto stratēģiju Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo kredītu lielā skaita samazināšanai, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī to ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri pēdējos gados bija paļāvušies uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu.
7.6.2.1. Banku darbība Grieķijā
(271)
Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, noguldījumu bāzei atkal palielinoties. Atkarība no valsts garantētās ĀLP, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties, un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas.
(272)
Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 118. apsvērumā, nodrošinās ilgtspējīgu Bankas bilances struktūru līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Vērtspapīru un citu darbību, kas nav pamatdarbības, pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes stāvokli, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kā arī saskaņā ar valsts garantēto ĀLP.
(273)
Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Grieķija arī apņēmās nodrošināt, ka Banka turpinās procentu likmju samazināšanu par noguldījumiem Grieķijā, kā minēts 118. apsvērumā. Šāds noguldījumu izmaksu samazinājums būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu.
(274)
Pēc krīzes sākšanās Banka būtiski racionalizēja savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (108). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas samazināsies vēl par […] %, salīdzinot ar 2013. gadu. Minētā mērķa sasniegšanai Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka līdz 2017. gada 31. decembrim samazinās filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā līdz attiecīgi […] un […] un ka tās maksimālās kopējās izmaksas (109) Grieķijā būs EUR […] miljoni. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka par […] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.
(275)
Vēl viena no galvenajām jomām ir ienākumus nenesošo kredītu pārvaldība, jo to apjoms portfelī 2013. gada 31. decembrī sasniedza 32,4 % (110). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (limitus, nodrošinājuma segumu) un pievērst koncentrētu uzmanību pamatdarbībai, lai pēc iespējas samazinātu savus zaudējumus. Grieķija ir arī apņēmusies nodrošināt, ka Banka savā kredītpolitikā nodrošinās atbilstību augstiem standartiem, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu Bankas vērtību katrā kredītprocesa posmā, kā aprakstīts 122. apsvērumā.
7.6.2.2. Korporatīvā pārvaldība
(276)
Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā to, ka kopš 2014. gada akciju kapitāla palielināšanas HFSF pieder 69,9 % (111) Bankas akciju ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt dažiem no privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder arī garantijas, tādējādi tie gūtu pilnus ieguvumus, ja pārstrukturēšanas periodā akciju cena strauji paaugstinātos. Tā kā minētā situācija varētu radīt morālu kaitējumu, Banka un HFSF 2013. gadā vienojās par konkrētu attiecību sistēmu. Šī vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbības no tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un, piemērojot atbilstīgas apspriešanās procedūras, nepieļaut, ka Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi vērtē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu.
7.6.2.3. Starptautiskās darbības
(277)
Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla tās kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 266. apsvērumā.
(278)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka arī turpmāk vairāk koncentrēs uzmanību uz savu iekšzemes tirgu. Banka jau ir pārdevusi savu nerentablo meitasuzņēmumu Ukrainā. Tāpat tā ir sākusi racionalizēt citus meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumu finansējuma starpību. Banka plāno turpmāku savu saglabāto meitasuzņēmumu tīkla racionalizēšanas procesu, kā aprakstīts 109. apsvērumā.
(279)
Līdz 2017. gada 31. decembrim (salīdzinājumā ar 2012. gada 31. decembri) ārvalstu aktīvu kopējā summa samazināsies vēl vismaz par […] %.
(280)
Starptautisko darbību vispārējā rentabilitāte tiks atjaunota no […].
(281)
Tādējādi Komisija uzskata, ka Banka tiks pietiekami pārstrukturēta un ka tā samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu lielumu, lai nākotnē Bankai nerastos papildu kapitāla vajadzības un nepietrūktu likviditātes. Apņemšanās, kas aprakstīta 119. apsvērumā, proti, atturēties no lielu kapitāla apjomu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos, arī nodrošinās, lai ārvalstu meitasuzņēmumi neradītu apdraudējumu kapitālam vai likviditātei.
7.6.2.4. Secinājums par dzīvotspēju
(282)
Pamatscenārijs, kas raksturots 2.4. iedaļā, parāda, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs nodrošināt peļņu, kas tai ļaus segt visas tās izmaksas un nodrošināt pietiekamu kapitāla atdevi, ņemot vērā Bankas riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla stāvoklis saglabāsies pieņemamā līmenī.
(283)
Visbeidzot, Komisija ņem vērā arī nelabvēlīgo scenāriju, kas raksturots Grieķijas iestāžu iesniegtajā Bankas pārstrukturēšanas plānā. Minētais nelabvēlīgais scenārijs ir balstīts uz pieņēmumu kopumu, kas saskaņots ar HFSF. Tajā tiek ņemta vērā ilgāka un dziļāka recesija, kā arī smagāka nekustamā īpašuma cenu deflācija (112). Pārstrukturēšanas plāns parāda, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka pārstrukturēšanas perioda beigās saglabās rentabilitāti un būs labi kapitalizēta.
(284)
Papildu kapitāla apjoms, kas tiks piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 1,2 miljardi, ir pietiekams, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testa pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka izdarīja 2014. gada aprīlī (113). Banka arī iesniegs Grieķijas Bankai iespējamo kapitāla plānu, norādot veicamos pasākumus, ja ekonomikas vide turpinās pasliktināties. Komisija atgādina, ka, novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas izstrādātajā pamatscenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Komisija uzskata, ka Grieķijas Bankas aplēsto pamata kapitāla vajadzību aprēķinā ir ņemts vērā zināms spriedzes līmenis. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls, kas segtu kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka ir noteikusi spriedzes scenārijā, tajā aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni, turklāt, kā apliecina 2014. gada marta kapitāla palielināšana, Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem.
(285)
Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus instrumentos, kas nav investīciju kategorijas instrumenti, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli.
(286)
Tādēļ tiek secināts, ka Banka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu savu dzīvotspēju ilgtermiņā.
7.6.3. Pašu ieguldījums un sloga sadale
(287)
Kā minēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, bankām un to akcionāriem ir iespējami plaši jāiesaistās pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams.
7.6.3.1. Bankas pašas ieguldījums - atsavinājumi un izmaksu samazinājumi
(288)
Banka jau ir atbrīvojusies no dažiem ārvalstu uzņēmumiem (Ukrainā) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no tās portfeļa, lai uzlabotu gan savu kapitāla pietiekamību, gan savu likviditātes stāvokli. Piemēram, Banka ir samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru EUR 1,9 miljardu apmērā no ārvalstu aktīviem laikā no 2009. līdz 2013. gadam (114).
(289)
Pārstrukturēšanas plāns paredz turpmāku aktīvu pārdošanu Dienvidaustrumeiropā, kā aprakstīts 107. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, kā arī pēc minēto apņemšanos īstenošanas Banka būs ievērojami samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni Dienvidaustrumeiropā. Bankas starptautisko aktīvu apjoma samazināšana arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka nākotnē būs vajadzīgs atbalsts. Tādējādi tas palīdz samazināt atbalsta apjomu līdz minimumam.
(290)
Banka 2007. gadā pārdeva savas apdrošināšanas operācijas. Tādēļ tai nav nekādas būtiskas darbības minētajā tirgū, ko varētu pārdot, lai iegūtu resursus.
(291)
Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai palielināšanai, kā aprakstīts 119. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās apņemšanās paredz, ka Banka neveiks turpmākas iegādes.
(292)
Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās personālsastāvs tiek samazināts, un algas tiek pazeminātas. Grieķija ir arī apņēmusies ierobežot Bankas vadītāju atlīdzību […].
7.6.3.2. Sloga sadale starp vēsturiskajiem akcionāriem un jauno kapitālu, kas piesaistīts tirgū
(293)
Bankas vēsturisko akcionāru pārstāvība tika būtiski samazināta ar 2009. gadā pabeigto tiesību emisiju (115) un pēc tam ar HFSF rekapitalizāciju (B4 pasākums) un kapitāla piesaisti 2013. gadā un 2014. gada pavasarī. Piemēram, Bankas akcionāru turētā daļa, kas tolaik aptvēra ieguldītājus, kuri iepludināja naudas līdzekļus 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 4,9 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka kopš 2008. gada nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā. Papildus minētajai sloga dalīšanai starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš 2008. gadā sākušās krīzes ir piesaistījusi ievērojamu summu privātā kapitāla, proti, EUR 986 miljonus 2009. gadā, EUR 550 miljonus 2013. gadā un EUR 1 200 miljonus 2014. gadā.
7.6.3.3. Sloga sadalījums starp subordinētā parāda turētājiem
(294)
Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai piesaistītu kapitālu, Banka veica vairākus pasīvu pārvaldības pasākumus. Kopējā apmainīto pasīvu summa sasniedza EUR 828 miljonus ar kapitāla peļņu EUR 436 miljonu apmērā, kā aprakstīts 114. apsvērumā.
(295)
Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 124. apsvērumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda ieguldītājiem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā.
7.6.3.4. Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadali
(296)
Salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu, pašu ieguldījums un sloga sadale, it sevišķi aktīvu pārdošanas un aizdevumu portfeļa samazināšanas veidā, ir daudz zemāki par līmeņiem, kurus Komisija parasti uzskatītu par pietiekamiem. Lieluma samazināšana attiecas vienīgi uz ārvalstu darbībām (116), kas veido vien nelielu daļu no Bankas darbībām (117), un pārstrukturēšana neparedz nekādu aizdevumu un noguldījumu portfeļu samazinājumu Grieķijā. Tomēr, ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un it sevišķi to, ka Alpha Bank ir vismazāko atbalstu saņēmusī banka starp lielākajām Grieķijas bankām, kā arī to, ka saņemtais atbalsts pilnībā atbilst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punktā noteiktajam atbrīvojumam, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadali, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina pietiekamu pašu ieguldījumu un sloga sadales pasākumus.
7.6.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(297)
Pārstrukturēšanas paziņojumā ir paredzēts pārstrukturēšanas plāns, kas ierobežo konkurences izkropļojumus un nodrošina banku sektora konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērtu darbību finansēšanai.
(298)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences izkropļojumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 12 % no tās RSA (118). Turklāt Banka ir saņēmusi likviditātes garantijas EUR 14 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. novembrī) un valsts obligāciju aizdevumus EUR 1,6 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. septembrī), kas kopā veido 25 % no Bankas bilances minētajā datumā. Tāpat Banka saņēma valsts garantētu ĀLP. Tādējādi pasākumi potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatoti, ņemot vērā minēto lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, aizdevumiem tirgus daļa 2012. gada 31. decembrī bija 15 % un noguldījumiem - 13 %. Emporiki Bank iegāde un, daudz mazākā mērā, triju kooperatīvo banku, kā arī Citibank Grieķijas darbību iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc Emporiki Bank iegādes Bankas tirgus daļas noguldījumiem Grieķijā 2013. gada 30. jūnijā sasniedza 21 %, savukārt tās tirgus daļas mājokļu hipotēkām, patēriņa aizdevumiem un uzņēmumiem izsniegtajiem aizdevumiem bija attiecīgi 23 %, 20 % un 21 % (119). Pēc Citibank Grieķijas darbību iegādes Bankas tirgus daļa noguldījumiem palielinājās par mazāk nekā 1 %.
(299)
Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā minēts Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā. Nepieciešamība risināt morālā kaitējuma problēmas ir samazināta, jo Banka nav uzņēmusies pārmērīgus riskus. Kā iztirzāts šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu izkropļojošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielo tirgus daļu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā.
(300)
Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbību ārvalstu tirgos.
(301)
Attiecīgi Komisija atzīmē, ka papildus jau veiktajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās savu ārvalstu aktīvu pārstrukturēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu tajos līdz 2018. gada 30. jūnijam (120), kā arī ievēros savas saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tādējādi atbalsts netiks izmantots, lai izkropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos.
(302)
Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu, lai iegādātos jaunus uzņēmumus. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos.
(303)
Arī apņemšanās samazināt nesamērīgi augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu tādu neilgtspējīgu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem.
(304)
Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. iedaļā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsardzības pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus.
7.7. UZRAUDZĪBA
(305)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. punktu ir jāiesniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā paredz Grieķijas paustās apņemšanās (121), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., līdz 2018. gada 31. decembrim, uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka ir iecēlusi amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs Grieķijas apņemšanās attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi var secināt, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība.
8. SECINĀJUMS
(306)
Komisija secina, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B1, B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms Komisijas oficiāla apstiprinājuma saņemšanas. Tomēr Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, apskatot to kopā ar pielikumos iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ir piemērots un samērīgs, lai kompensētu šajā lēmumā apskatīto atbalsta pasākumu radīto konkurences izkropļojumu ietekmi. Iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem, tādēļ šie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Turpmāk minētie Grieķijas īstenotie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:
a)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēmusi no Grieķijas Bankas un ko garantējusi Grieķija (L2 pasākums);
b)
otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljona apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “HFSF”) piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums);
c)
saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);
d)
rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada pavasarī (B4 pasākums).
2. HFSF nodrošinātais finansējums kopējai finansējuma starpībai EUR 427 miljonu apmērā saistībā ar Dodekanesas kooperatīvās bankas, Evijas kooperatīvās bankas un Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas izraudzīto aktīvu un pasīvu nodošanu Alpha Bank S.A. 2013. gada decembrī nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
3. Ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Alpha Bank Group (Alpha Bank un visiem tās meitasuzņēmumiem un filiālēm) un tika iesniegts 2014. gada 12. jūnijā, kā arī minētajā datumā iesniegtajām Grieķijas saistībām, turpmāk minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:
a)
kapitāla iepludināšana EUR 940 miljonu apmērā, ko Grieķija piešķīra Alpha Bank S.A. 2009. gada maijā saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums);
b)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēma no Grieķijas Bankas un ko garantēja Grieķija kopš 2011. gada jūlija, EUR 23,6 miljardu apmērā uz 2012. gada 31. decembri (L2 pasākums);
c)
pirmā pārejas rekapitalizācija EUR 1 900 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada maijā (B1 pasākums);
d)
otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums);
e)
saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);
f)
rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada maijā (B4 pasākums).
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 9. jūlijā