РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 897/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 август 2014 година
за определяне на специални разпоредби за изпълнението на програми за трансгранично сътрудничество, финансирани по Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски инструмент за съседство
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. за създаване на Европейски инструмент за съседство (1), и по-специално член 12 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. за определяне на общи правила и процедури за изпълнението на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност (2), и по-специално член 6, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
Един от аспектите на Регламент (ЕС) № 232/2014 е свързан със сътрудничеството, от една страна, между една или повече държави - членки на Европейския съюз и, от друга страна, една или повече партньорски държави, посочени в приложение I, и/или Руската федерация, което се осъществява по протежението на общата им част от външната граница на Съюза с цел засилване на трансграничното сътрудничество („ТГС“).
(2)
С Регламент (ЕС) № 236/2014 се определят правилата за изпълнението на помощ, които са общи за всички инструменти за външна дейност.
(3)
В Регламент (ЕС) № 232/2014 се предвижда приемането на правила за изпълнение, с които се определят специални разпоредби за изпълнението на програмите за трансгранично сътрудничество. Тези правила съдържат inter alia разпоредби относно: процента и методите на съфинансиране; съдържанието, подготовката, изменението и приключването на съвместни оперативни програми; ролята и функцията на програмните структури, включително техния статус, конкретна насоченост, отчетност и отговорност, описание на системите за управление и контрол и условия за техническото и финансовото управление на подкрепата от Съюза; процедурите за възстановяване на средства във всички участващи държави; мониторинга и оценката; осигуряването на видимост и информационните дейности; споделеното и непрякото управление.
(4)
В програмния документ, предвиден в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 232/2014, се определят стратегическите цели, които трябва да бъдат постигнати чрез трансгранично сътрудничество, както и тематичните цели и очакваните индикативни резултати от това сътрудничество и в него се съдържа списъкът на съвместните оперативни програми, които трябва да бъдат създадени.
(5)
Трансграничното сътрудничество следва да се осъществява чрез многогодишни съвместни оперативни програми, които обхващат сътрудничество по граница или група граници и включват многогодишни приоритети, които имат последователен набор от тематични цели и които могат да бъдат изпълнени с подкрепата от Съюза.
(6)
Необходимо е да бъдат изготвени правила за изпълнение, които съдържат подробни разпоредби за изпълнението на програми за трансгранично сътрудничество, финансирани по Регламент (ЕС) № 232/2014, и едновременно с това дават възможност на участващите държави да проявят известна гъвкавост по отношение на подробните договорености относно организирането и изпълнението на конкретните програми, като се отчитат особеностите на всяка програма. Въз основа на този принцип и в съответствие с настоящия регламент участващите държави следва да представят съвместно предложения за съвместни оперативни програми за приемане от Комисията съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014.
(7)
Като се има предвид, че всички участващи държави трябва да участват в програмните структури за вземане на решения, а задачите по изпълнението обикновено се възлагат на управляващ орган в държава членка, са необходими правила, уреждащи организационната структура, която изпълнява функциите на управляващ орган, и разделението на функциите между всички органи, които са част от програмните структури, както и в рамките на всеки такъв орган.
(8)
Въз основа на опита, натрупан през програмния период 2007-2013 г., Комисията няма да носи автоматично крайната отговорност за възстановяването на средства в партньорските държави. Поради това в правилата за изпълнение са включени нови разпоредби, с които се дават по-големи отговорности на участващите държави по отношение на управлението, контрола и одита. Програмите трябва да определят свои системи за управление и контрол въз основа на тези правила. Партньорските държави трябва да оказват съдействие на управляващите органи при изпълнението на програмите, като създадат национални органи, контактни точки за контрол и група одитори.
(9)
В съответствие с член 10, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 232/2014, при необходимост, между участващите държави и управляващия орган се подписват споразумения, съдържащи разпоредби, които не са включени в споразуменията за финансиране, подписани с партньорските държави или Руската федерация.
(10)
Въз основа на опита, натрупан през програмния период 2007-2013 г., процедурите и правилата за отпускане на безвъзмездни средства, разработени от Комисията за външните дейности, вече няма да бъдат задължителни. При програмите следва да се разреши прилагането на процедури, разработени от участващите държави, при положение че се спазват някои стандарти, посочени в настоящия регламент.
(11)
В съответствие с член 7, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 232/2014 финансирането по настоящия регламент може да бъде обединено с финансиране по съответни други регламенти на Съюза. Това ще даде възможност за прехвърляне на финансиране от Регламент (ЕС) № 232/2014 към програми, финансирани по Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3). Еквивалентно правило съществува в Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (4) във връзка с прехвърлянето на финансиране към Регламент (ЕС) № 232/2014, за да се обезпечи участието на бенефициерите по Регламент (ЕС) № 232/2014 в програмите за трансгранично сътрудничество, които са предмет на този регламент. Тези нови правила ще опростят процедурите за управление, свързани с участието на тези държави в програмите.
(12)
Тъй като програмите обикновено се изпълняват чрез споделено управление, системите за управление и контрол следва да отговарят на правилата на Съюза, по-специално Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5) и Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (6), както и на Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета (7). Комисията следва да гарантира, че по време на изпълнението на програмите финансовите средства на Съюза се използват съгласно приложимите правила.
(13)
Тези мерки са в съответствие със становището на комитета, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014.
(14)
За да се даде възможност за навременно програмиране и изпълнение на програмите, настоящият регламент следва да влезе в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се определят подробни разпоредби за изпълнението на програми за трансгранично сътрудничество, както е посочено в член 12 от Регламент (ЕС) № 232/2014 и в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„програма“ означава съвместна оперативна програма по смисъла на член 10 от Регламент (ЕС) № 232/2014;
б)
„участващи държави“ означава всички държави членки, партньорските държави по ТГС и всяка държава от Европейското икономическо пространство, която участва в програма;
в)
„програмен документ“ означава документът, който е посочен в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 232/2014 и който определя стратегическите цели, списъка на програмите, индикативните многогодишни разпределения на средства за всяка програма и допустимостта по географски признак на програмите;
г)
„програмна област“ означава основни региони, съседни региони, главните социални, икономически или културни центрове и териториалните единици, посочени съответно в член 8, параграфи 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014;
д)
„основни региони“ означава териториалните единици, посочени в член 8, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 232/2014, и граничните райони в географски единици по Инструмента за предприсъединителна помощ и в държави от Европейското икономическо пространство, както е определено в програмния документ;
е)
„съседни региони“ означава териториалните единици, посочени в член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 232/2014, и териториалните единици, съседни на основни региони в географски субекти по Инструмента за предприсъединителна помощ и в държави от Европейското икономическо пространство;
ж)
„съвместен комитет за мониторинг“ означава съвместният комитет, който отговаря за мониторинга на изпълнението на програмата;
з)
„управляващ орган“ означава органът или структурата, определени от участващите държави като отговарящи за управлението на програмата;
и)
„национален орган“ означава субектът, определен от всяка участваща държава, който носи крайната отговорност за оказването на подкрепа на управляващия орган при изпълнението на програмата на територията на участващата държава;
й)
„съвместен технически секретариат“ означава структурата, създадена от участващите държави, за да оказва съдействие на органите на програмата;
к)
„финансови инструменти“ означава мерки на Съюза за финансова подкрепа, предоставяна като допълнителна подкрепа с цел реализиране на една или повече конкретни цели на политиките на Съюза. Инструментите може да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска, като по целесъобразност може да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства;
л)
„партньорски държави по ТГС“ означава държавите и териториите, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 232/2014, Руската федерация и бенефициерите, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 231/2014, при наличието на съфинансиране съгласно този регламент;
м)
„нередности“ означава всяко нарушение на споразумение за финансиране, договор или приложимо право, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, участващ в изпълнението на програмата, което има или би имало за последица нанасянето на вреда на бюджета на Съюза чрез начисляване на неправомерен разход в бюджета на Съюза;
н)
„финансово участие на Съюза“ означава частта от допустимите разходи по програмата или проекта, която се финансира от Съюза;
о)
„договор“ означава договор за обществена поръчка или договор за безвъзмездни средства, сключен в рамките на програма;
п)
„големи инфраструктурни проекти“ означава проекти, включващи набор от строителни работи, дейности или услуги, с които се цели изпълнението на точно определена неделима задача, чрез която се преследват ясно определени цели от общ интерес с оглед на осъществяването на инвестиции, които имат трансгранично въздействие и ползи и при които от бюджета са заделени най-малко 2,5 милиона евро за придобиването на инфраструктура;
р)
„междинно звено“ означава всяка публична или частна структура, която действа на отговорността на управляващ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите проекти бенефициери;
с)
„изпълнител“ означава физическо или юридическо лице, с което е сключен договор за обществена поръчка;
т)
„бенефициер“ означава физическо или юридическо лице, с което е подписан договор за безвъзмездни средства;
у)
„счетоводна година“ означава периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2023 г. до 30 септември 2024 г. Когато става въпрос за непряко управление с международна организация по смисъла на член 80, счетоводната година е финансовата година;
ф)
„финансова година“ означава периодът от 1 януари до 31 декември.
ВТОРА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ОБЩА РАМКА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
ГЛАВА 1
Програми
Член 3
Подготовка
Всяка програма се подготвя чрез общо споразумение между всички участващи държави в съответствие с Регламент (ЕС) № 232/2014, програмния документ и настоящия регламент.
Член 4
Съдържание
Всяка програма съдържа по-специално следната информация:
1.
Въведение: кратко описание на стъпките за подготвянето на програмата, включително информация относно консултациите и действията, предприети за включването на участващите държави и други заинтересовани страни в подготвянето на програмата.
2.
Описание на програмната област:
а)
основни региони: списък на допустимите териториални единици, както е посочено в програмния документ, и, когато е приложимо, разширяване на допустимостта в съответствие с член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014 и в съответствие с изискванията, посочени в програмния документ;
б)
съседни региони, когато е приложимо: списък на съседните региони, обосновка на включването им в съответствие с изискванията, посочени в програмния документ, и определените от участващите държави условия за тяхното участие в програмата;
в)
главни социални, икономически или културни центрове, посочени в член 8, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 232/2014, когато е приложимо: списък на центровете, подредени по приоритет, обосновка на включването им в съответствие с изискванията, посочени в програмния документ, и условията за тяхното участие в програмата, за които са взели решение участващите държави;
г)
карта на програмната област, на която е отбелязано наименованието на всяка териториална единица и, когато е приложимо, се прави разлика между териториалните единици, посочени в букви а), б) и в);
д)
в допълнение към описанието на програмната област, когато е приложимо, в програмата се посочва намерението да се използва член 10, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 232/2014 при условията, посочени в програмния документ.
3.
Стратегия на програмата:
а)
описание на стратегията на програмата, включително избора на тематични цели и съответни приоритети съгласно разпоредбите на програмния документ;
б)
обосновка на избраната стратегия, която се основава на:
-
анализ на социално-икономическото положение и на екологичната обстановка в програмната област от гледна точка на силните страни и слабостите и потребностите в средносрочен план, произтичащи от този анализ.
-
описание на заключенията, направени вследствие на предишен опит от трансгранични програми;
-
въз основа на по-широка консултация със заинтересованите страни, информация относно съгласуваността с други, финансирани от Съюза програми в съответните държави и региони и анализ на съгласуваността с националните и регионалните стратегии и политики;
-
анализ на риска и мерки за намаляването му;
в)
описание на обективно проверими показатели, по-специално:
-
очакваните резултати за всеки приоритет и съответните показатели за резултатите с базова стойност и целева стойност;
-
показатели за крайните продукти за всеки приоритет, включително количествено изразена целева стойност, които се очаква да допринесат за резултатите;
г)
описание на начините, по които ще бъдат засегнати следните междусекторни теми, когато това е приложимо: демокрация и права на човека, устойчивост на околната среда, равенство на половете и ХИВ/СПИН.
4.
Структури и назначаване на компетентните органи и структурите за управление:
а)
състава и задачите на Съвместния комитет за мониторинг;
б)
управляващия орган и процедурата по определянето му;
в)
националните органи на всички участващи държави, по-специално органа във всяка участваща държава, посочен в членове 20 и 31, и когато е приложимо, структурите за оказване на подкрепа, различни от посочените в букви д) и е);
г)
процедурата за създаване на съвместния технически секретариат и филиали и задачи, когато това е приложимо;
д)
одитния орган и членовете на групата одитори;
е)
структурата или структурите, определени за контактни точки за контрол във всички участващи държави, и нейните/техните задачи съгласно член 32;
5.
Изпълнение на програмата:
а)
кратко описание на системите за управление и контрол в съответствие с член 30;
б)
график за изпълнението на програмата;
в)
описание на процедурите за подбор на проекти в съответствие с член 30;
г)
описание на естеството на подкрепата по приоритет в съответствие с член 38, включително списък на проектите, които трябва да бъдат подбрани чрез процедура за пряко възлагане или участие във финансови инструменти. Описанието съдържа също така индикативен график за подбора на проекти, които ще бъдат финансирани в съответствие с член 41;
д)
описание на предвиденото използване на техническа помощ и приложимите процедури за възлагане на договори;
е)
описание на системите за мониторинг и оценка заедно с индикативен план за извършването на мониторинг и оценка през целия период на изпълнение на програмата;
ж)
комуникационната стратегия за целия програмен период и индикативен план за информационните и комуникационните дейности за първата година;
з)
информация относно изпълнението на регулаторните изисквания, определени в Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8);
и)
индикативен финансов план, съдържащ две таблици (без да се прави разделение по участваща държава):
-
таблица, в която за всяка тематична цел и техническа помощ се посочват годишните предварителни бюджетни задължения и плащания, за които е предвидена подкрепа от Съюза. Бюджетните кредити за първата година съдържат разходите за подготвителни действия съгласно член 16;
-
таблица, в която за всяка тематична цел и техническа помощ се посочват предварителният размер на бюджетните кредити на подкрепата от Съюза и съфинансирането за целия програмен период;
й)
правила относно допустимоста на разходите, посочени в членове 48 и 49;
к)
разпределението на отговорностите между участващите държави в съответствие с член 74;
л)
правилата относно трансфера, използването и мониторинга на съфинансирането;
м)
описание на информационните системи за предаване и обмен на компютризирани данни между управляващия орган и Комисията;
н)
езика/езиците, приет/приети от програмата в съответствие с член 7.
Член 5
Приемане
1. В срок до една година от одобрението на програмния документ участващите държави съвместно представят на Комисията предложение за програма, съдържащо всички елементи, посочени в член 4. Участващите държави потвърждават в писмен вид, че са съгласни със съдържанието на програмата, преди тя да бъде представена на Комисията.
2. Комисията проверява дали програмата съдържа всички елементи, посочени в член 4. Комисията прави оценка на съгласуваността на програмата с Регламент (ЕС) № 232/2014, с програмния документ, с настоящия регламент и с друго съответно законодателство на Съюза. Оценката засяга по-специално:
а)
качеството на анализа, неговата съгласуваност с предлаганите приоритети и с други финансирани от Съюза програми;
б)
точността на финансовия план;
в)
съответствието с Директива 2001/42/ЕО.
3. В срок до три месеца от датата на представяне на програмата Комисията представя коментарите си и иска да бъдат внесени необходимите изменения. В срок до два месеца от искането на Комисията участващите държави предоставят цялата необходима информация. В срок до шест месеца от датата на представяне на програмата Комисията я одобрява, при условие че всички нейни коментари са били надлежно взети предвид. Комисията може да удължи тези срокове в зависимост от естеството на исканите изменения.
4. Всяка програма се приема с решение на Комисията за целия програмен период в съответствие с член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014.
Член 6
Адаптиране и изменение
1. Адаптиране на програмата, което не засяга значително нейното естество и цели, се смята за несъществено. По-специално:
а)
кумулативни промени, възлизащи на не повече от 20 % от първоначално предвиденото финансово участие на Съюза за всяка тематична цел или техническа помощ, или изменения съгласно параграф 2, свързани с прехвърляне между тематични цели или от техническа помощ към тематични цели;
б)
кумулативни промени, възлизащи на не повече от 20 % от първоначално предвиденото финансово участие на Съюза за всяка тематична цел, или изменения съгласно параграф 2, свързани с прехвърляне от тематични цели към техническа помощ.
Посочените в буква а) промени във финансовия план на програмата могат да бъдат направени директно от управляващия орган с предварителното съгласие на Съвместния комитет за мониторинг. Управляващият орган уведомява Комисията за всяка от тези промени най-късно в следващия годишен доклад и предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация.
В случая на посочените в буква б) промени управляващият орган трябва да потърси предварителното съгласие както на Съвместния комитет за мониторинг, така и на Комисията.
2. В отговор на обосновано искане от Съвместния комитет за мониторинг или по инициатива на Комисията, след като е провела консултации със Съвместния комитет за мониторинг, програмите могат да бъдат изменени вследствие на едно от следните:
а)
преразглеждане на програмния документ;
б)
съществени социално-икономически промени или значителни промени в програмната област;
в)
трудности при изпълнението;
г)
промени във финансовия план, надхвърлящи маржа на гъвкавост, посочен в параграф 1, или промяна, която засяга значително естеството и целите на програмата;
д)
одити, мониторинг и оценки.
3. Исканията за изменение на програми са надлежно обосновани и отразяват очакваното въздействие от промените в програмата.
4. Комисията прави оценка на информацията, предоставена в съответствие с параграфи 2 и 3. Ако Комисията има коментари, управляващият орган ѝ представя цялата необходима допълнителна информация. В срок до пет месеца от представянето на искането за изменение Комисията го одобрява, при условие че всички нейни коментари са били надлежно взети предвид.
5. Всяко изменение на програма в случаите, посочени в параграф 2 или в член 66, параграф 5, се приема с решение на Комисията и може да наложи изменение на посочените в членове 8 и 9 споразумения за финансиране.
Член 7
Използване на езици
1. Всяка програма използва един или повече официални езика на Съюза като работни езици. Освен това участващите държави могат да вземат решение да използват като работни езици други езици, които не са официални за Съюза. Изборът на работен език или работни езици се описва в програмата съгласно член 4.
2. За да се вземе под внимание партньорският характер на програмите, бенефициерите могат да представят на управляващия орган документи относно своя проект на националния си език, при условие че тази възможност е изрично посочена в програмата и че съвместният комитет за мониторинг осигури чрез управляващия орган устния и писмения превод, които може да се окажат необходими.
3. Разходите за устен и писмен превод за всички езици, избрани от програмата, се поемат от бюджета за техническа помощ на равнище програма или от бюджета за всеки отделен проект на равнище проект.
ГЛАВА 2
Споразумения за финансиране
Член 8
Споразумения за финансиране с партньорските държави по ТГС
1. Комисията сключва споразумения за финансиране с всяка от партньорските държави по ТГС. Споразумения за финансиране могат да бъдат подписани също така от останалите участващи държави и от управляващия орган или от държавата, в която е установен управляващият орган.
2. Споразуменията за финансиране се подписват не по-късно от края на годината, която следва годината на решението на Комисията за приемане на програмата. Независимо от това, когато дадена програма обхваща повече от една партньорска държава по ТГС, всички страни подписват поне едно споразумение за финансиране преди тази дата. Останалите партньорски държави по ТГС могат да подпишат своите съответни споразумения за финансиране след това. До влизането в сила на споразумението за финансиране външният компонент на програмата със съответната партньорска държава по ТГС, не може да бъде стартиран. Когато дадена програма се съфинансира съгласно Регламент (ЕС) № 231/2014 и обхваща повече от една партньорска държава по ТГС, всички страни подписват поне едно споразумение за финансиране с участваща партньорска държава от списъка в приложение I към Регламент (ЕС) № 232/2014 или с Руската федерация не по-късно от края на годината, която следва годината на решението на Комисията за приемане на програмата.
Член 9
Споразумения за финансиране с партньорските държави по ТГС, в които се предвижда съфинансиране
1. Когато съфинансиране от партньорска държава по ТГС се прехвърли на управляващия орган, посоченото в член 8 споразумение за финансиране се подписва също така от другите участващи държави членки и партньорски държави по ТГС и от управляващия орган или от държавата, в която е установен управляващият орган.
2. Това споразумение за финансиране съдържа разпоредби относно съфинансирането от партньорската държава по ТГС, свързани с:
а)
размера;
б)
предвиденото използване и условията за използване, включително условията за кандидатстване;
в)
реда и условията за извършване на плащанията;
г)
финансовото управление;
д)
воденето на отчетност;
е)
задълженията за докладване;
ж)
проверки и контрол;
з)
нередности и възстановяване на средства.
ГЛАВА 3
Други споразумения или меморандуми за разбирателство
Член 10
Съдържание
Управляващият орган може да сключва с участващите държави меморандуми за разбирателство или други споразумения, които съдържат разпоредби относно дадена програма, по-специално относно национално съфинансиране, конкретни финансови отговорности, одити и възстановяване на средства.
Съдържанието на тези меморандуми за разбирателство или други споразумения трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и с разпоредбите на споразумението или споразуменията за финансиране.
ГЛАВА 4
Изпълнение
Член 11
Методи на изпълнение
Програмите се изпълняват обикновено чрез споделено управление с държави членки в съответствие с член 59 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Участващите държави могат да предложат изпълнение чрез непряко управление от страна на партньорската държава по ТГС или на международна организация в съответствие с член 60 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Програмите, изпълнявани чрез непряко управление, са уредени в трета част от настоящия регламент.
ДЯЛ II
СЪФИНАНСИРАНЕ
Член 12
Процент на съфинансиране
1. Съфинансирането възлиза на най-малко 10 % от финансовото участие на Съюза.
2. По възможност съфинансирането се разпределя равномерно през целия срок на програмата, за да се гарантира, че до края на програмата ще бъде постигната минималната цел от 10 %.
3. Предоставената по програмата помощ е в съответствие с приложимите правила на Съюза относно държавната помощ по смисъла на член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 13
Източници на съфинансиране
1. Съфинансирането се осигурява от източници, различни от Съюза.
2. За всяка програма участващите държави имат правото свободно да определят източника, размера и разпределението на съфинансирането.
3. Ако партньорска държава по ТГС реши да прехвърли съфинансирането си на управляващия орган, договореностите относно предоставянето, използването и мониторинга на съфинансирането се определят в споразумението за финансиране, посочено в член 9, и, когато е приложимо, в споразуменията, посочени в член 10.
4. Във всички останали случаи договореностите относно съфинансирането могат да се определят в споразуменията, посочени в член 10.
Член 14
Непарично участие
1. Всяко безплатно предоставяне на нефинансови ресурси от трета страна се смята за непарично участие на равнище програма или проект. Разходите за персонала, работещ по проект или програма, не се смятат за непарично участие, но могат да се смятат за част от минималното съфинансиране от 10 %, посочено в член 12, когато се заплащат от бенефициерите или от участващите държави.
2. Непаричното участие не е допустим разход и не може да се смята за част от минималното съфинансиране от 10 %, посочено в член 12.
ДЯЛ III
ПЕРИОД НА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 15
Период на изпълнение
Периодът на изпълнение на всяка програма започва най-рано на датата на приемане на програмата от Комисията и най-късно на 31 декември 2024 г.
Член 16
Начален етап на програмата
1. При споделено управление програмата започва в участващите държави членки при получаване на нотификацията, посочена в член 25, параграф 4, с което Комисията информира, че не възнамерява да изиска посочените в този член документи или че няма коментари. Участващите държави могат да започнат подготвителните действия, необходими за създаването на системите за управление и контрол, по-рано. Свързаните с това разходи са допустими в съответствие с член 36.
2. При непрякото управление, посочено в членове 80 и 82, програмата започва в участващите държави членки след влизането в сила на споразумението, с което задачите по изпълнението на бюджета се възлагат на международна организация или на партньорска държава по ТГС.
3. Освен това могат да бъдат предприети следните допълнителни подготвителни действия, необходими за започването на програмата:
а)
създаване на управляващия орган и, когато е приложимо, на съвместния технически секретариат;
б)
провеждане на първите заседания на съвместния комитет за мониторинг, в който участват също представители на партньорските държави по ТГС, които все още не са подписали споразумение за финансиране или в които споразумението за финансиране все още не е влязло в сила;
в)
подготвяне и стартиране на процедурите за подбор на проекти и възлагане на договори с клауза за спиране, обвързана с влизането в сила на споразуменията за финансиране.
4. В очакване на влизането в сила на съответните споразумения за финансиране могат да бъдат започнати единствено подготвителните действия, посочени в параграфи 1 и 3, със съответната партньорска държава по ТГС.
Член 17
Преустановяване на програмата
1. Когато нито една от партньорските държави по ТГС не е подписала съответното споразумение за финансиране преди посочената в член 8, параграф 2 дата, програмата се преустановява.
Годишните траншове от Европейския фонд за регионално развитие, които са вече поети като задължения, продължават да са достъпни за своя нормален жизнен цикъл, но могат да се използват само за дейности, които се извършват изцяло в съответните държави членки и за които са сключени договори преди решението на Комисията за преустановяване. Управляващият орган предава на Комисията окончателния доклад в тримесечен срок след приключването на договорите и Комисията действа в съответствие с параграфи 2 и 3.
2. Когато програмата не може да бъде изпълнена поради проблеми, възникнали в отношенията между участващите държави, и в други надлежно обосновани случаи, Комисията може да реши да преустанови програмата преди крайния срок за изпълнение по искане на съвместния комитет за мониторинг или по своя инициатива след консултация със съвместния комитет за мониторинг.
3. При преустановяване на програмата управляващият орган представя окончателния доклад в шестмесечен срок от решението на Комисията. След уравняване на предишните плащания за предварително финансиране Комисията плаща окончателното салдо или, когато е приложимо, издава нареждане за възстановяване на средства. Освен това Комисията отменя салдото на поетите задължения.
Като алтернатива може да бъде взето решение за намаляване на бюджетните средства за програмата в съответствие с член 6, параграф 2, буква в).
4. В случаите, посочени в параграфи 1 и 2, подкрепата от Европейския фонд за регионално развитие, която представлява годишни траншове, за които все още не са поети задължения, или годишни траншове, за които са били поети и впоследствие отменени задължения изцяло или отчасти в рамките на същата бюджетна година, и която не е била преразпределена към друга програма от същата категория програми за външно сътрудничество, се разпределя към вътрешните програми за трансгранично сътрудничество в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) № 1299/2013.
Подкрепата съгласно Регламент (ЕС) № 232/2014, която представлява годишни траншове за които все още не са поети задължения, или годишни траншове, за които са били поети и впоследствие отменени задължения изцяло или отчасти в рамките на същата бюджетна година, се използва за финансирането на други програми или проекти, допустими съгласно Регламент (ЕС) № 232/2014.
Член 18
Проекти
1. Договорите за големи инфраструктурни проекти, подбрани чрез процедура за пряко възлагане, се подписват и участието във финансовите инструменти се осигурява преди 30 юни 2019 г.
2. Всички други договори се подписват преди 31 декември 2021 г.
3. Всички дейности по проекта, финансирани от програмата, приключват най-късно на 31 декември 2022 г.
Член 19
Приключване на програмата
1. Между 1 януари 2023 г. и 30 септември 2024 г. могат да се извършват единствено дейности, свързани с приключването на програмата.
2. Дадена програма се смята за приключена, когато:
а)
всички договори, сключени по програмата, са приключили;
б)
окончателното сладо е било платено или възстановено;
в)
оставащите бюджетни кредити са били отменени от Комисията.
3. Приключването на програмата не засяга правото на Комисията да направи на по-късен етап финансови корекции по отношение на управляващия орган или бенефициерите, ако окончателният размер на програмата или проектите трябва да бъде адаптиран в резултат на контрол или одит, извършен след датата на приключването.
ДЯЛ IV
ПРОГРАМНИ СТРУКТУРИ
Член 20
Назначаване на органи и управленски структури
1. Участващите държави избират за управляващ орган национален, регионален или местен публичен орган или структура или частноправна структура със задача за публична услуга. Един и същ управляващ орган може да бъде избран за повече от една програма.
2. Участващите държави определят национален, регионален или местен публичен орган или структура, функционално независим/а от управляващия орган, за единствен одитен орган. Одитният орган се намира в държавата членка, в която е установен управляващият орган. Един и същ одитен орган може да бъде определен за повече от една програма.
3. Едно или повече междинни звена могат да бъдат определени да изпълняват определени задачи на управляващия орган на негова отговорност. Съответните договорености между управляващия орган и междинните звена се оформят официално в писмена форма. Междинното звено гарантира платежоспособността си и компетенциите си в съответната област, както и своя административен и финансов капацитет.
4. Участващите държави определят в системите за управление и контрол и, когато е приложимо, в споразуменията за финансиране, посочени в членове 8 и 9, и/или в споразуменията, посочени в член 10, правилата, уреждащи техните отношения с управляващия орган и одитния орган, отношенията между тези органи и отношенията между тези органи и Комисията.
5. Държавата членка, в която е установен управляващият орган, може по своя инициатива да посочи координационна структура, натоварена със задачата да поддържа връзка с Комисията и да ѝ предоставя информация, да координира действията на останалите определени органи и да насърчава хармонизираното прилагане на приложимото право.
6. Всяка участваща държава определя:
а)
национален орган, който оказва подкрепа на управляващия орган при управлението на програмата в съответствие с принципа на добро финансово управление;
б)
контактна точка за контрол, която оказва подкрепа на управляващия орган при упражняването на контрол върху задълженията, произтичащи от програмата;
в)
представител в групата одитори, посочена в член 28, параграф 2;
г)
представители в съвместния комитет за мониторинг, посочен в член 21.
ГЛАВА 1
Съвместен комитет за мониторинг
Член 21
Съвместен комитет за мониторинг
В тримесечен срок от датата на приемането на програмата от Комисията участващите държави създават съвместния комитет за мониторинг.
Член 22
Състав на съвместния комитет за мониторинг
1. Съвместният комитет за мониторинг се състои от един или повече представители, определени от всяка участваща държава. Представителите се определят в зависимост от функциите, а не на лична основа. Съвместният комитет за мониторинг може да определи други лица за наблюдатели.
2. Когато е възможно и целесъобразно, участващите държави осигуряват подходящо участие на всички заинтересовани страни, и по-специално на местни представители, включително организации на гражданското общество и местни органи, за да гарантират участието им в изпълнението на програмата.
3. Комисията участва в работата на съвместния комитет за мониторинг като наблюдател. Тя получава покана за всяко заседание на съвместния комитет за мониторинг по същото време като представителите на участващите държави. Комисията може да реши дали да участва или не в цялото или в част от всяко заседание на съвместния комитет за мониторинг.
4. Съвместният комитет за мониторинг се председателства от един от своите членове, от представител на управляващия орган или от друго лице, както е определено в процедурния правилник.
5. Представител на управляващия орган, на съвместния технически секретариат или на междинното звено, посочено в член 20, параграф 3, се определя за секретар на съвместния комитет за мониторинг.
Член 23
Функциониране
1. Съвместният комитет за мониторинг изготвя и приема процедурния си правилник с единодушие.
2. Съвместният комитет за мониторинг се стреми да взема решенията с консенсус. Той може да подложи някои решения на гласуване, особено свързаните с окончателния подбор на проектите и размера на предоставените им безвъзмездни средства, в съответствие със своя процедурен правилник.
3. Всяка участваща държава има еднакъв брой гласове независимо от броя представители, които е определила.
4. Секретарят, Комисията или друг наблюдател нямат право да гласуват.
5. Председателят на съвместния комитет за мониторинг изпълнява функцията на модератор и води дискусиите. Председателят има право да гласува, когато е представител на участваща държава.
6. Съвместният комитет за мониторинг заседава поне веднъж годишно. Той се свиква от своя председател по искане на управляващия орган или при надлежно обосновано искане на участваща държава или на Комисията. Също така той може да взема решения чрез писмена процедура по инициатива на своя председател, на управляващия орган или на участваща държава в съответствие с процедурния си правилник.
7. След всяко заседание на съвместния комитет за мониторинг се изготвя протокол за подпис от председателя и секретаря. Копие от този протокол се предава на представителите на участващите държави, Комисията и всеки друг наблюдател.
Член 24
Функции на съвместния комитет за мониторинг
1. Съвместният комитет за мониторинг следи изпълнението на програмата и напредъка ѝ към постигането на нейните приоритети, като използва обективно проверими показатели и свързани с тях целеви стойности, определени в програмата. Съвместният комитет за мониторинг разглежда всички въпроси, засягащи изпълнението на програмата.
2. Съвместният комитет за мониторинг може да издава препоръки към управляващия орган относно изпълнението на програмата и нейната оценка. Той осъществява мониторинг на действията, предприети вследствие на неговите препоръки.
3. По-специално съвместният комитет за мониторинг:
а)
одобрява работната програма и финансовия план на управляващия орган, включително предвиденото използване на техническа помощ;
б)
осъществява мониторинг на изпълнението на работната програма и финансовия план от страна на управляващия орган;
в)
одобрява критериите за подбор на проекти, които ще бъдат финансирани от програмата;
г)
отговаря за процедурата за оценка и подбор, приложима към проектите, които ще бъдат финансирани от програмата;
д)
одобрява предложенията за изменение на програмата;
е)
разглежда всички доклади, предадени от управляващия орган, и при необходимост взема целесъобразни мерки;
ж)
разглежда спорни случаи, представени на вниманието му от страна на управляващия орган;
з)
разглежда и одобрява годишния доклад, посочен в член 77;
и)
разглежда и одобрява годишния план за мониторинг и оценка, посочен в член 78;
й)
разглежда и одобрява годишните планове за информационни и комуникационни дейности, посочени в член 79.
4. Без да се засяга параграф 3, буква г), съвместният комитет за мониторинг може да сформира комитет за подбор на проекти, който ще действа на негова отговорност.
ГЛАВА 2
Управляващ орган
Член 25
Определяне
1. Управляващият орган, избран от участващите в програмата държави, преминава процедура на определяне в държавата членка, в която е установен, като за тази цел се взема решение на подходящо равнище.
2. Процедурата на определяне се основава на доклад и становище на независима одитна структура, която прави оценка на съответствието на системите за управление и контрол, включително ролята на междинните звена в тях, с критериите за определяне, посочени в приложение I към настоящия регламент. Одитната структура взема предвид, когато е приложимо, дали системите за управление и контрол за програмата са подобни на създадените за предходния програмен период, както и всички доказателства за тяхното ефективно функциониране.
Независимата одитна структура е одитният орган или друг публично- или частноправен орган, който разполага с необходимия капацитет за одит и е функционално независим от управляващия орган. Тя изпълнява задачите си в съответствие с международно приетите стандарти за одит.
3. Държавата членка представя на Комисията официалното решение, посочено в параграф 1, възможно най-скоро след приемането на програмата от страна на Комисията.
4. В двумесечен срок от получаването на официалното решение, посочено в параграф 1, Комисията може да поиска доклада и становището на независимата одитна структура и описанието на системата за управление и контрол във връзка по-специално с частите относно подбора на проекти. Ако Комисията не възнамерява да поиска тези документи, тя нотифицира за това държавата членка възможно най-скоро. Ако Комисията поиска тези документи, тя може да направи коментари в двумесечен срок от получаването им, като документите трябва да бъдат преразгледани, като се вземат предвид коментарите. Когато Комисията няма първоначални или по-нататъшни коментари, тя нотифицира за това държавата членка възможно най-скоро.
5. Ако наличните резултати от одита и контрола показват, че определеният орган вече не отговаря на критериите, посочени в параграф 2, държавата членка посочва на подходящо равнище нужните корективни действия и предвид сериозността на проблема определя изпитателен срок, в който да се предприемат тези корективни действия.
Ако определеният орган не успее да изпълни нужните корективни действия в рамките на посочения от държавата членка изпитателен срок, държавата членка отнема на съответното равнище статута му на определен орган.
Държавата членка незабавно нотифицира Комисията:
-
когато определен орган е подложен на изпитателен срок, и предоставя информация за корективните действия и съответния изпитателен срок; или
-
когато след изпълнението на корективните действия изпитателният срок е прекратен; или
-
когато статутът на определен орган е отнет.
Без да се засяга прилагането на член 61, нотифицирането за поставянето на определената структура на изпитателен срок от страна на държава членка не води до прекъсване на обработването на исканията за плащания.
Ако на управляващия орган бъде отнет статутът на определен орган, участващите държави определят нов орган или структура, както е посочено в член 20, параграф 1, за да поеме функциите на управляващия орган. Тази структура или орган преминава процедурата на определяне, предвидена в параграф 2, и Комисията се нотифицира за това в съответствие с параграф 4. Тази промяна налага изменение на програмата съгласно член 6.
Член 26
Функции на управляващия орган
1. Управляващият орган носи отговорност за управлението на програмата в съответствие с принципа на добро финансово управление и за гарантирането на това, че решенията на съвместния комитет за мониторинг са в съответствие с приложимото право и разпоредби.
2. По отношение на управлението на програмата управляващият орган:
а)
подпомага работата на съвместния комитет за мониторинг и му предоставя информацията, необходима за изпълнението на неговите задачи, по-специално данни относно напредъка на оперативната програма при постигането на нейните очаквани резултати и цели;
б)
изготвя и, след одобрението на съвместния комитет за мониторинг, представя на Комисията годишния доклад и окончателния доклад;
в)
обменя с междинните звена, съвместния технически секретариат, одитния орган и бенефициерите информация, която е необходима за изпълнението на техните задачи или на проекта;
г)
създава и поддържа компютризирана система за записването и съхраняването на данни за всеки проект, необходими за мониторинга, оценката, финансовото управление, контрола и одита, включително данни за отделните участници в проектите, когато е приложимо. По-специално той записва и съхранява техническите и финансовите доклади за всеки проект. Системата предоставя всички данни, необходими за изготвянето на исканията за плащания и годишните отчети, в това число записи на подлежащите на събиране суми, на събраните суми и на сумите, намалени в резултат на отмяната на цялото финансово участие в проект или програма или на част от него;
д)
извършва, когато е приложимо, проучвания във връзка с оценката на въздействието върху околната среда на равнище програма;
е)
изпълнява плановете за информационни и комуникационни дейности в съответствие с член 79;
ж)
изпълнява плановете за мониторинг и оценка в съответствие с член 78.
3. По отношение на подбора и управлението на проектите управляващият орган:
а)
изготвя и стартира процедурите за подбор;
б)
управлява процедурите за подбор на проекти;
в)
предоставя на главния бенефициер документ, съдържащ условията за подкрепа за всеки проект, включително плана за финансиране и сроковете за изпълнение;
г)
подписва договори с бенефициерите;
д)
управлява проекти.
4. По отношение на техническата помощ управляващият орган:
а)
управлява процедурите за възлагане на договори;
б)
подписва договори с изпълнителите;
в)
управлява договорите.
5. По отношение на финансовото управление и контрола на програмата управляващият орган:
а)
проверява дали услугите, доставките или строителните работи са извършени, доставени и/или монтирани и дали разходите, декларирани от бенефициерите, са заплатени от тях, както и дали това съответства на приложимото законодателство, правилата на програмата и условията за подкрепа на проектите;
б)
гарантира, че бенефициерите, участващи в изпълнението на проектите, поддържат отделна счетоводна система или подходящ счетоводен код за всички трансакции, отнасящи се до даден проект;
в)
въвежда ефективни и пропорционални мерки за борба с измамите при отчитане на установените рискове;
г)
установява процедури, с които гарантира, че с всички документи относно разходите и одитите, необходими за осигуряването на адекватна одитна следа, се борави в съответствие с изискванията на член 30;
д)
изготвя декларацията и годишното обобщение за управлението, посочени в член 68;
е)
изготвя и предава на Комисията исканията за плащания в съответствие с член 60;
ж)
изготвя годишните отчети;
з)
взема под внимание резултатите от всички одити, извършени от одитния орган или на негова отговорност, при изготвянето и предаването на исканията за плащания;
и)
поддържа компютризирани счетоводни записи на декларираните пред Комисията разходи и на плащанията, направени към бенефициерите;
й)
води счетоводство на сумите, подлежащи на събиране, и на сумите, намалени в резултат на отмяната на всички безвъзмездни средства или на част от тях.
6. Проверките по параграф 5, буква а) включват следните процедури:
а)
административни проверки за всяко подадено от бенефициерите искане за плащания;
б)
проверки на място във връзка с проекта.
Честотата и обхватът на проверките на място са пропорционални на размера на безвъзмездните средства за даден проект и на равнището на риска, установен при тези проверки и одити от одитния орган по отношение на системите за управление и контрол като цяло.
7. Проверките на място във връзка с проекта съгласно параграф 6, буква б) могат да се извършват на база извадка.
8. В случай че институцията, в която се намира управляващият орган, е също бенефициер в рамките на програмата, уредбата относно проверките, посочени в параграф 5, буква а), гарантира адекватно разделение на функциите.
Член 27
Съвместен технически секретариат и филиали
1. Участващитe държави могат да вземат решение за създаването на съвместен технически секретариат, който се описва в програмата в съответствие с член 4.
2. Съвместният технически секретариат оказва съдействие на управляващия орган, на съвместния комитет за мониторинг и, когато е приложимо, на одитния орган при изпълнението на съответните им функции. По-специално той уведомява потенциалните бенефициери за възможностите за финансиране по програми и оказва съдействие на бенефициерите при изпълнението на проектите. Той може да бъде назначен също така като междинното звено, посочено в член 20, параграф 3.
3. След решение на участващите държави в държавите могат да бъдат създадени филиали. Задачите на филиалите се описват в програмата и могат да включват комуникационни и информационни дейности и оказване на съдействие на управляващия орган при оценката на проекта и проследяването на неговото изпълнение. В никакъв случай на филиала не може да бъде възложена задача, предполагаща упражняването на публична власт или на правомощие за вземане на решения по собствена преценка във връзка с проектите.
4. Функционирането на съвместния технически секретариат и на филиалите се финансира от бюджета за техническа помощ.
ГЛАВА 3
Одитен орган
Член 28
Функции на одитния орган
1. Одитният орган на програмата гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от проекти и на годишните отчети на програмата.
2. Одитният орган се подпомага от група одитори, състояща се от представител на всяка участваща държава в програмата.
3. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, одитният орган гарантира, че тази структура има необходимата функционална независимост.
4. Одитният орган гарантира, че одитната дейност се извършва в съответствие с международно признатите стандарти за одит.
5. В деветмесечен срок от подписването на първото споразумение за финансиране в съответствие с член 8, параграф 2 одитният орган представя на Комисията одитна стратегия за извършването на одитите. В одитната стратегия се определят методиката на одита на годишните отчети и проектите, методът за подбор на извадка за одита на проектите и планирането на одитите за текущата счетоводна година и следващите две счетоводни години. Одитната стратегия се актуализира ежегодно от 2017 г. до края на 2024 г. Когато за няколко програми се прилага обща система за управление и контрол, може да бъде изготвена единна стратегия за одит на съответните програми. Актуализираната одитна стратегия се представя на Комисията заедно с годишния доклад за програмата.
6. В съответствие с член 68 одитният орган изготвя:
а)
одитно становище относно годишните отчети за предходната счетоводна година;
б)
годишен одитен доклад.
Когато за няколко програми се прилага обща система за управление и контрол, информацията, изисквана по буква б), може да бъде обхваната в един доклад.
Член 29
Сътрудничество с одитния орган
Комисията си сътрудничи с одитния орган за координацията на неговите одитни планове и методи и незабавно обменя резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол на съответната програма.
ДЯЛ V
СИСТЕМИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
Член 30
Общи принципи на системите за управление и контрол
1. Системите за управление и контрол включват:
а)
функциите на всяка структура, участваща в управлението и контрола, включително разделението на функциите в самата структура и тяхната вътрешна организация в съответствие с принципа на разделение на функциите между тези структури и в самите тях;
б)
процедури за гарантиране на правомерността и редовността на декларираните разходи;
в)
електронни системи с данни за счетоводство, съхраняване, мониторинг и докладване;
г)
системи за мониторинг и докладване в случаите, в които отговорната структура е възложила изпълнението на задачи на друга структура;
д)
механизми за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
е)
системи и процедури за осигуряване на надеждна одитна следа;
ж)
процедури за предотвратяване, откриване и поправяне на нередности, включително на измами, и за събиране на недължимо платени суми заедно с лихвите;
з)
процедури за възлагането на договори за техническа помощ и процедури за подбора на проекти;
и)
ролята на националните органи и отговорностите на участващите държави в съответствие с член 31.
2. Управляващият орган гарантира, че системите за управление и контрол на програмата са създадени в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и функционират ефективно.
Член 31
Национални органи и отговорности на участващите държави
1. Националният орган, определен съгласно член 20, параграф 6, буква а), inter alia:
а)
отговаря за създаването и ефективното функциониране на системите за управление и контрол на национално равнище;
б)
осигурява цялостната координация на институциите, участващи в изпълнението на програмата на национално равнище, в това число inter alia институциите, действащи като контактни точки за контрол и като член на групата одитори;
в)
представлява своята страна в съвместния комитет за мониторинг.
За партньорските държави по ТГС националният орган е структурата, която носи крайната отговорност за изпълнението на разпоредбите на споразумението за финансиране, посочено в членове 8 и 9.
2. Участващите държави оказват подкрепа на управляващия орган при изпълнението на задължението му, посочено в член 30, параграф 2.
3. Участващите държави предотвратяват, откриват и поправят нередности, включително измами, и събират недължимо платени суми заедно с всички лихви съгласно член 74 на своята територия. Те незабавно нотифицират управляващия орган и Комисията за тези нередности и ги държат в течение на развитието на свързаните административни и съдебни производства.
4. Отговорностите на участващите държави във връзка с недължимо платени суми на бенефициер са посочени в член 74.
5. Извършването на финансова корекция от страна на Комисията не засяга задължението на управляващия орган да събира вземания по членове 74 и 75, нито задължението на държавите членки да събират държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз и съгласно член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (9).
Член 32
Структури за одит и контрол
1. Разходите, декларирани от бенефициера в подкрепа на искане за плащания, се проверяват от одитор или от компетентен публичен служител, който е независим от бенефициера. Одиторът или компетентният публичен служител проверява дали декларираните от бенефициера разходи и приходите по проекта са реални, вписани точно и допустими в съответствие с договора.
Тази проверка се извършва въз основа на договорена процедура, при която се спазват:
а)
Международният стандарт за свързаните по съдържание услуги 4400 „Ангажименти за извършване на договорени процедури относно финансова информация“, публикуван от Международната федерация на счетоводителите (МФС);
б)
Етичният кодекс на професионалните счетоводители, изготвен и публикуван от Съвета по международни етични стандарти за счетоводители към МФС.
За публичните служители посочените процедури и стандарти се определят на национално равнище, като се отчитат международните стандарти.
Одиторът трябва да изпълнява поне едно от посочените по-долу изисквания:
а)
да е член на национална счетоводна или одитна структура или институция, която на свой ред е член на МФС;
б)
да е член на национална счетоводна или одитна структура или институция. Когато тази организация не е член на МФС, одиторът поема ангажимент да извърши работата в съответствие със стандартите и етичния кодекс на МФС;
в)
да е регистриран като задължителен одитор в публичния регистър на публична структура за надзор в държава членка в съответствие с принципите на публичния надзор, посочени в Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
г)
да е регистриран като задължителен одитор в публичния регистър на публична структура за надзор в партньорска държава по ТГС, при условие че този регистър отговаря на принципите за публичен надзор, посочени в законодателството на съответната държава.
Публичният служител притежава необходимия технически опит за извършването на проверката.
2. Освен това управляващият орган извършва собствени проверки съгласно член 26, параграф 5, буква а) и член 26, параграф 6. За целите на извършването на проверки в цялата програмна област управляващият орган може да получи съдействие от контактните точки за контрол.
Участващите държави предприемат всички възможни мерки, за да окажат подкрепа на управляващия орган при изпълнението на задачите му за контрол.
3. Одитният орган гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от проекти и на годишните отчети на програмата, както е посочено в член 28. Групата одитори, посочена в член 28, параграф 2, се създава в тримесечен срок от определянето на управляващия орган. Тя изготвя свой процедурен правилник. Групата одитори се председателства от одитния орган, определен за програмата.
Всяка участваща държава може да упълномощи одитния орган да извършва пряко своите задължения на нейна територия.
4. Гарантира се независимостта на структурата(ите), посочен(и) в параграфи 1, 2 и 3.
Член 33
Контрол от страна на Съюза
1. Комисията, Европейската служба за борба с измамите, Европейската сметна палата и всеки външен одитор, упълномощен от тези институции и структури, могат да правят проверка на използването на средства от Съюза от страна на управляващия орган, бенефициерите, изпълнителите, подизпълнителите и трети страни при получаването на финансова подкрепа, като преглеждат документи и/или извършват проверки на място. Във всеки договор изрично се посочва, че тези институции и структури могат да упражняват правомощието си за контрол по отношение на помещенията, както и на документите и информацията, независимо от начина, по който те се съхраняват.
2. Комисията се уверява, въз основа на наличната информация, включително решението за определяне, годишната декларация за управлението, годишните контролни доклади, годишното одитно становище, годишния доклад и одитите, извършени от националните структури и структурите на Съюза, че системите за управление и контрол отговарят на изискванията на настоящия регламент и функционират ефективно.
3. Комисията може да поиска от управляващия орган да предприеме необходимите действия, за да гарантира ефективността на системите за управление и контрол и редовността на разходите.
ДЯЛ VI
ТЕХНИЧЕСКА ПОМОЩ
Член 34
Бюджет за техническа помощ
1. За техническа помощ могат да бъдат заделени не повече от 10 % от общия размер на финансовото участие на Съюза. В надлежно обосновани случаи и при споразумение с Комисията може да бъде заделен по-голям дял.
2. Размерът на техническата помощ следва да отразява реалните нужди на програмата, по-специално като се отчитат фактори като общия бюджет на програмата, размерите на географската област, обхваната от програмата, и броя на участващите държави.
Член 35
Цел
1. Дейностите, свързани с техническата помощ, включват подготовка, управление, мониторинг, оценка, информационни дейности, комуникационни дейности, изграждане на контакти, разглеждане на жалби, контрол и одит, свързани с изпълнението на програмата, както и дейности за засилване на административния капацитет за изпълнението на програмата.
2. Техническата помощ за дейностите, посочени в параграф 1, следва да се използва както за нуждите на програмните структури, така и за тези на бенефициерите.
3. Разходите за дейности по популяризиране и изграждане на капацитет, направени извън програмната област, могат да бъдат поети в границите, определени в член 39, параграф 2, и при условие че посочените в него изисквания са изпълнени.
Член 36
Допустимост
1. Към разходите за техническа помощ се прилагат mutatis mutandis изискванията за допустимост, посочени в член 48. Разходите, свързани със служителите от участващите държави, работещи по програмата, могат да се смятат за допустими като разходи за техническа помощ. Избягват се успоредните системи за възнаграждения и предоставянето на допълнителни средства. Посочените в член 49 разходи не се смятат за допустими като разходи за техническа помощ.
2. Посочените в член 16 разходи за подготвителни действия са допустими при представянето на програмата на Комисията съгласно член 4, но не по-рано от 1 януари 2014 г., при условие че програмата е одобрена от Комисията съгласно член 5.
Член 37
Правила за обществени поръчки
1. Ако за изпълнението на годишния план за използване на бюджета за техническа помощ е необходима обществена поръчка, договорът трябва да бъде възложен при спазване на следните правила:
а)
когато субектът е установен в държава членка, той прилага националните законови, подзаконови и административни разпоредби, приети във връзка със законодателството на Съюза, приложимо към правилата за обществени поръчки, или правилата за поръчки, посочени в дял IV на втора част от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в дял II на втора част от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012;
б)
във всички останали случаи съответните правила за обществени поръчки се описват в споразумението за финансиране, посочено в членове 8 и 9, или в споразуменията, посочени в членове 81 и 82.
2. Във всички случаи се прилагат правилата относно националността и произхода, посочени в членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
3. Обществените поръчки от страна на филиалите трябва да бъдат ограничени до обикновените текущи разходи и разходите за комуникационни дейности и дейности по осигуряването на видимост.
ДЯЛ VII
ПРОЕКТИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 38
Естество на подкрепата
1. Проект e поредица от дейности, определени и управлявани във връзка с целите, крайните продукти, резултатите и въздействията, които той има за цел да постигне в рамките на определен период от време и бюджет. Целите, крайните продукти, резултатите и въздействията следва да допринасят за приоритетите, посочени в програмата.
2. Финансовото участие от програма за проекти се осигурява чрез безвъзмездни средства и, по изключение, чрез трансфери за финансови инструменти. Проектите, финансирани чрез безвъзмездни средства, подлежат на разпоредбите в глави 2-4.
3. Безвъзмездни средства се отпускат на проекти, подбрани чрез покани за представяне на предложения в съответствие с правилата, изложени в програмата, освен в надлежно обоснованите извънредни случаи в член 41.
4. Делът на участието на Съюза в големи инфраструктурни проекти и на участието във финансови инструменти, посочено в член 42, не може да надвишава 30 %.
Член 39
Условия за финансиране
1. Проектите могат да получат финансово участие от програма, при условие че отговарят на всяко от следните условия:
а)
имат за резултат ясно въздействие и ползи по отношение на трансграничното сътрудничество, описано в програмния документ, и доказана добавена стойност за стратегиите и програмите на Съюза;
б)
изпълняват се в програмната област;
в)
попадат в една от следните категории:
i)
интегрирани проекти, когато всеки бенефициер извършва част от дейностите на проекта на своя територия;
ii)
симетрични проекти, когато подобни дейности се извършват успоредно в участващите държави;
iii)
проекти в една държава, когато проектите се изпълняват главно или изцяло в една от участващите държави, но в полза на всички или някои от участващите държави, и когато са установени трансгранични въздействия и ползи.
2. Проектите, отговарящи на критериите в параграф 1, могат да бъдат частично изпълнявани извън програмната област, при условие че е спазено всяко от следните условия:
а)
проектите са необходими за постигането на целите на програмата и са от полза за програмната област;
б)
общата сума, разпределена по програмата за дейности извън програмната област, не надвишава 20 % от участието на Съюза на равнище програма;
в)
задълженията на управляващите и одитните органи във връзка с управлението, контрола и одита на проекта се изпълняват от програмните органи или чрез споразумения, сключени с органи в държавите, в които се извършва дейността.
3. Всеки проект, включващ инфраструктурен компонент, възстановява участието на Съюза, ако в срок от пет години от приключването на проекта или в рамките на периода от време, определен в правилата за държавната помощ - когато е приложимо - е претърпял значителна промяна, която засяга естеството, целите или условията за изпълнение на проекта и която би довела до подкопаване на неговите първоначални цели. Неправомерно платените суми във връзка с проекта се събират от управляващия орган пропорционално на периода, за който изискването не е било изпълнено.
4. Управляващият орган се стреми да предотврати дублирането на дейности между проектите, финансирани от Съюза. За тази цел управляващият орган може да проведе консултациите, които смята за подходящи, като консултираните субекти, включително Комисията, предоставят необходимата подкрепа.
5. Управляващият орган предоставя на главния бенефициер на всеки подбран проект документ, в който се посочват условията за предоставяне на подкрепа за проекта, включително конкретните изисквания относно продуктите или услугите, които следва да бъдат получени в резултат на проекта, финансовия план и графика за изпълнение.
Член 40
Покани за представяне на предложения
При всяка покана за представяне на предложения управляващият орган предоставя на кандидатите документ, в който се посочват условията за участието в поканата, подбора и изпълнението на проекта. Този документ включва също така конкретните изисквания относно конкретните крайни резултати по проекта, финансовия план и срока за изпълнение.
Член 41
Пряко възлагане
1. Проектите могат да бъдат възлагани без покана за представяне на предложения само в следните случаи и при условие че това е надлежно обосновано в решението за възлагане:
а)
структурата, на която се възлага проектът, има de jure или de facto монопол;
б)
проектът се отнася до действия със специфични характеристики, които изискват определен вид структура въз основа на нейната техническа компетентност, висока степен на специализация или административни правомощия.
2. В програмата се включва окончателен списък на големите инфраструктурни проекти, предложени за подбор без покана за представяне на предложения. След приемането на програмата, но не по-късно от 31 декември 2017 г., управляващият орган предоставя на Комисията пълните заявления за проекти, включително информацията, посочена в член 43, заедно с обосновката за пряко възлагане.
3. В програмата се включва индикативен списък на проектите, различни от големите инфраструктурни проекти, предложени за подбор без покана за представяне на предложения. Съвместният комитет за мониторинг може да реши да избере допълнителни проекти без покана за представяне на предложения по всяко време след приемането на програмата. И в двата случая се търси предварителното одобрение на Комисията. За тази цел управляващият орган предоставя на Комисията информацията, посочена в член 43, заедно с обосновката за пряко възлагане.
4. Проектите, предложени за подбор без покана за представяне на предложения, се одобряват от Комисията въз основа на двуетапна процедура, състояща се от представянето на кратко описание на проекта, последвано от цялостно заявление за проекта. На всеки етап Комисията уведомява управляващия орган за своето решение в срок от два месеца от датата на представяне на документа. Този срок може да бъде удължен при необходимост. Когато Комисията отхвърли предложен проект, тя уведомява управляващия орган за мотивите си.
Член 42
Участие във финансови инструменти
1. Програмата може да участва във финансов инструмент, при условие че последният е в съответствие с приоритетите на програмата.
2. В програмата се включва окончателен списък на участията във финансови инструменти. След приемането на програмата, но не по-късно от 31 декември 2017 г., управляващият орган предоставя на Комисията информацията, посочена в член 43.
3. Комисията разглежда предложеното участие, за да определи неговата добавена стойност и неговото съответствие с програмата.
4. Процесът на одобрение следва правилата на съответните финансови инструменти. Когато Комисията отхвърли предложено участие, тя уведомява управляващия орган за мотивите си.
5. Участието в съответните финансови инструменти подлежи на правилата, които се прилагат по отношение на самите инструменти.
Член 43
Съдържание на проектите
1. Документите от заявлението за проект съдържат най-малко следното:
а)
анализ на проблемите и потребностите, които са основание за проекта, като се взимат предвид програмната стратегия и очакваното участие на програмата по отношение на съответния приоритет;
б)
оценка на неговото трансгранично въздействие;
в)
логическата рамка;
г)
оценка на устойчивостта на очакваните резултати от проекта след неговото приключване;
д)
обективно проверими показатели;
е)
информация относно географския обхват и целевите групи на проекта;
ж)
очакван срок на изпълнение на проекта и подробен план на работа;
з)
анализ на въздействието на проекта върху междусекторните въпроси, посочени в член 4, параграф 3, буква г), когато е приложимо;
и)
изискванията за изпълнение на проекта, включително следното:
i)
идентифициране на бенефициерите и определяне на главния бенефициер, като се предоставят гаранции относно неговите компетенции в съответната област, както и неговия капацитет за административно и финансово управление;
ii)
описание на структурата на управление и изпълнение на проекта;
iii)
договорености между бенефициерите в съответствие с член 46;
iv)
договорености за мониторинг и оценка;
v)
планове за информационни и комуникационни дейности, по-специално мерки за огласяване на подкрепата на Съюза за проекта;
й)
подробен финансов план и бюджет.
2. Заявленията за проекти в случай на проекти, включващи инфраструктурен компонент от най-малко 1 милион евро, съдържат освен това:
а)
подробно описание на инвестицията в инфраструктура и нейното местоположение;
б)
подробно описание на компонента на проекта, свързан с изграждането на капацитет, с изключение на надлежно обосновани случаи;
в)
извършено цялостно проучване за осъществимост или негов еквивалент, включително анализа на вариантите, резултатите и независим преглед на качеството;
г)
оценка на въздействието на проекта върху околната среда в съответствие с Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11), както и, за участващите държави, които са страни по нея, с Конвенцията на ИКЕ на ООН за оценка на въздействието върху околната среда в трансграничен контекст от 25 февруари 1991 г. (Конвенцията от Еспо);
д)
доказателство от бенефициерите за собственост или достъп до земя;
е)
разрешително за строеж.
3. По изключение и в надлежно обосновани случаи управляващият орган може да приеме по-късно подаване на документите, посочени в буква е).
Член 44
Публикуване на списък на проектите
1. С цел да се гарантира прозрачност по отношение на проектите, подкрепени от програма, управляващият орган поддържа списък на възложените проекти под формата на електронна таблица, което позволява сортиране, търсене, извличане, сравняване и лесно публикуване на данните в интернет. Списъкът на проектите е достъпен на уебсайта на програмата и се актуализира поне веднъж на всеки шест месеца. За да се стимулира многократното използване на списъка на проектите от частния сектор, гражданското общество или националната публична администрация, на уебсайта може ясно да са указани приложимите лицензионни правила, съобразно които са публикувани данните.
2. Списъкът съдържа най-малко следната информация:
-
име на бенефициера (само юридическите лица; имената на физическите лица не се посочват);
-
наименование на проекта;
-
кратко описание на проекта;
-
срок на изпълнение на проекта;
-
общо допустими разходи;
-
процент на съфинансиране от Съюза;
-
пощенски код на проекта или друг подходящ показател за местоположението;
-
географски обхват;
-
дата на последното актуализиране на списъка на проектите.
3. Списъкът на проектите се предоставя на Комисията не по-късно от 30 юни на годината, следваща финансовата година, през която са избрани проектите. Тази информация се публикува на интернет сайт на институциите на Съюза.
ГЛАВА 2
Бенефициери
Член 45
Участие в проекти
1. Проектите включват бенефициери от поне една от участващите държави членки и една от участващите държави партньори, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 232/2014, или Руската федерация.
2. Бенефициерите са физически или юридически лица, на които са отпуснати безвъзмездни средства за проект. Физически лица могат да бъдат бенефициери, доколкото това се изисква от естеството или характеристиките на дейността или целта, преследвана от заявителя. Участието на физически лица се решава на равнище програма.
3. Бенефициерите, посочени в параграф 1, трябва да отговарят на всяко от следните условия:
а)
да са граждани на някоя от участващите държави или юридически лица, които ефективно са установени в програмната област, или международни организации, които извършват основната част от своите дейности в програмната област. Европейска група за териториално сътрудничество може да бъде бенефициер, независимо от мястото си на установяване, при условие че нейният географски обхват е в рамките на програмната област;
б)
да отговарят на критериите за допустимост, определени за всяка процедура по подбор;
в)
да не попадат в нито едно от положенията за отстраняване, посочени в член 106, параграф 1 и член 107 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
4. Бенефициери, които не отговарят на критериите, посочени в параграф 3, буква а), могат да участват в допълнение към бенефициерите, посочени в параграф 1, при условие че е спазено всяко от следните условия:
а)
те могат да участват в съответствие с членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014;
б)
тяхното участието се изисква от естеството и целите на проекта и е необходимо за неговото ефективно изпълнение;
в)
общата сума, разпределена по програмата за бенефициери, които не отговарят на критериите, посочени в параграф 3, буква а), е в рамките на ограничението, посочено в член 39, параграф 2, буква б).
Член 46
Задължения на бенефициерите
1. Всеки проект определя главен бенефициер, представляващ партньорството.
2. Всички бенефициери активно си сътрудничат в разработването и изпълнението на проектите. Освен това те си сътрудничат по отношение на персонала и/или финансирането на проектите. Всеки бенефициер носи правна и финансова отговорност за дейностите, които изпълнява, и за дела от средствата на Съюза, които получава. Конкретните задължения, както и финансовите отговорности на бенефициерите се определят в споразумението, посочено в параграф 3, буква в).
3. Главният бенефициер:
а)
получава финансовото участие от управляващия орган за изпълнението на проектните дейности;
б)
гарантира, че бенефициерите получават общата сума на безвъзмездните средства възможно най-бързо и в пълен размер в съответствие с договореностите, посочени в буква в). Не се приспадат или удържат суми и не се налагат специални такси с равностоен ефект, които биха намалили размера на сумите за бенефициерите;
в)
изготвя договорености за партньорство с другите бенефициери в споразумение, съдържащо разпоредби, които inter alia гарантират добро финансово управление на отпуснатите за проекта средства, включително договорености за възстановяване на неправомерно изплатени средства;
г)
поема отговорност да гарантира изпълнението на целия проект;
д)
гарантира, че разходите, представени от бенефициерите, са направени с цел изпълнение на проекта и отговарят на дейностите, определени в договора и съгласувани между всички бенефициери;
е)
удостоверява дали разходите, представени от бенефициерите, са проверени съгласно член 32, параграф 1.
ГЛАВА 3
Допустимост на разходите
Член 47
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства могат да бъдат отпуснати под формата на:
а)
възстановяване на определена част от действително направените допустими разходи, посочени в член 48;
б)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или няколко определени категории разходи;
в)
еднократни суми;
г)
възстановяване на база единични разходи;
д)
съчетание от формите, посочени в букви а)-г), само когато всяка от тях обхваща различна категория разходи.
2. Безвъзмездните средства под формата, посочена в параграф 1, буква а), се изчисляват въз основа на допустимите разходи, действително направени от бенефициера, и за тях се прави предварителна бюджетна прогноза, която се представя с предложението и се включва в договора. Финансирането с единна ставка, посочено в параграф 1, буква б), обхваща специфични категории допустими разходи, които са ясно определени предварително чрез прилагане на процент. Еднократните суми, посочени в параграф 1, буква в), обхващат като цяло всички или някои специфични категории допустими разходи, които са ясно определени предварително. Единичните разходи, посочени в параграф 1, буква г), обхващат всички или някои специфични категории допустими разходи, които са ясно определени предварително чрез прилагане на сума за единица.
3. Безвъзмездните средства не могат да имат за цел или резултат реализирането на печалба в рамките на проекта. Прилагат се изключенията, определени в член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 48
Допустимост на разходите
1. Безвъзмездните средства не надвишават общ таван, изразен като процент и абсолютна стойност, която се определя въз основа на прогнозните допустими разходи. Безвъзмездните средства не надвишават допустимите разходи.
2. Допустимите разходи са разходи, действително направени от бенефициера, които отговарят на всеки от следните критерии:
а)
направени са през срока на изпълнение на проекта. По-специално:
i)
разходите, свързани с услуги и строителни работи, се отнасят до дейности, извършени през срока на изпълнение. Разходите за доставки се отнасят до доставка и монтиране на стоки през срока на изпълнение. Подписването на договор, правенето на поръчка или поемането на задължение за разход в рамките на срока на изпълнение за бъдещо предоставяне на услуги, строителни работи или стоки след изтичането на срока на изпълнение не отговарят на това изискване; паричните преводи между главния бенефициер и другите бенефициери могат да не бъдат счетени за направени разходи;
ii)
направените разходи следва да бъдат платени преди предаването на окончателните доклади. Те могат да бъдат платени впоследствие, при условие че са изброени в окончателния доклад заедно с предвидената дата на плащане;
iii)
изключение се прави за разходите, свързани с окончателните доклади, включително за проверка на разходите, одит и окончателна оценка на проекта, които могат да бъдат направени след срока на изпълнение на проекта;
iv)
процедурите за възлагане на поръчки, посочени в член 52 и следващи, могат да бъдат започнати и договорите могат да бъдат сключени от бенефициера (бенефициерите) преди началото на срока на изпълнение на проекта, при условие че са спазени разпоредбите на член 52 и следващи;
б)
посочени са в предвидения общ бюджет за проекта;
в)
необходими са за изпълнението на проекта;
г)
възможно е да бъдат установени и проверени, по-специално като се записват в счетоводната документация на бенефициера и се определят съгласно приложимите счетоводни стандарти и обичайните практики за определяне и анализ на разходите, приложими към бенефициера;
д)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално законодателство;
е)
те са разумни, основателни и съответстват на изискванията за добро финансово управление, и по-специално по отношение на икономията и ефикасността;
ж)
те са подкрепени от фактури или документи с еквивалентна доказателствена стойност.
3. Безвъзмездни средства могат да бъдат отпускани със задна дата в следните случаи:
а)
когато заявителят може да докаже необходимостта от започване на проекта преди подписването на договора. Допустимите за финансиране разходи обаче не могат да са направени преди датата на подаване на заявлението за отпускане на безвъзмездни средства; или
б)
за разходи, свързани с проучвания и документация за проекти, включващи инфраструктурен компонент.
Безвъзмездни средства не могат да бъдат отпускани със задна дата за вече приключени проекти.
4. С оглед на създаването на условия за здрави партньорства разходи, направени преди подаване на заявлението за безвъзмездни средства в рамките на проекти, на които са отпуснати безвъзмездни средства, са допустими, при условие че също са изпълнени следните условия:
а)
направени са след публикуването на поканата за представяне на предложения;
б)
ограничени са до пътни и дневни разходи на персонала, нает от бенефициерите, при условие че отговарят на условията на параграф 5, буква б);
в)
не надвишават максималния размер, определен на равнище програма.
5. При спазване на параграфи 1 и 2 допустими са следните преки разходи на бенефициера:
а)
разходите за персонал, назначен по проекта, при следните кумулативни условия:
-
те се отнасят до разходите за дейности, които бенефициерът не би извършил, ако проектът не е предприет;
-
те не трябва да надвишават разходите, които обикновено се поемат от бенефициера, освен ако е доказано, че това е от основно значение за изпълнението на проекта;
-
те се отнасят до действителните брутни заплати, включително вноски за социално осигуряване и други разходи, които влизат във възнаграждението;
б)
пътни и дневни разходи на персонала и други лица, участващи в проекта, при условие че те не надвишават нито разходите, обикновено покривани от бенефициера в съответствие с неговите правила и разпоредби, нито ставките, публикувани от Комисията към момента на мисията, ако се възстановяват въз основа на еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка;
в)
разходи за закупуване и наемане на оборудване (ново или втора употреба) и стоки специално за целите на проекта, при условие че те съответстват на пазарните цени;
г)
разходите за консумативи, специално закупени за проекта;
д)
разходи вследствие на договори, възложени от бенефициерите за целите на проекта;
е)
разходи, произтичащи пряко от изисквания, наложени от настоящия регламент и от проекта (например действия за осигуряване на информация и видимост, оценки, външни одити, преводи), включително разходите за финансови услуги (например разходите за банкови преводи и финансови гаранции).
6. Съгласно член 4 дадена програма може да определи допълнителни правила за допустимост за програмата като цяло.
Член 49
Недопустими разходи
1. Не се считат за допустими следните разходи, свързани с изпълнението на проекта:
а)
дългове и такси за обслужване на дългове (лихви);
б)
резерви за загуби или задължения;
в)
разходи, декларирани от бенефициера и вече финансирани от бюджета на Съюза;
г)
закупуване на земя или сгради на стойност над 10 % от допустимите разходи за съответния проект;
д)
загуби от валутна обмяна;
е)
мита, данъци и такси, включително ДДС, с изключение на случаите, когато не подлежат на възстановяване съгласно приложимото национално данъчно законодателство, освен ако е предвидено друго в съответните разпоредби, договорени с партньорските държави по ТГС;
ж)
заеми на трети страни;
з)
глоби, финансови санкции и разходи за съдебни спорове;
и)
непаричното участие, определено в член 14, параграф 1.
2. Съгласно член 4 дадена програма може да обяви други категории разходи за недопустими.
Член 50
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
1. Общата сума на финансиране въз основа на еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка не може да надвишава 60 000 евро за бенефициер и за проект, освен ако в програмата е определена друга сума съгласно член 4, но не по-голяма от 100 000 евро.
2. Използването на еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка се обосновава най-малко със следното:
а)
обосновка на уместността на тези форми на финансиране по отношение на естеството на проектите, както и с оглед на рисковете от нередности и измами и разходите за контрол;
б)
посочване на разходите или категориите разходи, обхванати от еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка, които не включват недопустими разходи, посочени в член 49;
в)
описание на методите за определяне на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, както и на условията за гарантиране в разумна степен на спазване на правилото за недопускане на печалба и принципите за съфинансиране и за избягване на двойно финансиране. Тези методи се основават на:
i)
статистически данни или подобни обективни средства; или
ii)
подход, специфичен за всеки бенефициер, чрез използване на заверени или подлежащи на одит ретроспективни данни на бенефициера или на обичайните му практики за определяне и анализ на разходите.
3. След като сумите са оценени и одобрени от управляващия орган, те не се оспорват от последващи проверки.
Член 51
Непреки разходи
1. Непреките разходи могат да бъдат изчислени въз основа на единна ставка в размер до 7 % от допустимите преки разходи, с изключение на разходите, направени във връзка с предоставянето на инфраструктура, при условие че ставката се изчислява въз основа на коректен, справедлив и проверим метод на изчисление.
2. За непреки разходи по проекта се смятат онези допустими разходи, които не могат да бъдат определени като конкретни разходи, пряко свързани с изпълнението на проекта, и не могат да бъдат счетоводно записани директно към него съгласно условията за допустимост, определени в член 48. Те не могат да включват недопустими разходи, посочени в член 49, или разходи, които вече са декларирани под друга разходна позиция или функция на бюджета на проекта.
ГЛАВА 4
Раздел 1
Обществени поръчки
Член 52
Приложими правила
1. Ако изпълнението на проект изисква възлагане на обществена поръчка за стоки, строителни работи или услуги от бенефициер, се прилагат следните правила:
а)
когато бенефициерът е възлагащ орган или възложител по смисъла на законодателството на Съюза, приложимо към процедурите за възлагане на обществени поръчки, той може да приложи националните законови, подзаконови и административни разпоредби, приети във връзка със законодателството на Съюза, или разпоредбите на параграф 2;
б)
когато бенефициерът е международна организация, тя може да прилага своите собствени правила за възлагане на обществени поръчки, ако те предлагат гаранции, равностойни на международно приетите стандарти;
в)
когато бенефициерът е публичен орган на партньорска държава по ТГС, чието съфинансиране се прехвърля на управляващия орган, той може да приложи националните законови, подзаконови и административни разпоредби, при условие че споразумението за финансиране го позволява и общите принципи, посочени в параграф 2, буква а), са спазени.
2. Във всички други случаи се спазват следните задължения:
а)
поръчката се възлага на участника, предложил икономически най-изгодната оферта или, ако е подходящо, на участника, предложил офертата с най-ниската цена, като се избягват всякакви конфликти на интереси;
б)
за поръчки на стойност над 60 000 евро се прилагат също следните правила:
i)
създава се комитет за оценка на заявленията и/или офертите въз основа на критериите за отстраняване, подбор и възлагане, публикувани от бенефициера предварително в тръжните документи. Комитетът трябва да се състои от нечетен брой членове с целия технически и административен капацитет, необходим за даването на информирано становище относно офертите/заявленията;
ii)
трябва да бъдат гарантирани достатъчна прозрачност, лоялна конкуренция и съответна предварителна публичност;
iii)
гарантират се равно третиране, пропорционалност и недопускане на дискриминация;
iv)
тръжните документи трябва да бъдат съставени в съответствие с най-добрите международни практики;
v)
сроковете за подаване на заявленията или офертите трябва да бъдат достатъчно дълги, така че да предоставят на заинтересованите страни приемлив период от време за подготовка на техните оферти;
vi)
кандидатите или оферентите се отстраняват от участие в процедура за възлагане на обществена поръчка, ако попадат в някое от положенията, описани в член 106, параграф 1 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Кандидатите или оферентите трябва да удостоверят, че не се намират в някое от посочените положения. Освен това поръчките не могат да се възлагат на кандидати или оференти, които по време на процедурата за възлагане на обществена поръчка попадат в някое от положенията, посочени в член 107 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
vii)
следват се процедурите за възлагане на обществени поръчки, предвидени в членове 53-56.
3. Във всички случаи се прилагат правилата за националност и произход, определени в членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
Член 53
Процедури за възлагане на обществени поръчки за предоставяне на услуги
1. Поръчки за услуги на стойност 300 000 евро или повече се възлагат чрез международна ограничена тръжна процедура след публикуване на обявление за обществена поръчка. Обявлението за обществена поръчка се публикува във всички подходящи медии извън програмната област, като се посочва броят на кандидатите, които ще бъдат поканени да представят оферти, вариращ от четири до осем кандидати, и се гарантира истинска конкуренция.
2. Поръчки за услуги на стойност по-голяма от 60 000 евро, но по-малка от 300 000 евро, се възлагат посредством състезателна процедура на договаряне без публикуване. Бенефициерът се консултира с най-малко трима доставчици на услуги по свой избор и договаря условията на поръчката с един или повече от тях.
Член 54
Процедури за възлагане на обществени поръчки за доставка на стоки
1. Поръчки за доставка на стоки на стойност 300 000 евро или повече се възлагат посредством открита международна тръжна процедура след публикуване на обявление за обществена поръчка във всички подходящи медии извън програмната област.
2. Поръчки за доставка на стоки на стойност 100 000 евро или повече, но по-малка от 300 000 евро, се възлагат посредством открита тръжна процедура, публикувана в програмната област. На всички отговарящи на условията за допустимост оференти трябва да бъдат предоставени същите възможности, както на местните фирми.
3. Поръчки за доставка на стоки на стойност по-голяма от 60 000 евро, но по-малка от 100 000 евро, се възлагат посредством състезателна процедура на договаряне без публикуване. Бенефициерът се консултира с най-малко трима доставчици по свой избор и договаря условията на поръчката с един или повече от тях.
Член 55
Процедури за възлагане на обществени поръчки за строителни работи
1. Поръчки за строителни работи на стойност 5 000 000 евро или повече се възлагат посредством открита международна тръжна процедура или - с оглед на специфичните характеристики на някои строителни работи - посредством ограничена тръжна процедура след публикуване на обявление за обществена поръчка във всички подходящи медии извън програмната област.
2. Поръчки за строителни работи на стойност 300 000 евро или повече, но по-малка от 5 000 000 евро, се възлагат посредством открита тръжна процедура, публикувана в програмната област. На всички отговарящи на условията за допустимост оференти трябва да бъдат предоставени същите възможности, както на местните фирми.
3. Поръчки за строителни работи на стойност по-голяма от 60 000 евро, но по-малка от 300 000 евро, се възлагат посредством състезателна процедура на договаряне без публикуване. Бенефициерът се консултира с най-малко трима предприемачи по свой избор и договаря условията на поръчката с един или повече от тях.
Член 56
Използване на процедура на договаряне
Бенефициерът може да реши да използва процедура на договаряне въз основа само на една оферта в случаите, посочени в членове 266, 268, 270 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012.
Раздел 2
Финансова подкрепа за трети страни
Член 57
Финансова подкрепа за трети страни
1. Ако проектът изисква предоставянето на финансова подкрепа за трети страни, такава може да бъде дадена, при условие че:
а)
всяка трета страна дава адекватни гаранции по отношение на събирането на сумите;
б)
спазени са принципите на пропорционалност, прозрачност, добро финансово управление, равно третиране и недопускане на дискриминация;
в)
предотвратени са конфликти на интереси;
г)
финансовата подкрепа не може да се кумулира или отпуска със задна дата, включва, по принцип, съфинансиране и не може да има за цел или резултат реализирането на печалба за съответната трета страна;
д)
условията за предоставяне на такава подкрепа са строго определени в договора, за да се избегне възможността бенефициерът да действа по своя преценка. По-специално договорът определя категориите лица, които отговарят на условията за подкрепа, критериите за възлагане (включително критериите за определяне на точната сума) и определен списък на различните видове дейност, които могат да получат такава финансова подкрепа;
е)
максималният размер на финансовата подкрепа, която може да бъде платена, не надвишава 60 000 евро за трета страна, с изключение на случаите, когато финансовата подкрепа е основната цел на проекта.
2. Прилагат се правилата за националност и произход, предвидени в членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014. Когато вторично отпуснатите безвъзмездни средства надвишават 60 000 евро, се прилагат mutatis mutandis правилата за участие, определени в член 52, буква б), подточка vi).
ДЯЛ VIII
ПЛАЩАНИЯ, ПРЕДСТАВЯНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОТЧЕТИ, ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ И СЪБИРАНЕ НА ВЗЕМАНИЯ
ГЛАВА 1
Плащания
Член 58
Годишни бюджетни задължения
1. При споделено управление Комисията поема първоначалните бюджетни задължения след приемането на програмата от Комисията съгласно член 5.
2. При непряко управление Комисията поема първоначалните бюджетни задължения след приемането на програмата, след влизането в сила на споразумението за делегиране на задачи по изпълнението на бюджета на международна организация или на партньорска държава по ТГС, посочени в членове 81 и 82.
3. Впоследствие Комисията поема съответните бюджетни задължения не по-късно от 1 май на всяка финансова година. Размерът на годишните бюджетни задължения се определя в съответствие с финансовия план, като се вземат предвид напредъкът на програмата и наличните средства. Комисията уведомява управляващия орган при поемането на годишното бюджетно задължение.
Член 59
Общи правила за плащанията
1. Плащанията към управляващите органи могат да бъдат под формата на предварително финансиране или плащане на окончателното салдо.
2. Открива се банкова сметка в евро, специално предназначена за програмата. Когато плащания от Комисията преминават през банкова сметка, различна от тази на програмата, съответните суми и всички начислени лихви се превеждат в банковата сметка на програмата незабавно и изцяло.
3. На тези суми и всички начислени лихви не се приспадат или удържат суми и не се начисляват специални или други такси с равностоен ефект.
Член 60
Общи правила за изчисляване на предварителното финансиране
1. Всяка финансова година, след като управляващият орган е уведомен за годишното бюджетно задължение, той може да поиска като предварително финансиране изплащането на максимум 80 % от участието на Съюза за текущата финансова година. От втората финансова година към искането за предварително финансиране се прилага предварителният бюджет, обхващащ всички задължения и плащания на управляващия орган за двете счетоводни години след последното одитно становище, посочено в член 68. След като прегледа този доклад, направи оценка на реалните нужди от финансиране на програмата и провери наличните средства, Комисията извършва плащането на цялото или на част от исканото предварително финансиране не по-късно от 60 дни след датата, на която искането за плащане е заведено в Комисията.
2. През текущата финансова година управляващият орган може да поиска изплащането на целия размер или на част от средствата, за които е поето задължение, като допълнително предварително финансиране. Управляващият орган подкрепя искането си с междинен финансов доклад, в който доказва, че действително направените разходи или разходите, които се очаква да бъдат направени преди края на финансовата година, надвишават вече платените предварителни финансирания. Това допълнително плащане съставлява допълнително предварително финансиране освен ако не е одобрено с одитното становище, посочено в член 68.
3. Всяка финансова година от изпълнението на програмата Комисията извършва уравняване на предишните предварителни финансирания според действително направените допустими разходи, така както са одобрени в одитното становище, посочено в член 68, след приемане на отчетите, посочени в член 69, параграф 2. Въз основа на резултатите от горепосоченото уравняване Комисията извършва при необходимост съответните финансови корекции.
Член 61
Прекъсване на срока за плащане
1. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 може да прекъсне срока за плащане по искане за плащане за максимален срок от шест месеца при някое от следните обстоятелства:
а)
вследствие на сведенията, предоставени от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице явни доказателства, които говорят за съществуването на съществен недостатък във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки, когато до него достигне информация, че разходи са свързани с нередност със значителни финансови последици;
в)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на член 77;
г)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на членове 60 и 64.
Управляващият орган може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още три месеца.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, до която се отнасят обстоятелствата, посочени в параграф 1, първа алинея, освен ако не е възможно да се определи частта на съответните разходи. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно уведомява писмено държавата членка, на чиято територия се намира управляващият орган, и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити слага край на прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки. Това прекъсване може да бъде удължено над шест месеца, ако не са взети необходимите мерки.
Член 62
Спиране на плащанията
1. Комисията може да спре всички плащания или част от тях при някое от следните обстоятелства:
а)
налице е сериозен недостатък във връзка с ефективното функциониране на системите за управление и контрол на програмата, който излага на риск участието на Съюза и за чието отстраняване не са били предприети мерки;
б)
съществува сериозно нарушение от страна на участващите държави на задълженията им по член 31;
в)
разходи са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е била отстранена;
г)
налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за оценка и мониторинг;
д)
налице са доказателства, произтичащи от мониторинг, оценка или одит, че програмата не постига резултати в съответствие с графиците, посочени в член 4, и докладваното в съответствие с член 77.
2. Комисията може да реши да спре плащането на цялото предварително финансиране или на част от него, след като даде на управляващия орган възможност да представи своите коментари.
3. Комисията отменя спирането на всички плащания или на част от тях, когато управляващият орган е предприел необходимите мерки, за да даде възможност за отмяна на спирането.
Член 63
Плащания към главни бенефициери
1. Плащанията към главните бенефициери могат да бъдат под една от следните форми:
а)
предварително финансиране;
б)
междинно плащане;
в)
плащане на окончателното салдо.
2. Управляващият орган гарантира, че плащанията към главните бенефициери се извършват във възможно най-кратък срок съгласно подписания договор. Не се приспадат или удържат суми, освен въз основа на подписания договор, и не се начисляват специални такси с равностоен ефект, които биха намалили размера на тези плащания.
Член 64
Плащане на окончателното салдо
1. До 30 септември 2024 г. управляващият орган представя искането за плащане на окончателното салдо, придружено от документите, посочени в член 77, параграф 5.
2. Окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на уравняване на сметките от последната счетоводна година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението в зависимост от това коя дата е по-късна.
Член 65
Изключване от отмяна
1. Засегнатата от отмяната сума се намалява със сумите, които управляващият орган не е бил в състояние да декларира пред Комисията поради:
а)
проекти, спрени поради съдебно производство или административно обжалване със суспензивно действие; или
б)
форсмажорни обстоятелства, които сериозно засягат изпълнението на цялата програма или на част от нея;
в)
прилагане на членове 61 и 62;
2. Управляващият орган който твърди, че са били налице форсмажорни обстоятелства съгласно параграф 1, буква б), доказва преките последствия от форсмажорните обстоятелства върху изпълнението на цялата програма или на част от нея. За целите на параграф 1, букви а) и б) намалението може да бъде поискано веднъж, в случай че спирането или форсмажорните обстоятелства са продължили не повече от една година, или няколко пъти в зависимост от продължителността на форсмажорните обстоятелства или броя на годините между датата на съдебното или административното решение, спиращо изпълнението на проекта, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
3. До 15 февруари управляващият орган предава на Комисията информация относно посочените в параграф 1 изключения за сумата, която е трябвало да бъде декларирана до 31 декември на предходната финансова година.
Член 66
Процедура за отмяна
1. Комисията своевременно уведомява управляващия орган, когато е налице риск от отмяна съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
2. Въз основа на информацията, получена към 15 февруари, Комисията уведомява управляващия орган относно размера на отмяната, до която е довела информацията.
3. Управляващият орган разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която трябва да бъде отменена, или да представи коментари.
4. До 30 юни управляващият орган представя на Комисията изменен финансов план, отразяващ за съответната финансова година въздействието на намаления размер на подкрепата върху тематичните цели или техническата помощ по програмата. Ако планът не бъде представен, Комисията изменя финансовия план, като намалява участието на Съюза за съответната финансова година. Намалението засяга пропорционално тематичните цели и техническата помощ.
5. Комисията изменя решението за приемане на програмата.
Член 67
Използване на еврото
1. Разходите, направени в друга валута, се преизчисляват в евро от управляващия орган и от бенефициера, като използват месечния счетоводен обменен курс на Комисията за един от следните месеци:
а)
месеца, през който са направени разходите;
б)
месеца, през който разходите са представени за проверка в съответствие с член 32, параграф 1;
в)
месеца, през който разходите са докладвани на главния бенефициер.
2. Избраният метод се посочва в програмата и се прилага за цялата продължителност на програмата. За техническата помощ и за проектите могат да се прилагат различни методи.
ГЛАВА 2
Представяне и приемане на отчетите
Член 68
Представяне на отчетите
1. Отчетите на програма се изготвят от управляващия орган. Отчетите са независими и се водят отделно, като обхващат единствено трансакциите, свързани със програмата. Чрез тях се извършва аналитичен мониторинг на програмата по приоритети и техническа помощ.
2. До 15 февруари управляващият орган предоставя в годишния си доклад до Комисията следната финансова информация:
а)
отчетите за предходната счетоводна година;
б)
декларация за управлението, подписана от представителя на управляващия орган в уверение на това, че:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна;
ii)
разходите са използвани по предназначение;
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността на съответните трансакции;
в)
годишно обобщение на осъществения от управляващия орган контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани;
г)
одитно становище относно годишните отчети;
д)
годишен одитен доклад, изготвен от одитния орган, в който се предоставя обобщение на извършените одити, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости както на равнище система, така и за проекти, а също и коригиращите действия, които са предприети или планирани;
е)
приблизителна оценка на разходите, направени от 1 юли до 31 декември на предходната година;
ж)
списъка на проектите, приключени през счетоводната година.
3. Отчетите, посочени в параграф 2, буква а), се представят за всяка програма ивключват на равнището на всеки приоритет и техническа помощ:
а)
направените и платени разходи и реализираните и получени приходи от управляващия орган;
б)
опростените и събраните през счетоводната година суми, сумите, подлежащи на събиране до края на счетоводната година, и неподлежащите на събиране суми.
4. В одитното становище, посочено в параграф 2, буква г), се установява дали отчетите дават вярна и точна представа, дали свързаните с тях трансакции са законосъобразни и редовни и дали съответно въведените системи за контрол функционират. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението, посочена в параграф 2, буква б).
Член 69
Приемане на отчетите
1. Комисията проверява отчетите и уведомява управляващия орган до 31 май на годината, следваща края на счетоводната година, дали приема, че отчетите са пълни, точни и верни.
2. Въз основа на направените допустими разходи, заверени от одитното становище, посочено в член 68, параграф 2, буква г), Комисията уравнява предварителното финансиране.
3. Приемането на отчетите не засяга евентуалното извършване на последващи финансови корекции в съответствие с член 72.
Член 70
Срок за съхранение на отчетните документи
1. Управляващият орган и бенефициерите съхраняват всички документи, свързани с програмата или проект, за срок от пет години от датата на плащането на салдото по програмата. По-специално те съхраняват докладите и удостоверяващите документи, както и отчетите, счетоводните документи и всякакви други документи, свързани с финансирането на програмата (включително всички документи, отнасящи се до възлагането на поръчка) и проектите.
2. Независимо от параграф 1, документацията във връзка с одити, обжалвания, съдебни спорове или подадени искове за вземания, възникнали вследствие на изпълнението на програмата или проекта, се съхранява до приключването на тези одити, обжалвания, съдебни спорове или искове.
ГЛАВА 3
Финансови корекции и събиране
Раздел 1
Финансови корекции
Член 71
Финансови корекции от страна на управляващия орган
1. Управляващият орган на първо място носи отговорност за предотвратяването и разследването на нередностите и за извършването на необходимите финансови корекции и събирането на вземания. В случай на системна нередност управляващият орган разширява своите разследвания, за да обхване всички операции, които потенциално могат да бъдат засегнати.
Управляващият орган прави финансовите корекции, необходими във връзка с единични или системни нередности, открити в проектите, техническата помощ или програмата. Финансовите корекции се изразяват в отмяна на цялото участие на Съюза или на част от него за даден проект или за техническа помощ. Управляващият орган взема предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба и прилага пропорционална финансова корекция. Финансовите корекции се вписват в годишните отчети от управляващия орган за счетоводната година, през която е взето решението за отмяна.
2. Отмененото в съответствие с параграф 1 участие на Съюза може да бъде повторно използвано в рамките на съответната програма при условията, посочени в параграф 3.
3. Отмененото в съответствие с параграф 1 участие не може да бъде повторно използвано за проекта, който е предмет на финансова корекция, или - когато финансовата корекция се извършва за системна нередност - за всеки проект, засегнат от системната нередност.
Член 72
Финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции, като отменя цялото участие на Съюза или част от него в дадена програма и извършва събиране от управляващия орган с цел изключване от финансиране от Съюза на разходи, които са направени в нарушение на приложимото законодателство или са свързани с недостатъци в системите за управление и контрол на програмата, открити от Комисията или от Европейската сметна палата.
2. Дадено нарушение на приложимото законодателство води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани на Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
нарушението е повлияло върху избора на проект или договор за техническа помощ или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се определи това въздействие, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние;
б)
нарушението е повлияло на размера на разходите, декларирани от програмата, или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние.
3. По-специално Комисията прави финансови корекции, когато след извършване на необходимата проверка тя прави някое от следните заключения:
а)
налице е сериозен недостатък в системите за управление и контрол на програмата, който излага на риск вече платеното от Съюза участие в програмата;
б)
управляващият орган не е спазил своите задължения съгласно член 71 преди откриването на процедурата за финансова корекция по настоящия параграф;
в)
разходите, декларирани в годишния или окончателния доклад, са неправомерни и не са коригирани от управляващия орган преди откриването на процедурата за финансова корекция по настоящия параграф.
Комисията основава своите финансови корекции на констатираните отделни случаи на нередности, като отчита дали нередността е системна. Когато не е възможно да се определи точно размерът на неправомерните разходи, Комисията прилага единна ставка или екстраполирана финансова корекция.
4. Когато взема решение относно размера на финансова корекция по параграф 3, Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и сериозността на нередността и степента и финансовите последици от недостатъците в системите за управление и контрол, установени в програмата.
5. Когато Комисията основава позицията си на доклади от одитори, различни от одиторите от нейните служби, тя прави свои собствени заключения относно финансовите последици, след като изслуша управляващия орган и одиторите.
6. Приключването на програма не засяга правото на Комисията да предприеме на по-късен етап финансови корекции спрямо управляващия орган.
7. Критериите за определяне на равнището на финансови корекции, което ще се прилага, и критериите за прилагане на фиксирана ставка или екстраполирана финансова корекция са тези, които са приети в съответствие с Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), и по-специално член 144, както и тези, които се съдържат в Решението на Комисията от 19 декември 2013 г. (13)
Член 73
Процедура
1. Преди да вземе решение за финансова корекция, Комисията уведомява управляващия орган за предварителните заключения от своята проверка и изисква от управляващия орган да представи коментарите си в срок от два месеца.
2. Когато Комисията предлага финансова корекция въз основа на екстраполация или на единна ставка, на управляващия орган се предоставя възможност да докаже чрез проверка на съответната документация, че действителната степен на нередност е по-ниска от преценката на Комисията. Със съгласието на Комисията управляващият орган може да ограничи обхвата на тази проверка до подходяща част или извадка от съответната документация. Освен в надлежно обосновани случаи, срокът, който се предоставя за проверката, не надвишава два месеца след двумесечния срок, посочен в параграф 1.
3. Комисията взема предвид всяко доказателство, представено от управляващия орган в сроковете, посочени в параграфи 1 и 2.
4. В случай че управляващият орган не приеме предварителните заключения на Комисията, управляващият орган се кани на изслушване от Комисията с цел да се гарантира, че цялата информация, която е от значение, и всички коментари са налице като основа за заключенията на Комисията относно прилагането на финансовата корекция.
5. В случай на споразумение и без да се засяга параграф 6, управляващият орган може да използва отново отмененото участие за съответната програма в съответствие с член 71, параграф 2.
6. С оглед на извършване на финансови корекции Комисията взема решение в срок от шест месеца от датата на изслушването или от датата на получаване на допълнителна информация, когато управляващият орган се съгласи да представи такава допълнителна информация след изслушването. Комисията взима предвид цялата информация и коментарите, предоставени в хода на процедурата. Ако не се проведе изслушване, шестмесечният период започва да тече два месеца след датата на писмото покана за изслушването, изпратено от Комисията.
7. Когато Комисията или Европейската сметна палата установи нередности, които показват сериозен недостатък в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, произтичащата от това финансова корекция води до намаляване на участието на Съюза.
Първа алинея не се прилага в случай на сериозен недостатък в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, който преди датата на установяването от Комисията или Европейската сметна палата:
а)
е бил идентифициран в декларацията за управлението, годишния контролен доклад или одитното становище, представени на Комисията в съответствие с член 68, или в други одитни доклади на одитния орган, представени на Комисията, и са били предприети подходящи мерки; или
б)
е бил предмет на подходящи коригиращи мерки от страна на управляващия орган.
Оценката на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол се основава на приложимото право към момента на подаване на съответните декларации за управлението, годишни контролни доклади и одитни становища.
Когато взема решение относно финансова корекция, Комисията:
а)
зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и значимостта на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол и техните финансови отражения върху бюджета на Съюза;
б)
за целите на прилагането на единна ставка или екстраполирана корекция, изключва неправомерните разходи, установени преди това от управляващия орган, които са били подложени на корекция в отчетите и разходите - предмет на текуща оценка за тяхната законосъобразност и редовност;
в)
взема предвид единната ставка или екстраполираните корекции, приложени към разходите от управляващия орган за други сериозни недостатъци, установени от управляващия орган, при определянето на остатъчния риск за бюджета на Съюза.
Раздел 2
Събиране
Член 74
Финансови отговорности и събиране.
1. Управляващият орган носи отговорност за събирането на неправомерно изплатени суми.
2. В случай че събирането се отнася до нарушение на правни задължения от страна на управляващия орган, произтичащи от настоящия регламент и от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, управляващият орган носи отговорност за възстановяването на съответните суми към Комисията.
3. В случай че събирането се отнася до системни пропуски в системите за управление и контрол на програмата, управляващият орган носи отговорност за възстановяването на съответните суми на Комисията в съответствие с разпределението на задълженията между участващите държави, определено в програмата.
4. В случай че събирането се отнася до дълг на бенефициер, установен в държава членка, или управляващият орган не успее да събере вземането, държавата членка, в която се намира въпросният бенефициер, извършва плащането на дълга на управляващия орган, преди да се обърне към бенефициера.
5. В случай че събирането се отнася до дълг на бенефициер, установен в партньорска държава по ТГС, и управляващият орган не успее да събере вземането, степента на отговорност на партньорската държава по ТГС, в която се намира въпросният бенефициер, е определената в съответните споразумения за финансиране, посочени в членове 8 и 9.
Член 75
Възстановяване на суми към управляващия орган
1. Управляващият орган събира от главния бенефициер неправомерно изплатените суми заедно с лихвите за просрочени плащания. Съответните бенефициери възстановяват на главния бенефициер неправомерно изплатените суми съгласно споразумението за партньорство, подписано между тях. Ако главният бенефициер не успее да осигури възстановяване на сумите от съответния бенефициер, управляващият орган уведомява официално бенефициера да възстанови сумите на главния бенефициер. Ако съответният бенефициер не възстанови сумите, управляващият орган предявява искане към участващата държава, в която е установен съответният бенефициер, да възстанови неправомерно изплатените суми в съответствие с член 74, параграфи 2-5.
2. Управляващият орган проявява надлежно усърдие, за да гарантира възстановяване на средствата по нарежданията за събиране на вземания с подкрепа от участващите държави. По-специално управляващият орган гарантира, че вземането е безспорно, ликвидно и дължимо. Когато управляващият орган възнамерява да се откаже изцяло или частично от събирането на установено вземане, той гарантира, че отказът е правомерен и съответства на принципите на добро финансово управление и пропорционалност. Решението за отказ трябва да се представи на съвместния комитет за мониторинг за предварително одобрение.
3. Управляващият орган информира Комисията за всички стъпки, предприети за събиране на дължимите суми. Комисията може по всяко време да поеме задачата за събиране на сумите директно от бенефициера или от съответната участваща държава.
4. Досието, предадено на участваща държава или на Комисията, съдържа всички документи, необходими за събирането, както и доказателства за стъпките, предприети от управляващия орган за събиране на дължимите суми.
5. Сключените от управляващия орган договори съдържат клауза, чрез която Комисията или участващата държава, в която е установен бенефициерът, събира всички суми, дължими на управляващия орган, ако последният не успее да ги събере.
Член 76
Възстановяване на суми на Комисията
1. Всяко възстановяване на суми, дължими на Комисията, се извършва преди падежа, указан в нареждането за събиране. Падежът е 45 дни от датата на издаване на дебитното известие.
2. Всяко забавяне на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече от падежа и приключва на датата на действителното плащане. Процентът на тази лихва е три и половина пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните ѝ операции за рефинансиране в първия работен ден от месеца на падежа. Суми, които подлежат на възстановяване, могат да бъдат прихванати от суми от всякакъв вид, които се дължат на бенефициера или участваща държава. Това не засяга правото на страните да се споразумеят за плащане на вноски.
ДЯЛ IХ
ДОКЛАДВАНЕ, МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
Член 77
Годишни доклади на управляващия орган
1. До 15 февруари управляващият орган предоставя на Комисията годишен доклад, одобрен от съвместния комитет за мониторинг. Този годишен доклад включва техническа част и финансова част, обхващащи предходната счетоводна година.
2. Техническата част описва:
а)
напредъка, постигнат при изпълнението на програмата и нейните приоритети;
б)
подробен списък на подписаните договори, както и списък на подбраните проекти, по които все още не са сключени договори, включително резервните списъци;
в)
извършените дейности за техническа помощ;
г)
мерките, предприети за мониторинг и оценка на проекти, резултатите от тях и предприетите действия за справяне с установените проблеми;
д)
осъществените информационни и комуникационни дейности.
3. Финансовата част се изготвя в съответствие с член 68, параграф 2.
4. Освен това годишният доклад съдържа дейностите, предвидени да бъдат изпълнени през следващата счетоводна година. Това включва:
а)
актуализирана одитна стратегия;
б)
работната програма, финансовия план и планираното използване на техническа помощ;
в)
годишния план за мониторинг и оценка в съответствие с член 78, параграф 2;
г)
годишния план за информационни и комуникационни дейности в съответствие с член 79, параграф 4.
5. До 30 септември 2024 г. управляващият орган представя на Комисията окончателен доклад, одобрен от съвместния комитет за мониторинг. Окончателният доклад съдържа mutatis mutandis информацията, изисквана съгласно параграфи 2 и 3 по-горе, за последната счетоводна година и за целия срок на програмата.
Член 78
Мониторинг и оценка
1. Мониторингът и оценката на програмата целят подобряване на качеството на нейното оформяне и изпълнение, както и оценяване и подобряване на нейната съгласуваност, ефективност, ефикасност и въздействие. Констатациите от мониторинга и оценките се вземат предвид в цикъла на програмиране и изпълнение.
2. Програмата включва примерен план за мониторинг и оценка за целия срок на програмата. Всяка програма съставя впоследствие годишен план за мониторинг и оценка, който се изпълнява от управляващия орган в съответствие с насоките и методиката за оценка на Комисията. Годишният план се предоставя на Комисията не по-късно от 15 февруари.
3. Освен ежедневния мониторинг управляващият орган извършва мониторинг на програмата и проекта с оглед на постигането на резултати.
4. Комисията има достъп до всички доклади за мониторинг и оценка.
5. Комисията може във всеки момент да стартира оценка или мониторинг на програмата или на част от нея. Резултатите от тези действия, които се съобщават на съвместния комитет за мониторинг и на управляващия орган на съответната програма, могат да доведат до корекции в програмата.
ДЯЛ X
ВИДИМОСТ
Член 79
Видимост
1. Основната отговорност за това да осигурят разпространението на подходяща информация сред обществеността следва да бъде както на управляващия орган, така и на бенефициерите.
2. Управляващият орган и бенефициерите гарантират съответна видимост на участието на Съюза в програми и проекти с цел да се засили осведомеността на обществото относно действията на Съюза и да се създаде последователен облик на подкрепата на Съюза във всички участващи държави.
3. Управляващият орган гарантира, че неговата стратегия за видимост и мерките за видимост, предприети от бенефициерите, съответстват на насоките на Комисията.
4. В програмата се включват комуникационната стратегия за целия срок на програмата и примерен план за информационните и комуникационните дейности през първата година, включително мерки за осигуряване на видимост. Всяка програма съставя впоследствие годишен план за информационни и комуникационни дейности, който се изпълнява от управляващия орган. Посоченият план се предоставя на Комисията не по-късно от 15 февруари.
ТРЕТА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
НЕПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ С МЕЖДУНАРОДНИ ОРГАНИЗАЦИИ
Член 80
Международни организации като управляващ орган
1. Участващите държави могат да предложат програмата да се управлява от международна организация.
2. Само международни организации по смисъла на член 43 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 могат да бъдат предложени за управляващ орган.
3. Международната организация трябва да отговаря на изискванията, определени в член 60 от Регламент (ЕС) № 966/2012.
4. Преди Комисията да приеме дадена програма, тя получава доказателства, че са изпълнени изискванията, посочени в параграф 3.
Член 81
Правила, приложими към програми, управлявани от международна организация
1. Комисията и международната организация сключват споразумение, в което подробно се описват правилата, приложими към програмата. В случай че програмата участва във финансов инструмент съгласно член 42, се спазват условията и изискванията за докладване, посочени в член 140 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Разпоредбите, които се съдържат във втора част, се прилагат към програми, управлявани от международна организация, освен ако в споразумението, посочено в параграф 1, е предвидено друго.
ДЯЛ II
НЕПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ С ПАРТНЬОРСКА ДЪРЖАВА ПО ТГС
Член 82
Партньорски държави по ТГС като управляващ орган
1. Участващите държави могат да предложат програмата да се управлява от партньорска държава по ТГС.
2. Естеството на задачите, възложени на посочената партньорска държава по ТГС, се определят в споразумение, подписано от Комисията и партньорската държава по ТГС, съгласно разпоредбите относно непрякото управление, съдържащи се в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012.
3. В споразумението, посочено в параграф 2, подробно се описват правилата, приложими за програмата. По-специално в споразумението се определят разпоредбите от втора част, които се прилагат с оглед на естеството на задачите, възложени на управляващия орган, и съответните суми.
ЧЕТВЪРТА ЧАСТ
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 83
Преходни разпоредби
Регламент (ЕО) № 951/2007 на Комисията (14) продължава да се прилага спрямо правните актове и задълженията по изпълнение на бюджета за финансовите години, предхождащи 2014 г.
Член 84
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 август 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 897/2014
(2014. gada 18. augusts),
ar ko paredz īpašus noteikumus to pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai, kuras finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (1), un jo īpaši tās 12. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 236/2014, ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (2), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Viena no Regulas (ES) Nr. 232/2014 darbības jomām ir sadarbība starp vienu vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām partnervalstīm, kuras definētas Regulas I pielikumā, un/vai Krievijas Federāciju, no otras puses, kas norisinās gar attiecīgo Savienības ārējās robežas kopīgo daļu nolūkā uzlabot pārrobežu sadarbību.
(2)
Regulā (ES) Nr. 236/2014 ietverti noteikumi tādas palīdzības īstenošanai, kas ir kopīga visiem ārējās darbības instrumentiem.
(3)
Regulā (ES) Nr. 232/2014 noteikts, ka jāpieņem īstenošanas noteikumi, ar ko nosaka īpašus noteikumus pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai. Šajos noteikumos citu starpā iekļaujami noteikumi par līdzfinansējuma līmeni un metodēm; kopīgu darbības programmu saturu, sagatavošanu, grozīšanu un slēgšanu; par to, kāda nozīme un funkcijas ir programmas struktūrām, tostarp par to stāvokli, efektīvu identifikāciju, pārskatatbildību un atbildību, pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu un nosacījumiem attiecībā uz Savienības atbalsta tehnisko un finanšu pārvaldību; līdzekļu atgūšanas procedūrām visās iesaistītajās valstīs; uzraudzību un novērtēšanu; atpazīstamības veicināšanas un informatīviem pasākumiem; dalītu un tiešu pārvaldību.
(4)
Regulas (ES) Nr. 232/2014 9. panta 1. punktā paredzētajā plānošanas dokumentā nosaka pārrobežu sadarbības stratēģiskos mērķus un prioritātes, un šajā sadarbībā gaidāmos indikatīvos rezultātus; tajā ietverts arī izstrādājamo kopīgo darbības programmu saraksts.
(5)
Pārrobežu sadarbība būtu jāīsteno ar daudzgadu kopīgu darbības programmu palīdzību, ietverot sadarbību attiecībā uz konkrētu robežu vai robežu grupu un nosakot daudzgadu prioritātes, ar ko īsteno saskanīgu tematisku mērķu kopumu un ko var īstenot ar Savienības atbalstu.
(6)
Nepieciešams pieņemt īstenošanas noteikumus, kuros būtu paredzēti sīki izstrādāti noteikumi to pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai, ko finansē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, vienlaikus ļaujot programmā iesaistītām valstīm saglabāt noteiktu elastību attiecībā uz konkrētu programmu organizācijas un īstenošanas sīki izstrādāto kārtību atkarībā no programmas specifiskā rakstura. Pamatojoties uz šo principu, un saskaņā ar regulu iesaistītajām valstīm kopīgi vajadzētu iesniegt Komisijai priekšlikumus par kopīgām darbības programmām pieņemšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 4. punktu.
(7)
Ņemot vērā, ka programmas lēmumu pieņemšanas struktūrās piedalās visas iesaistītās valstis, bet programmas īstenošana parasti tiek uzticēta vadošai iestādei, kura atrodas vienā no dalībvalstīm, ir jāpieņem noteikumi, ar ko reglamentē organizatorisko struktūru attiecībā uz vadošās iestādes funkcijām un funkciju sadalījumu katrā struktūrā un starp visām struktūrām, kuras veido programmas struktūru.
(8)
Balstoties uz 2007.-2013. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, Komisija automātiski neuzņemsies galīgo atbildību par līdzekļu atgūšanu partnervalstīs. Tāpēc īstenošanas noteikumos ir ietverti jauni noteikumi, ar kuriem iesaistītajām valstīm piešķir lielāku atbildību attiecībā uz pārvaldību, kontroli un revīziju. Programmās būs jānosaka programmu pārvaldības un kontroles sistēmas, balstoties uz šiem noteikumiem. Partnervalstīm būs jāpalīdz vadošajām iestādēm programmu īstenošanā, izveidojot valstu iestādes, kontroles kontaktpunktus un revidentu grupu.
(9)
Ja nepieciešams, iesaistītās valstis un vadošā iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 8. punktu savstarpēji noslēdz nolīgumus, lai noteiktu noteikumus, kas nav iekļauti ar partnervalstīm vai Krievijas Federāciju parakstītajos finansēšanas nolīgumos.
(10)
Balstoties uz 2007.-2013. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, dotāciju piešķiršanas procedūras un noteikumi, ko izstrādājusi Komisija ārējām darbībām, vairs nebūs obligāti. Programmu īstenošanā būtu jāļauj piemērot procedūras, ko izstrādājušas iesaistītās valstis, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti šajā regulā izvirzītie konkrētie standarti.
(11)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 7. panta 7. punktu regulā noteikto finansējumu var apvienot ar finansējumu, kas noteikts saskaņā ar citām Savienības regulām. Tas ļaus pārvietot saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014 piešķirto finansējumu citām programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 (3). Līdzvērtīgs noteikums ietverts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 231/2014 (4) attiecībā uz finansējuma pārvietošanu programmām, ko finansē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, lai attiecinātu pēdējās minētās regulas atbalsta saņēmēju piedalīšanos pārrobežu sadarbības programmās, uz kurām attiecas šī regula. Šie jaunie noteikumi vienkāršos pārvaldības procedūras attiecīgo valstu dalībai programmās.
(12)
Tā kā programmas parasti īsteno dalītā pārvaldībā, pārvaldības un kontroles sistēmām būtu jāatbilst Savienības noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES, Euratom) NR. 966/2012 (5), Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 1268/2012 (6), kā arī Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (7). Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami programmu īstenošanas laikā.
(13)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulu (ES) Nr. 232/2014 izveidotā komiteja.
(14)
Lai programmas varētu plānot un īstenot savlaicīgi, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
PIRMĀ DAĻA
PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 232/2014 12. pantā un Regulas (ES) Nr. 236/2014 6. panta 2. punktā.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“programma” ir kopīga darbības programma Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta nozīmē;
b)
“iesaistītās valstis” ir visas ES dalībvalstis, pārrobežu sadarbības partnervalstis un visas tās Eiropas Ekonomikas zona valstis, kas piedalās programmā;
c)
“plānošanas dokuments” ir Regulas (ES) Nr. 232/2014 9. panta 1. punktā minētais dokuments, kurā nosaka stratēģiskos mērķus, programmu sarakstu, to indikatīvo daudzgadu piešķīrumu un ģeogrāfisko attiecināmību;
d)
“programmas darbības teritorija” ir pamatteritorija, tai piekļaujošās teritorijas, lieli sociālas, ekonomiskas vai kultūras nozīmes centri un teritoriālās vienības, kas minēti Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta attiecīgi 3. un 4. punktā;
e)
“pamatteritorijas” ir teritoriālās vienības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 1. punktā, un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā noteikto ģeogrāfisko vienību un Eiropas Ekonomikas zona valstu pierobežas teritorijas, kā tas noteikts plānošanas dokumentā;
f)
“piekļaujošās teritorijas” ir teritoriālās vienības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 2. punktā, un tās teritorijas, kas piekļaujas Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā noteikto ģeogrāfisko vienību un Eiropas Ekonomikas zona valstu pamatteritorijai;
g)
“apvienotā uzraudzības komiteja” ir apvienotā komiteja, kas atbild par programmas īstenošanas uzraudzību;
h)
“vadošā iestāde” ir iestāde vai struktūra, ko par programmas pārvaldības atbildīgo pilnvaro iesaistītās valstis;
i)
“valsts iestāde” ir iestāde, ko pilnvaro katra iesaistītā valsts un kam ir galīgā atbildība par vadošās iestādes atbalsta nodrošināšanu programmas īstenošanā savā teritorijā;
j)
“apvienotais tehniskais sekretariāts” ir struktūra, ko izveido iesaistītās valstis, lai palīdzētu programmas struktūrām;
k)
“finanšu instrumenti” ir Savienības pasākumi finanšu atbalstam, ko piešķir kā papildinājumu, lai sasniegtu vienu vai vairākus no Savienības īpašajiem politikas mērķiem. Šādi instrumenti var būt kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi, aizdevumi vai garantijas vai citi riska dalīšanas instrumenti, un attiecīgos gadījumos tos var apvienot ar dotācijām;
l)
“pārrobežu sadarbības partnervalstis” ir valstis un teritorijas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 232/2014 I pielikumā, Krievijas Federācija un atbalsta saņēmēji, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 231/2014 I pielikumā, ja pēdējā minētajā gadījumā ir līdzfinansējums;
m)
“pārkāpums” ir jebkurš finansēšanas nolīguma, līguma vai piemērojama tiesību akta pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts programmas īstenošanā, un kas rada vai varētu radīt kaitējumu Savienības budžetam, sedzot no Savienības budžeta nepamatotu izdevumu daļu;
n)
“Savienības ieguldījums” ir tā daļa no programmas vai projekta attiecināmajiem izdevumiem, ko finansē Savienība;
o)
“nolīgums” ir jebkurš publiskais iepirkums vai dotāciju līgums, kas noslēgts programmas ietvaros;
p)
“lieli infrastruktūras projekti” ir projekti, kas aptver tādu darbu, pasākumu vai pakalpojumu kopumu, kuri paredzēti nedalāmas konkrēta rakstura funkcijas izpildei ar skaidri noteiktiem kopīgu interešu mērķiem, lai īstenotu ieguldījumus, kas rada pārrobežu ietekmi un ieguvumus, un kuru budžeta daļa vismaz 2,5 miljonu euro apmērā ir piešķirta infrastruktūras iegūšanai;
q)
“starpniekstruktūra” ir jebkura publiska vai privāta struktūra, kas darbojas vadošās iestādes pakļautībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus saistībā ar atbalsta saņēmēju projekta īstenošanas darbībām;
r)
“līgumslēdzējs” ir fiziska vai juridiska persona, ar kuru ir noslēgts iepirkuma līgums;
s)
“atbalsta saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, ar kuru ir parakstīts dotāciju līgums;
t)
“grāmatvedības gads” ir laikposms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, izņemot pirmo grāmatvedības gadu, kad tas ir laikposms no izdevumu attiecināmības sākuma datuma līdz 2015. gada 30. jūnijam. Pēdējais grāmatvedības gads ir no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. septembrim. Ja ir netieša pārvaldība ar starptautisku organizāciju regulas 80. panta nozīmē, tad grāmatvedības gads ir finanšu gads;
u)
“finanšu gads” ir laikposms no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
OTRĀ DAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
I SADAĻA
VISPĀRĒJĀ ĪSTENOŠANAS SHĒMA
1. NODAĻA
Programmas
3. pants
Sagatavošana
Katru programmu sagatavo, visām iesaistītajām valstīm kopīgi vienojoties saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, plānošanas dokumentu un šo regulu.
4. pants
Saturs
Katrā programmā jo īpaši iekļauj šādu informāciju:
1.
Ievads. Īss programmas sagatavošanas posmu apraksts, iekļaujot informāciju par pārrunām un darbībām iesaistīto valstu un citu ieinteresēto personu iesaisti programmas sagatavošanā.
2.
Programmas darbības teritorijas apraksts:
a)
pamatteritorijas - to attiecināmo teritoriālo vienību saraksts, kas iekļautas plānošanas dokumentā, un attiecīgos gadījumos jebkurš paplašinājums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 4. punktu un saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajām prasībām;
b)
piekļaujošās teritorijas, ja tādas ir - piekļaujošo teritoriju saraksts, pamatojums to iekļaušanai saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajām prasībām un nosacījumi šo teritoriju dalībai programmā, kā to lēmušas iesaistītās valstis;
c)
lieli sociālas, ekonomiskas vai kultūras nozīmes centri, kas minēti Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 3. punktā, ja tādi ir - centru saraksts prioritārā secībā, pamatojums to iekļaušanai saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajām prasībām un nosacījumi šo centru dalībai programmā, kā to lēmušas iesaistītās valstis;
d)
programmas darbības teritorijas karte, kurā minēts katras teritoriālās vienības nosaukums un attiecīgā gadījumā savstarpēji nošķirtas a), b) un c) apakšpunktā minētās teritoriālās vienības;
e)
papildus programmas darbības teritorijas aprakstam attiecīgā gadījumā programmā jānorāda nodoms izmantot Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 5. punktu saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajiem nosacījumiem.
3.
Programmas stratēģija:
a)
programmas stratēģijas apraksts, tostarp izvēlētie tematiskie mērķi un atbilstošās prioritātes saskaņā ar plānošanas dokumenta noteikumiem;
b)
izvēlētās stratēģijas pamatojums, kas balstīts uz:
-
programmas darbības teritorijas sociāli ekonomiskās un vides situācijas analīzi, norādot stiprās un vājās puses, un no šīs analīzes izrietošajām vidēja termiņa vajadzībām,
-
iepriekšējās pārrobežu programmās gūtās pieredzes aprakstu,
-
informāciju par programmas saskaņotību ar citām Savienības finansētām programmām attiecīgajās valstīs un reģionos un analīzi par programmas saskaņotību ar valstu un reģionālajām stratēģijām un politiku - šai informācijai jābūt balstītai uz konsultācijām ar plašāku ieinteresēto pušu loku,
-
risku analīzi un novēršanas pasākumiem;
c)
objektīvi pārbaudāmu rādītāju apraksts, jo īpaši:
-
paredzamie rezultāti katrai prioritātei un atbilstošie rezultātu rādītāji, norādot atsauces vērtību un mērķvērtību,
-
īstenošanas rādītāji katrai prioritātei, tostarp skaitliski izteikta mērķvērtība, kas, paredzams, veicinās rezultātu sasniegšanu;
d)
attiecīgos gadījumos apraksts par to, kādā veidā iekļaut šādus pārnozaru jautājumus: demokrātija un cilvēktiesības, vides ilgtspēja, dzimumu līdztiesība un HIV/AIDS.
4.
Kompetento un vadošo iestāžu pilnvarošana un struktūra:
a)
apvienotās uzraudzības komitejas sastāvs un uzdevumi;
b)
vadošā iestāde un tās izraudzīšanās process;
c)
visu iesaistīto valstu valsts iestādes, jo īpaši katras iesaistītās valsts iestāde, kas minēta 20. un 31. pantā, un attiecīgos gadījumos atbalsta struktūras, ja tās nav tādas, kas minētas šā panta e) un f) apakšpunktā;
d)
apvienotā tehniskā sekretariāta izveides procedūra, un, ja tādas ir, filiāles un to uzdevumi;
e)
revīzijas iestāde un revidentu grupas locekļi;
f)
struktūra vai struktūras, kas pilnvarotas kā kontroles kontaktpunkti visās iesaistītajās valstīs, un tās/to uzdevumi saskaņā ar 32. pantu.
5.
Programmas īstenošana:
a)
vadības un kontroles sistēmu apraksta kopsavilkums saskaņā ar 30. pantu;
b)
programmas īstenošanas grafiks;
c)
projektu atlases procedūru apraksts saskaņā ar 30. pantu;
d)
katrai prioritātei paredzētā atbalsta būtības apraksts saskaņā ar 38. pantu, tai skaitā to projektu saraksts, kurus atlasa, izmantojot tiešās piešķiršanas procedūru vai ieguldījumus finanšu instrumentos. Iekļaujams ir arī aptuvens grafiks to projektu atlasei, ko finansēs saskaņā ar 41. pantu;
e)
plānotās tehniskās palīdzības izmantošanas apraksts un piemērojamo līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru apraksts;
f)
uzraudzības un novērtēšanas sistēmu apraksts, iekļaujot aptuvenu uzraudzības un novērtēšanas plānu visam programmas darbības laikam;
g)
saziņas stratēģija visam programmas darbības laikposmam un aptuvens informācijas un saziņas plāns pirmajam gadam;
h)
informācija par to, kā tiek izpildītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (8) noteiktās normatīvās prasības;
i)
aptuvens finanšu plāns ar divām tabulām (bez sadalījuma pa iesaistītajām valstīm):
-
tabula, kurā norādītas ikgadējās provizoriskās finanšu apropriācijas saistībām un maksājumi, kas no Savienības prognozēti katra tematiskā mērķa un tehniskās palīdzības atbalstam. Pirmā gada apropriācijās iekļaujamas izmaksas sagatavošanas darbībām saskaņā ar 16. pantu,
-
tabula, kurā norādītas provizoriskās finanšu apropriāciju summas, ko atbalstam sniedz Savienība, un līdzfinansējums visam plānošanas laikposmam katram tematiskajam mērķim un tehniskajai palīdzībai;
j)
noteikumi izdevumu attiecināmībai, kas minēti 48. un 49. pantā;
k)
saistību sadalījums iesaistīto valstu vidū saskaņā ar 74. pantu;
l)
noteikumi par līdzfinansējuma pārvietošanu, izmantošanu un uzraudzību;
m)
to IT sistēmu apraksts, kuras izmantos ziņošanai un datorizētas informācijas apmaiņai starp vadošo iestādi un Komisiju;
n)
valoda(-as), kas pieņemtas programmā saskaņā ar 7. pantu.
5. pants
Pieņemšana
1. Viena gada laikā pēc plānošanas dokumenta apstiprināšanas iesaistītās valstis kopīgi iesniedz Komisijai programmas priekšlikumu ar visiem 4. pantā minētajiem elementiem. Pirms iesniegšanas Komisijai iesaistītās valstis rakstveidā apstiprina savu piekrišanu programmas saturam.
2. Komisija pārbauda, ka programmā ir ietverti visi 4. pantā minētie elementi. Komisija novērtē programmas atbilstību Regulas (ES) Nr. 232/2014 prasībām, plānošanas dokumentam, šai regulai un citiem ar programmu saistītajiem Savienības tiesību aktiem. Novērtējumā jo īpaši ņem vērā:
a)
analīzes kvalitāti, tās atbilstību ierosinātajām prioritātēm un citām Savienības finansētām programmām;
b)
finanšu plāna precizitāti;
c)
atbilstību Direktīvas 2001/42/EK prasībām.
3. Trīs mēnešu laikā pēc programmas iesniegšanas datuma Komisija sniedz piezīmes un pieprasa nepieciešamo pārskatīšanu. Divu mēnešu laikā pēc Komisijas pieprasījuma iesaistītās valstis sniedz visu nepieciešamo informāciju. Sešu mēnešu laikā pēc programmas iesniegšanas datuma Komisija apstiprina programmu, ja Komisijas visas piezīmes ir tikušas ņemtas vērā. Komisija var pagarināt minētos termiņus atkarībā no tā, kāda ir pieprasītās pārskatīšanas būtība.
4. Katru programmu Komisija pieņem visam programmas darbības laikam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 4. punktu.
6. pants
Pielāgojumi un pārskatīšana
1. Programmas pielāgojumus, kas būtiski neietekmē programmas būtību un mērķus, uzskata par nebūtiskiem. Jo īpaši:
a)
kopējās izmaiņas, kas nepārsniedz 20 % no sākotnēji piešķirtā Savienības ieguldījuma katram tematiskajam mērķim vai tehniskajai palīdzībai, vai kas izriet no grozījumiem saskaņā ar 2. punktu un ir saistītas ar pārvietošanu starp tematiskajiem mērķiem vai pārvietošanu no tehniskās palīdzības uz tematiskajiem mērķiem;
b)
kopējās izmaiņas, kas nepārsniedz 20 % no sākotnēji piešķirtā Savienības ieguldījuma katram tematiskajam mērķim, vai kas izriet no grozījumiem saskaņā ar 2. punktu un ir saistītas ar pārvietošanu no tematiskajiem mērķiem uz tehnisko palīdzību;
Šā punkta a) apakšpunktā minētās izmaiņas programmas finanšu plānā tieši var veikt vadošā iestāde, iepriekš saņemot apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinājumu. Vadošā iestāde informē Komisiju par visām šādām izmaiņām, vēlākais, nākamajā ikgadējā ziņojumā, un sniedz Komisijai visu nepieciešamo papildinformāciju.
Ja programmas finanšu plānā tiek veiktas b) apakšpunktā minētās izmaiņas, vadošā iestāde iepriekš iegūst gan apvienotās uzraudzības komitejas, gan Komisijas apstiprinājumu.
2. Pamatojoties uz apvienotās uzraudzības komitejas pamatotu prasību vai pēc Komisijas iniciatīvas pēc tam, kad tā ir apspriedusies ar apvienoto uzraudzības komiteju, programmas var pārskatīt šādu apstākļu rezultātā:
a)
plānošanas dokumenta pārskatīšana;
b)
lielas sociāli ekonomiskas izmaiņas vai būtiskas izmaiņas programmas darbības teritorijā;
c)
īstenošanas grūtības;
d)
izmaiņas finanšu plānā, kas pārsniedz 1. punktā minēto pieļaujamo maksimālo robežu, vai jebkuras izmaiņas, kas ievērojami ietekmē programmas būtību un mērķus;
e)
revīzijas, uzraudzības un novērtēšanas gadījumā.
3. Programmu pārskatīšanas pieprasījumi ir pienācīgi pamatoti un atspoguļo prognozēto ietekmi, ko programmā radīs izmaiņas.
4. Komisija novērtē saskaņā ar 2. un 3. punktu sniegto informāciju. Ja Komisija sniedz piezīmes, vadošā iestāde iesniedz Komisijai visu nepieciešamo papildinformāciju. Piecu mēnešu laikā pēc pārskatīšanas pieprasījuma iesniegšanas Komisija to apstiprina, ja visas tās piezīmes ir tikušas pienācīgi ņemtas vērā.
5. Jebkuru programmas pārskatīšanu šā panta 2. punktā vai regulas 66. panta 5. punktā minētajos gadījumos pieņem ar Komisijas lēmumu, un tam var būt nepieciešami grozījumi 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos.
7. pants
Valodu lietojums
1. Katrā programmā darba valoda ir viena vai vairākas no Savienības oficiālajām valodām. Iesaistītās valstis papildus var arī lemt kā darba valodu izmantot citas oficiālās valodas, kas nav Savienības oficiālās valodas. Darba valodas izvēli norāda programmā saskaņā ar 4. pantu.
2. Lai ņemtu vērā programmu partnerības aspektu, atbalsta saņēmēji visus dokumentus, kas attiecas uz to projektu, vadošajai iestādei var iesniegt savas valsts valodā, ar nosacījumu, ka šī iespēja programmā ir konkrēti minēta un ka apvienotā uzraudzības komiteja ar vadošās iestādes starpniecību nodrošina vajadzīgo mutisko un rakstisko tulkošanu.
3. Mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksas visām valodām, kas izvēlētas programmā, sedz no tehniskās palīdzības budžeta programmas līmenī, vai no katra atsevišķā projekta budžeta projekta līmenī.
2. NODAĻA
Finansēšanas nolīgumi
8. pants
Finansēšanas nolīgumi ar pārrobežu sadarbības partnervalstīm
1. Komisija noslēdz finansēšanas nolīgumus ar katru no pārrobežu sadarbības partnervalstīm. Finansēšanas nolīgumus var parakstīt arī pārējās iesaistītās valstis un vadošā iestāde vai valsts, kurā darbojas vadošā iestāde.
2. Finansēšanas nolīgumus paraksta ne vēlāk kā līdz tā gada beigām, kas seko gadam, kurā Komisija pieņēmusi lēmumu par programmas pieņemšanu. Tomēr tad, ja programmā iesaistīta vairāk nekā viena pārrobežu sadarbības partnervalsts, līdz minētā termiņa beigām visas puses paraksta vismaz vienu finansēšanas nolīgumu. Pārējās pārrobežu sadarbības partnervalstis var parakstīt savus attiecīgos finansēšanas nolīgumus pēc tam. Kamēr finansēšanas nolīgums nav stājies spēkā, programmas ārējo komponenti ar attiecīgo pārrobežu sadarbības partnervalsti uzsākt nevar. Ja programmu līdzfinansē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 231/2014 noteikumiem un ja ir vairāk nekā viena pārrobežu sadarbības partnervalsts, visas puses paraksta vismaz vienu finansēšanas nolīgumu ar vienu no Regulas (ES) Nr. 232/2014 I pielikuma sarakstā minētajām iesaistītajām partnervalstīm vai Krievijas Federāciju ne vēlāk kā līdz tā gada beigām, kas seko gadam, kurā Komisija pieņēmusi lēmumu par programmas pieņemšanu.
9. pants
Finansēšanas nolīgumi ar pārrobežu sadarbības partnervalstīm, kas nodrošina līdzfinansējumu
1. Ja pārrobežu sadarbības partnervalsts nodrošinātais līdzfinansējums tiek pārvests vadošajai iestādei, tad regulas 8. pantā minēto finansēšanas nolīgumu paraksta arī pārējās iesaistītās dalībvalstis un pārrobežu sadarbības partnervalstis, kā arī vadošā iestāde vai valsts, kurā darbojas vadošā iestāde.
2. Šajā finansēšanas nolīgumā ietver noteikumus, kas attiecas uz pārrobežu sadarbības partnervalsts līdzfinansējumu, tādus kā:
a)
summa;
b)
paredzētais izlietojums un tā nosacījumi, tai skaitā pieteikšanās nosacījumi;
c)
maksājumu veikšanas kārtība;
d)
finanšu pārvaldība;
e)
lietvedība;
f)
ziņošanas pienākumi;
g)
pārbaudes un kontroles;
h)
pārkāpumi un atgūtie līdzekļi.
3. NODAĻA
Citas vienošanās vai saprašanās memorandi
10. pants
Saturs
Vadošā iestāde var noslēgt saprašanās memorandu vai jebkādu citu vienošanos ar iesaistītajām valstīm, norādot programmas noteikumus, jo īpaši attiecībā uz valsts līdzfinansējumu, konkrētām finanšu saistībām, revīzijām un līdzekļu atgūšanu.
Šādu saprašanās memorandu vai citu vienošanos saturs atbilst šīs regulas un finanšu nolīguma(-u) noteikumiem.
4. NODAĻA
Īstenošana
11. pants
Īstenošanas metodes
Programmas parasti īsteno kopā ar dalībvalstīm dalītā pārvaldībā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. pantu. Iesaistītās valstis var ierosināt īstenošanu netiešā pārvaldībā, ko veic pārrobežu sadarbības partnervalsts vai starptautiska organizācija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. pantu.
Programmām, ko īsteno netiešā pārvaldībā, piemēro šīs regulas trešo daļu.
II SADAĻA
LĪDZFINANSĒJUMS
12. pants
Līdzfinansējuma likme
1. Līdzfinansējuma apjoms ir vismaz 10 % no Savienības ieguldījuma.
2. Līdzfinansējumu, ja iespējams, sadala vienmērīgi visā programmas darbības laikā, lai nodrošinātu, ka programmas darbības beigās ir sasniegts 10 % minimuma mērķis.
3. Saskaņā ar programmu piešķirtais atbalsts atbilst piemērojamiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta nozīmē.
13. pants
Līdzfinansējuma avoti
1. Līdzfinansējums iegūstams no citiem avotiem nekā Savienība.
2. Katras programmas ietvaros iesaistītajām valstīm ir rīcības brīvība noteikt līdzfinansējuma avotu, summu un sadalījumu.
3. Ja pārrobežu sadarbības dalībvalsts apņemas pārvest tās līdzfinansējumu vadošajai iestādei, noteikumus par līdzfinansējuma nodrošināšanu, izlietojumu un uzraudzību nosaka 9. pantā minētajā finansēšanas nolīgumā un attiecīgos gadījumos 10. pantā minētajās vienošanās.
4. Visos pārējos gadījumos noteikumus, kas piemērojami līdzfinansējumam, var ietvert 10. pantā minētajās vienošanās.
14. pants
Ieguldījumi natūrā
1. Jebkurus nefinanšu līdzekļus, ko bez maksas nodrošina trešā puse, uzskata par ieguldījumu natūrā programmas vai projekta līmenī. To darbinieku izmaksas, kas nozīmēti projektam vai programmai, neuzskata par ieguldījumu natūrā, bet to var uzskatīt par daļu no 12. pantā minētā 10 % minimuma līdzfinansējuma, ja šīs izmaksas sedz atbalsta saņēmēji vai iesaistītās valstis.
2. Ieguldījumi natūrā nav attiecināmās izmaksas, un tās nevar uzskatīt par daļu no 12. pantā minētā 10 % minimuma līdzfinansējuma.
III SADAĻA
IZPILDES TERMIŅŠ
15. pants
Izpildes termiņš
Katras programmas izpildes termiņš sākas, agrākais, dienā, kad Komisija pieņem programmu, un beidzas, vēlākais, 2024. gada 31. decembrī.
16. pants
Programmas sākotnējais posms
1. Dalītas pārvaldības gadījumā programma tiek uzsākta iesaistītajās valstīs pēc tam, kad ir saņemts 25. panta 4. punktā minētais paziņojums, ar kuru Komisija informē par to, ka tai nav nolūka pieprasīt attiecīgajā punktā minētos dokumentus vai ka tai nav nekādu piezīmju. Sagatavošanas darbības, kas nepieciešamas pārvaldes un kontroles sistēmu izveidei, iesaistītās valstis var uzsākt agrāk. Ar tām saistītās izmaksas ir attiecināmas saskaņā ar 36. pantu.
2. Regulas 80. un 82. pantā minētās netiešas pārvaldības gadījumā programma iesaistītajās dalībvalstīs tiek uzsākta pēc tam, kad ir stājies spēkā līgums, ar ko budžeta īstenošanas uzdevumi tiek piešķirti starptautiskai organizācijai vai pārrobežu sadarbības partnervalstij.
3. Turklāt var veikt šādas sagatavošanas darbības, kas nepieciešamas programmas uzsākšanai:
a)
vadošās iestādes un attiecīgā gadījumā apvienotā tehniskā sekretariāta izveide;
b)
apvienotās uzraudzības komitejas pirmā sanāksme, iekļaujot arī pārstāvjus no tām pārrobežu sadarbības partnervalstīm, kas vēl nav parakstījušas finansēšanas nolīgumu vai ar kurām noslēgtie finansēšanas nolīgumi vēl nav stājušies spēkā;
c)
projektu atlases vai līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru sagatavošana un uzsākšana, ietverot palīdzības apturēšanas klauzulu saistībā ar finansēšanas nolīgumu stāšanos spēkā.
4. Kamēr nav stājušies spēkā attiecīgie finansēšanas nolīgumi, ar attiecīgajām pārrobežu sadarbības partnervalstīm var uzsākt tikai 1. un 3. punktā minētās sagatavošanas darbības.
17. pants
Programmas pārtraukšana
1. Ja neviena no pārrobežu sadarbības partnervalstīm nav parakstījusi attiecīgo finansēšanas nolīgumu 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā, programmu pārtrauc.
Eiropas Reģionālās attīstības fonda gada maksājumi, kas jau ir piešķirti, paliek pieejami tiem paredzētajā parastajā laikposmā, taču tos var izmantot tikai darbībām, kuras notiek tikai attiecīgajās dalībvalstīs un par kurām noslēgts līgums, pirms Komisija pieņēmusi pārtraukšanas lēmumu. Vadošā iestāde trīs mēnešu laikā pēc līgumu izbeigšanas nosūta galīgo ziņojumu Komisijai, kas rīkojas saskaņā ar 2. un 3. punktu.
2. Ja programmu nevar īstenot iesaistīto valstu attiecībās radušos problēmu dēļ un citos pienācīgi pamatotos gadījumos, Komisija var pieņemt lēmumu pārtraukt programmu pirms izpildes termiņa beigām pēc apvienotās uzraudzības komitejas pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas, iepriekš apspriedusies ar apvienoto uzraudzības komiteju.
3. Ja programma tiek pārtraukta, vadošā iestāde nosūta galīgo ziņojumu sešu mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. Pēc iepriekšējā priekšfinansējuma dzēšanas Komisija veic galīgo maksājumu vai attiecīgā gadījumā izdod līdzekļu atgūšanas rīkojumu. Komisija arī atceļ atlikušos saistību atlikumus.
Alternatīvi iepriekšminētajam var pieņemt lēmumu samazināt programmas budžeta piešķīrumu saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
4. Šā panta 1. un 2. punktā minētajos gadījumos Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstu, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, un kas vēl nav piešķirts citai tās pašas ārējās sadarbības programmu kategorijas programmai, piešķir iekšējās pārrobežu sadarbības programmām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1299/2013 4. pantu.
Atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, izmanto, lai finansētu citas programmas vai projektus, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014.
18. pants
Projekti
1. Līgumus par lieliem infrastruktūras projektiem, ko atlasa, izmantojot tiešās piešķiršanas procedūru, paraksta un ieguldījumus finanšu instrumentos nodrošina līdz 2019. gada 30. jūnijam.
2. Visus pārējos līgumus paraksta līdz 2021. gada 31. decembrim.
3. Visas saskaņā ar programmu finansētās projektu darbības pabeidz, vēlākais, līdz 2022. gada 31. decembrim.
19. pants
Programmas slēgšana
1. No 2023. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 30. septembrim var veikt tikai tās darbības, kas saistītas ar programmas slēgšanu.
2. Programma uzskatāma par slēgtu, kad:
a)
ir pabeigti visi līgumi, kas noslēgti saistībā ar programmu;
b)
tiek veikts galīgā atlikuma maksājums vai līdzekļu atgūšana;
c)
Komisija atceļ atlikušās saistības.
3. Programmas slēgšana neskar Komisijas tiesības vajadzības gadījumā veikt vēlākus finanšu pielāgojumus attiecībā uz kopīgo vadošo iestādi vai atbalsta saņēmējiem, ja programmas vai projektu galīgā summa, par kuru var saņemt finansējumu, bija jāpārskata pēc pārbaudēm vai revīzijām, kas veiktas pēc slēgšanas datuma.
IV SADAĻA
PROGRAMMAS STRUKTŪRAS
20. pants
Iestāžu un pārvaldības struktūru pilnvarošana
1. Iesaistītās valstis par vadošo iestādi izvēlas valsts, reģionālo vai vietējo publisko iestādi vai struktūru vai privāto tiesību subjektu ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Vienu un to pašu vadošo iestādi var izvēlēties vairāk nekā vienai programmai.
2. Iesaistītās valstis par vienīgo revīzijas iestādi pilnvaro valsts, reģionālo vai vietējo publisku iestādi vai struktūru, kas funkcionāli ir neatkarīga no vadošās iestādes. Revīzijas iestāde atrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā darbojas vadošā iestāde. Vienu un to pašu revīzijas iestādi var pilnvarot vairāk nekā vienai programmai.
3. Var pilnvarot vienu vai vairākas starpniekstruktūras, kas veiks konkrētus vadošās iestādes uzdevumus vadošās iestādes pakļautībā. Attiecīgo vienošanos starp vadošo iestādi un starpniekstruktūrām juridiski noformē rakstveidā. Starpniekstruktūra sniedz garantijas par savu maksātspēju un kompetenci attiecīgajā jomā, kā arī par savu administratīvo un finanšu pārvaldības spēju.
4. Iesaistītās valstis pārvaldības un kontroles sistēmās un attiecīgos gadījumos 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos un/vai 10. pantā minētajās vienošanās paredz noteikumus, kas reglamentē to attiecības ar vadošo iestādi un revīzijas iestādi, attiecības starp šīm iestādēm un attiecības starp šīm iestādēm un Komisiju.
5. Dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, pēc savas iniciatīvas var izraudzīties koordinācijas struktūru, kuras pienākums ir sazināties ar Komisiju un sniegt tai informāciju, koordinēt citu attiecīgo pilnvaroto iestāžu darbības un veicināt piemērojamo tiesību aktu saskaņotu piemērošanu.
6. Katra iesaistītā valsts pilnvaro:
a)
valsts iestādi, kas atbalsta vadošo iestādi programmas pārvaldībā saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;
b)
kontroles kontaktpunktu, kas atbalsta vadošo iestādi, kura veic programmas saistību pārbaudi;
c)
regulas 28. panta 2. punktā minētās revidentu grupas pārstāvi;
d)
regulas 21. pantā minētās apvienotās uzraudzības komitejas pārstāvjus.
1. NODAĻA
Apvienotā uzraudzības komiteja
21. pants
Apvienotā uzraudzības komiteja
Trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija ir pieņēmusi programmu, iesaistītās valstis izveido apvienoto uzraudzības komiteju.
22. pants
Apvienotās uzraudzības komitejas sastāvs
1. Apvienoto uzraudzības komiteju veido viens vai vairāki katras iesaistītās valsts pilnvaroti pārstāvji. Pārstāvjus pilnvaro kā amatpersonas, nevis personīgi. Apvienotā uzraudzības komiteja var pilnvarot citas personas kā novērotājus.
2. Ja vien tas ir iespējams un piemēroti, iesaistītās valstis nodrošina visu to dalībnieku līdzdalību, uz kuriem programma attiecas, un jo īpaši vietējās ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes, lai nodrošinātu viņu līdzdalību programmas īstenošanā.
3. Komisija iesaistās apvienotās uzraudzības komitejas darbā kā novērotāja. To uzaicina uz katru apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmi vienlaikus ar iesaistīto valstu pārstāvjiem. Komisija var lemt par to, vai tā piedalīsies vai nepiedalīsies visās apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmēs vai daļā no tām.
4. Apvienoto uzraudzības komiteju vada viens no tās locekļiem, vadošās iestādes pārstāvis vai jebkura cita persona, kā tas noteikts reglamentā.
5. Par apvienotās uzraudzības komitejas sekretāru pilnvaro vadošās iestādes, apvienotā tehniskā sekretariāta vai 20. panta 3. punktā minētās starpniekstruktūras pārstāvi.
23. pants
Darbība
1. Apvienotā uzraudzības komiteja izstrādā un pieņem savu reglamentu vienbalsīgi.
2. Apvienotā uzraudzības komiteja lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties. Konkrētus jautājumus saskaņā ar reglamentu tā var izvirzīt balsošanai, jo īpaši tos, kas attiecas uz projektu galīgo atlasi un tiem piešķirto dotāciju apjomu.
3. Katrai iesaistītajai valstij ir līdzvērtīgas balsstiesības neatkarīgi no tās pilnvaroto pārstāvju skaita.
4. Sekretāram, Komisijai vai jebkuram citam novērotājam balsstiesību nav.
5. Apvienotās uzraudzības komitejas priekšsēdētājs veic moderatora funkcijas un vada debates. Priekšsēdētājam ir balsstiesības, ja viņš vai viņa ir iesaistītās valsts pārstāvis.
6. Apvienotā uzraudzības komiteja sanāk vismaz reizi gadā. To sasauc priekšsēdētājs pēc vadošās iestādes pieprasījuma vai pēc jebkuras iesaistītās valsts pienācīgi pamatota pieprasījuma, vai pēc Komisijas pieprasījuma. Saskaņā ar reglamentu komiteja pēc priekšsēdētāja, vadošās iestādes vai jebkuras iesaistītās valsts iniciatīvas var pieņemt lēmumu, izmantojot rakstisko procedūru.
7. Pēc katras apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmes sagatavo protokolu, ko paraksta priekšsēdētājs un sekretārs. Šā protokola kopiju izsniedz iesaistīto valstu pārstāvjiem, Komisijai un citiem novērotājiem.
24. pants
Apvienotās uzraudzības komitejas funkcijas
1. Apvienotā uzraudzības komiteja seko līdzi programmas īstenošanai un virzībai uz prioritāšu izpildi, izmantojot programmā definētus objektīvi pārbaudāmus rādītājus un attiecīgās mērķa vērtības. Apvienotā uzraudzības komiteja izskata visus jautājumus, kas ietekmē programmas darbību.
2. Apvienotā uzraudzības komiteja var sniegt vadošajai iestādei ieteikumus par programmas īstenošanu un tās novērtēšanu. Tā uzrauga darbības, kas veiktas, pamatojoties uz tās ieteikumiem.
3. Apvienotā uzraudzības komiteja:
a)
apstiprina vadošās iestādes darba programmu un finanšu plānu, tostarp tehniskās palīdzības plānoto izmantošanu;
b)
uzrauga vadošās iestādes darba plāna un finanšu plāna īstenošanu;
c)
apstiprina kritērijus projektiem, kurus finansēs saskaņā ar programmu;
d)
atbild par vērtēšanas un atlases procedūru, ko piemēro projektiem, kurus finansēs saskaņā ar programmu;
e)
apstiprina visus priekšlikumus pārskatīt programmu;
f)
izskata visus vadošās iestādes iesniegtos ziņojumus un, ja nepieciešams, veic atbilstošus pasākumus;
g)
izskata visus strīdīgos gadījumus, uz kuriem komitejas uzmanību vērsusi vadošā iestāde;
h)
izskata un apstiprina 77. pantā minēto ikgadējo ziņojumu;
i)
izskata un apstiprina 78. pantā minēto ikgadējo uzraudzības un novērtēšanas plānu;
j)
izskata un apstiprina 79. pantā minētos ikgadējos informācijas un saziņas plānus.
4. Neskarot 3. punkta d) apakšpunktu, apvienotā uzraudzības komiteja var izveidot projektu atlases komiteju, kas darbojas tās pakļautībā.
2. NODAĻA
Vadošā iestāde
25. pants
Izraudzīšana
1. Vadošajai iestādei, ko izvēlējušās programmā iesaistītās valstis, dalībvalstī, kurā iestāde atrodas, ar atbilstīgā līmeņa lēmumu piemēro izraudzīšanas procedūru.
2. Izraudzīšanas procedūra balstās uz neatkarīgas revīzijas struktūras ziņojumu un atzinumu, kurā novērtēta pārvaldības un kontroles sistēmu, tostarp tajā iekļauto starpniekstruktūru nozīme, atbilstība regulas I pielikumā noteiktajiem izraudzīšanas kritērijiem. Revīzijas struktūra atbilstošos gadījumos ņem vērā, vai programmas pārvaldības un kontroles sistēmas ir līdzīgas tām, kas ir izmantotas iepriekšējam plānošanas periodam, kā arī jebkurus pierādījumus par to efektīvu darbību.
Neatkarīgā revīzijas struktūra ir revīzijas iestāde vai cita publisko tiesību vai privāttiesību struktūra ar nepieciešamo revīzijas spēju, kura ir neatkarīga no vadošās iestādes. Tā veic savu darbību saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.
3. Dalībvalsts iesniedz Komisijai 1. punktā minēto oficiālo lēmumu iespējami drīz pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi programmu.
4. Divu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā oficiālā lēmuma saņemšanas Komisija var pieprasīt neatkarīgās revīzijas struktūras ziņojumu un atzinumu, kā arī pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu, jo īpaši attiecībā uz daļām, kas saistītas ar projektu atlasi. Ja Komisijai nav nolūka pieprasīt minētos dokumentus, tā iespējami drīz paziņo par to dalībvalstij. Ja Komisija minētos dokumentus pieprasa, tā divu mēnešu laikā pēc to saņemšanas var izteikt piezīmes par šiem dokumentiem, kas ir jāpārskata, ņemot vērā izteiktās piezīmes. Ja Komisijai nav sākotnēju vai papildu piezīmju, tā iespējami drīz paziņo par to dalībvalstij.
5. Ja esošie revīzijas un kontroles rezultāti liecina, ka izraudzītā iestāde vairs neatbilst 2. punktā minētajiem kritērijiem, dalībvalsts attiecīgā līmenī un ņemot vērā problēmas nopietnību, nosaka nepieciešamās korektīvās darbības un pārbaudes laikposmu, kura laikā tiek veiktas šīs korektīvās darbības.
Ja izraudzītā iestāde dalībvalsts noteiktajā pārbaudes laikposmā neīsteno nepieciešamās korektīvās darbības, dalībvalsts attiecīgā līmenī izbeidz iestādes pilnvaras.
Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai, ja:
-
izraudzītajai iestādei ir noteikts pārbaudes laikposms, un sniedz informāciju par korektīvajām darbībām un attiecīgo pārbaudes laikposmu, vai
-
pēc korektīvo darbību īstenošanas pārbaudes laikposms tiek izbeigts, vai
-
iestādes pilnvaras tiek izbeigtas.
Neskarot 61. panta piemērošanu, paziņojums par to, ka dalībvalsts izraudzītajai iestādei ir noteikusi pārbaudes periodu, nav iemesls pārtraukt maksājumu pieteikumu izskatīšanu.
Ja vadošās iestādes pilnvaras tiek izbeigtas, iesaistītās valstis pilnvaro jaunu iestādi vai struktūru, kā minēts regulas 20. panta 1. punktā, kas pārņemtu vadošās iestādes funkcijas. Minētajai iestādei piemēro šā panta 2. punktā noteikto izraudzīšanās procedūru un par to paziņo Komisijai saskaņā ar 4. punktu. Šādām izmaiņām nepieciešama regulas 6. pantā noteiktā programmas pārskatīšana.
26. pants
Vadošās iestādes funkcijas
1. Vadošā iestāde ir atbildīga par programmas pārvaldību saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un par to, lai tiktu nodrošināta apvienotā uzraudzības komitejas lēmumu atbilstība piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem.
2. Attiecībā uz programmas pārvaldību vadošā iestāde:
a)
atbalsta apvienotās uzraudzības komitejas darbu un sniedz tai informāciju, kas vajadzīga tās uzdevumu izpildei, jo īpaši datus par programmas virzību sagaidāmo mērķu un rezultātu sasniegšanā;
b)
sagatavo un pēc apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinājuma iesniedz Komisijai ikgadējo un galīgo ziņojumu;
c)
dalās tādā informācijā ar starpniekstruktūrām, apvienoto tehnisko sekretariātu, revīzijas iestādi un atbalsta saņēmējiem, kas ir nepieciešama viņu uzdevumu pildīšanai vai projekta īstenošanai;
d)
izveido un uztur datorizētu sistēmu, lai ierakstītu un glabātu katra projekta datus, kas vajadzīgi uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, pārbaudei un revīzijai, tostarp attiecīgos gadījumos datus par individuāliem projektu dalībniekiem. Jo īpaši vadošā iestāde ieraksta un glabā tehniskos un finanšu datus par katru projektu. Sistēma nodrošina visus datus, kas nepieciešami, lai sagatavotu maksājuma pieteikumus un gada pārskatus, tostarp datus par atgūstamajām summām, atgūtajām summām un summām, kas samazinātas pēc visa projektam vai programmai piešķirtā ieguldījuma vai tā daļas atcelšanas;
e)
ja nepieciešams, veic ietekmes uz vidi novērtējumu programmas līmenī;
f)
īsteno informācijas un komunikācijas plānus saskaņā ar 79. pantu;
g)
īsteno uzraudzības un novērtēšanas plānus saskaņā ar 78. pantu.
3. Attiecībā uz projektu atlasi un pārvaldību vadošā iestāde:
a)
izstrādā un uzsāk atlases procedūras;
b)
pārvalda projektu atlases procedūras;
c)
nodrošina galveno atbalsta saņēmēju ar dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi katra projekta atbalstam, tostarp finanšu plāns un izpildes termiņi;
d)
paraksta līgumus ar atbalsta saņēmējiem;
e)
pārvalda projektus.
4. Attiecībā uz tehnisko palīdzību vadošā iestāde:
a)
pārvalda līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras;
b)
paraksta līgumus ar līgumslēdzējiem;
c)
pārvalda līgumus.
5. Attiecībā uz programmas finanšu pārvaldību un kontroli vadošā iestāde:
a)
pārbauda, vai pakalpojumi ir sniegti, piegādes veiktas vai būvdarbi ir izpildīti un vai atbalsta saņēmēji ir samaksājuši deklarētos izdevumus, un vai tas atbilst piemērojamiem tiesību aktiem, programmas noteikumiem un nosacījumiem projektu atbalsta saņemšanai;
b)
nodrošina, ka projekta īstenošanā iesaistītie atbalsta saņēmēji visiem ar projektu saistītajiem darījumiem uztur vai nu atsevišķu grāmatvedības sistēmu vai piemērotu grāmatvedības kodu sistēmu;
c)
ievieš efektīvus un samērīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus, ņemot vērā apzinātos riskus;
d)
izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka visus dokumentus, kas attiecas uz izdevumiem un revīzijām un kas vajadzīgi atbilstīgas revīzijas izsekojamības nodrošināšanai, glabā saskaņā ar 30. panta prasībām;
e)
izstrādā vadības deklarāciju un gada kopsavilkumu, kas minēti 68. pantā;
f)
sagatavo un iesniedz Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 60. pantu;
g)
sagatavo gada pārskatus;
h)
maksājumu pieteikumu sagatavošanā un iesniegšanā ņem vērā visu revīzijas iestādes veikto vai tās pārraudzībā veikto revīziju rezultātus;
i)
uztur datorizētu grāmatvedības uzskaiti par Komisijai deklarētajiem izdevumiem un atbalsta saņēmējiem izmaksātajām summām;
j)
ved uzskaiti par atgūstamajām summām un summām, kas samazinātas pēc visas piešķirtās dotācijas vai tās daļas atcelšanas.
6. Panta 5. punkta a) apakšpunktā noteiktajās pārbaudēs iekļauj šādas procedūras:
a)
administratīvas pārbaudes attiecībā uz katru atbalsta saņēmēju iesniegto maksājuma pieteikumu;
b)
projekta pārbaudes uz vietas.
Uz vietas veikto projekta pārbaužu biežums un aptvērums ir samērīgs ar projektam piešķirtās dotācijas summu un riska līmeni, ko šādās pārbaudēs un revīzijās konstatējusi revīzijas iestāde attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu kopumā.
7. Projekta pārbaudes uz vietas saskaņā ar šā panta 6. punkta b) apakšpunktu var veikt izlases veidā.
8. Ja institūcija, kuras ietvaros darbojas vadošā iestāde, ir arī programmas atbalsta saņēmējs, 5. punkta a) apakšpunktā minētajās pārbaudēs nodrošina funkciju pienācīgu nošķiršanu.
27. pants
Apvienotais tehniskais sekretariāts un tā filiāles
1. Iesaistītās valstis var izlemt izveidot apvienoto tehnisko sekretariātu, kas programmā aprakstāms saskaņā ar 4. pantu.
2. Apvienotais tehniskais sekretariāts palīdz vadošajai iestādei, apvienotajai uzraudzības komitejai un attiecīgā gadījumā revīzijas iestādei veikt to attiecīgās funkcijas. Proti, tas informē potenciālos atbalsta saņēmējus par finansējuma iespējām saskaņā ar programmām un palīdz atbalsta saņēmējiem īstenot projektu. To var arī pilnvarot kā 20. panta 3. punktā minēto starpniekstruktūru.
3. Pēc iesaistīto valstu lēmuma tajās var izveidot filiāles. To uzdevumus apraksta programmā, un tajos var iekļaut saziņu, informēšanu, palīdzību vadošajai iestādei projekta novērtēšanas un īstenošanas turpmākajās darbībās. Filiāle nekādā gadījumā neveic uzdevumus, kas saistīti ar valsts iestādes uzdevumiem vai lēmumu par projektiem pieņemšanu pēc saviem ieskatiem.
4. Apvienotā tehniskā sekretariāta un tā filiāļu darbību finansē no tehniskās palīdzības budžeta.
3. NODAĻA
Revīzijas iestāde
28. pants
Revīzijas iestādes funkcijas
1. Revīzijas iestāde nodrošina, ka tiek veikta pārvaldības un kontroles sistēmu, atbilstoši atlasītu projektu kopas un programmas gada pārskatu revīzija.
2. Revīzijas iestādei palīdz revidentu grupa, ko veido katras programmā iesaistītās valsts pārstāvji.
3. Ja revīzijas veic cita struktūra, nevis revīzijas iestāde, revīzijas iestāde nodrošina, ka jebkurai šādai struktūrai ir nepieciešamā funkcionālā neatkarība.
4. Revīzijas iestāde nodrošina, ka revīzijas darbs atbilst starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.
5. Deviņu mēnešu laikā pēc pirmā finansēšanas nolīguma parakstīšanas saskaņā ar 8. panta 2. punktu revīzijas iestāde iesniedz Komisijai revīzijas stratēģiju revīziju veikšanai. Revīzijas stratēģijā izklāsta revīzijas metodiku gada pārskatiem un projektiem, metodi revidējamo projektu atlasei un revīziju plānošanu saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem. Revīzijas stratēģiju atjaunina katru gadu no 2017. gada līdz 2024. gada beigām (ieskaitot). Ja vienota pārvaldības un kontroles sistēma attiecas uz vairāk nekā vienu programmu, šīm programmām var sagatavot vienu revīzijas stratēģiju. Atjaunināto revīzijas stratēģiju iesniedz Komisijai kopā ar programmas gada ziņojumu.
6. Revīzijas iestāde saskaņā ar 68. pantu sagatavo:
a)
revīzijas atzinumu par gada pārskatiem par iepriekšējo grāmatvedības gadu;
b)
gada revīzijas ziņojumu.
Ja vienota pārvaldības un kontroles sistēma attiecas uz vairāk nekā vienu programmu, b) apakšpunktā prasīto informāciju var ietvert vienā ziņojumā.
29. pants
Sadarbība ar revīzijas iestādi
Komisija sadarbojas ar revīzijas iestādi, lai koordinētu tās revīzijas plānus un metodes, un dalās ar attiecīgās programmas pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju rezultātiem.
V SADAĻA
PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SISTĒMAS
30. pants
Pārvaldības un kontroles sistēmu vispārīgi principi
1. Pārvaldības un kontroles sistēmas ietver:
a)
katras pārvaldē un kontrolē iesaistītās struktūras uzdevumus, tai skaitā funkciju sadalījumu katrā struktūrā, to iekšējo organizāciju atbilstīgi funkciju nošķiršanas principam gan starp šādām struktūrām, gan to iekšienē;
b)
procedūras deklarēto izdevumu pareizības un precizitātes nodrošināšanai;
c)
elektroniskas datu sistēmas grāmatvedībai, uzglabāšanai, uzraudzīšanai un ziņošanai;
d)
sistēmas uzraudzībai un ziņošanai, ja atbildīgā struktūra uzdevumu izpildi uztic citai struktūrai;
e)
kārtību, kādā tiek veikta pārvaldības un kontroles sistēmu darbības revīzija;
f)
sistēmas un procedūras, kas nodrošina pienācīgas revīzijas liecības;
g)
procedūras pārkāpumu, tostarp krāpšanas novēršanu, atklāšanu un seku labošanu un nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu kopā ar procentiem;
h)
līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras tehniskajai palīdzībai un projektu atlases procedūras;
i)
valsts iestāžu nozīme un iesaistīto valstu atbildība saskaņā ar 31. pantu.
2. Vadošā iestāde nodrošina, ka vadības un kontroles sistēmas programmai ir izveidotas saskaņā ar šīs regulas noteikumiem un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi.
31. pants
Valsts iestādes un iesaistīto valstu atbildība
1. Valsts iestāde, kas pilnvarota saskaņā ar 20. panta 6. punkta a) apakšpunktu, inter alia:
a)
atbild par efektīvi funkcionējošu pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi valsts līmenī;
b)
nodrošina programmas īstenošanā valsts līmenī iesaistīto iestāžu vispārēju koordinēšanu, tostarp attiecībā uz tām iestādēm, kas darbojas kā kontroles kontaktpunkti un revidentu grupas locekļi;
c)
pārstāv savu valsti apvienotās uzraudzības komitejā.
Pārrobežu sadarbības valstīs valsts iestāde ir galīgā iestāde, kas atbild par to noteikumu īstenošanu, kuri ietverti 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos.
2. Iesaistītās valstis atbalsta vadošo iestādi tās 30. panta 2. punktā minēto pienākumu izpildē.
3. Iesaistītās valstis savā teritorijā novērš, atklāj un labo pārkāpumus, tostarp krāpšanu un nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu kopā ar procentiem saskaņā ar 74. pantu. Tās nekavējoties paziņo vadošajai iestādei un Komisijai par šiem pārkāpumiem, un informē tās par saistīto administratīvo un tiesas kārtībā uzsākto tiesvedību virzību.
4. Iesaistīto valstu atbildība par summām, kas atbalsta saņēmējam izmaksātas nepamatoti, ir noteikta 74. pantā.
5. Komisijas veiktās finanšu korekcijas neskar vadošās iestādes pienākumu veikt līdzekļu atgūšanu saskaņā ar 74. un 75. pantu un dalībvalstu pienākumu atgūt valsts atbalstu Līguma Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (9) 14. pantu.
32. pants
Revīzijas un kontroles struktūras
1. Izdevumus, ko atbalsta saņēmējs ir deklarējis, pamatojot maksājuma pieteikumu, pārbauda revidents vai kompetenta valsts amatpersona, kas ir neatkarīga no atbalsta saņēmēja. Revidents vai kompetentā valsts amatpersona pārbauda, vai atbalsta saņēmēja deklarētās izmaksas un projekta ieņēmumi ir reāli, precīzi reģistrēti un attiecināmi saskaņā ar līgumu.
Šo pārbaudi veic, pamatojoties uz iepriekš saskaņotām procedūrām, kuras veiks saskaņā ar:
a)
Saistīto pakalpojumu starptautisko standartu 4400: “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”, ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija (IFAC);
b)
Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi un izdevusi IFAC Starptautiskā Ētikas standartu padome grāmatvežiem.
Attiecībā uz valsts amatpersonām minētās procedūras un standartus nosaka valsts līmenī, ņemot vērā starptautiskos standartus.
Revidents atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:
a)
persona, kas ir valsts grāmatvedības vai revīzijas iestādes vai institūcijas biedrs, un attiecīgā iestāde vai institūcija ir IFAC dalībniece;
b)
persona, kas ir valsts grāmatvedības vai revīzijas iestādes vai institūcijas biedrs. Ja minētā organizācija nav IFAC dalībniece, revidents apņemas veikt darbu saskaņā ar IFAC standartiem un ētikas kodeksu;
c)
persona, kas dalībvalstī publiskas pārraudzības iestādes publiskā reģistrā ir reģistrēta kā obligātais revidents saskaņā ar publiskās pārraudzības principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/43/EK (10);
d)
persona, kas pārrobežu sadarbības partnervalstī publiskas pārraudzības iestādes publiskā reģistrā ir reģistrēta kā obligātais revidents saskaņā ar publiskās pārraudzības principiem, kā tie ietverti attiecīgās valsts tiesību aktos.
Valsts amatpersonai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas pārbaudes darba veikšanai.
2. Papildus tam vadošā iestāde veic pati savas pārbaudes saskaņā ar 26. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 26. panta 6. punktu. Lai vadošā iestāde spētu veikt pārbaudes visā programmas darbības teritorijā, tai var palīdzēt kontroles kontaktpunkti.
Iesaistītās valsts veic visus iespējamos pasākumus, lai atbalstītu vadošo iestādi tās kontroles uzdevumu izpildē.
3. Revīzijas iestāde nodrošina, ka tiek veikta pārvaldības un kontroles sistēmu, atbilstoši atlasītu projektu kopas un programmas gada pārskatu revīzija, kā minēts 28. pantā. Regulas 28. panta 2. punktā minēto revidentu grupu izveido trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir izraudzīta vadošā iestāde. Tā izstrādā savu reglamentu. Tās sanāksmes vada programmai pilnvarotā revīzijas iestāde.
Katra iesaistītā valsts var pilnvarot revīzijas iestādi tieši veikt tās pienākumus savā teritorijā.
4. Tiek garantēta 1., 2. un 3. punktā minēto iestāžu neatkarība.
33. pants
Savienības kontroles
1. Komisija, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, Eiropas Revīzijas palāta un jebkuri šo iestāžu un struktūru pilnvaroti ārēji revidenti, izskatot dokumentus un/vai veicot pārbaudes uz vietas, var pārbaudīt to, kā vadošā iestāde, atbalsta saņēmēji, līgumslēdzējas puses, apakšuzņēmēji un trešās puses, kas saņem finanšu atbalstu, izmanto Savienības līdzekļus. Katrā līgumā skaidri jānorāda, ka minētās iestādes un struktūras var izmantot savas kontroles pilnvaras attiecībā uz ēkām, dokumentiem un informāciju, neatkarīgi no tās uzglabāšanas veida.
2. Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp izraudzīšanās lēmumu, gada vadības ziņojumu, gada kontroles ziņojumu, gada revīzijas atzinumu, gada ziņojumus un revīzijas, ko veic valsts un Savienības struktūras, pārliecinās, ka pārvaldības un kontroles sistēmas atbilst šīs regulas prasībām un minētās sistēmas funkcionē efektīvi.
3. Komisija var pieprasīt vadošajai iestāde veikt nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti un izdevumu pareizību.
VI SADAĻA
TEHNISKĀ PALĪDZĪBA
34. pants
Tehniskās palīdzības budžets
1. Tehniskajai palīdzībai var piešķirt ne vairāk kā 10 % no Savienības kopējā ieguldījuma. Pienācīgi pamatotos gadījumos ar Komisijas piekrišanu var tikt piešķirta lielāka summa.
2. Tehniskā palīdzība atspoguļo programmas reālās vajadzības, jo īpaši ņemot vērā tādus aspektus kā programmas kopējais budžets, programmas darbības ģeogrāfiskā teritorija un iesaistīto valstu skaits.
35. pants
Mērķis
1. Tehniskās palīdzības darbības ietver sagatavošanos, pārvaldību, uzraudzību, novērtēšanu, informāciju, saziņu, tīklu veidošanu, sūdzību izskatīšanu, kontroles un revīzijas darbības, kas attiecas uz programmas īstenošanu, un darbības, kā mērķis ir atbalstīt administratīvo spēju programmas īstenošanai.
2. Tehniskā palīdzība 1. punktā minētajām darbībām izmantojama gan programmas struktūru, gan atbalsta saņēmēju vajadzībām.
3. Izdevumi darbībām, kas saistītas ar veicināšanu un spēju palielināšanu, un kuri radušies ārpus programmas darbības teritorijas, var tikt segti, nepārsniedzot 39. panta 2. punktā noteikto robežu, ja ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi.
36. pants
Attiecināmība
1. Regulas 48. pantā noteiktos attiecināmības kritērijus piemēro mutatis mutandis tehniskās palīdzības izmaksām. Izmaksas attiecībā uz iesaistīto valstu ierēdņiem, kas nozīmēti programmai, var uzskatīt par attiecināmām kā tehniskās palīdzības izmaksas. Jāizvairās no paralēlām atalgojuma sistēmām un papildu maksājumiem. Regulas 49. pantā noteiktās izmaksas neuzskata par attiecināmām tehniskās palīdzības izmaksām.
2. Regulas 16. pantā minēto sagatavošanas darbību izmaksas ir attiecināmas pēc tam, kad programma saskaņā ar 4. pantu iesniegta Komisijai, bet ne ātrāk par 2014. gada 1. janvāri, ja Komisija apstiprina programmu saskaņā ar 5. pantu.
37. pants
Iepirkuma noteikumi
1. Ja tehniskās palīdzības budžeta izmantošanas gada plāna īstenošanai nepieciešams iepirkums, līgumslēgšanas tiesības piešķir, ņemot vērā šādus noteikumus:
a)
ja tas ir subjekts, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, piemēro vai nu valsts tiesību aktus un administratīvos noteikumus, kas pieņemti saistībā ar publiskajam iepirkumam piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, vai arī iepirkuma noteikumus, kas ietverti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 otrās daļas IV sadaļā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 otrās daļas II sadaļā;
b)
visos pārējos gadījumos attiecīgos iepirkuma noteikumus apraksta 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos vai 81. un 82. pantā minētajās vienošanās.
2. Visos gadījumos piemēro Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantā paredzētos noteikumus par valstspiederību un izcelsmi.
3. Filiāles veic iepirkumu tikai attiecībā uz parastajām darbības izmaksām un saziņas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu izmaksām.
VII SADAĻA
PROJEKTI
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
38. pants
Atbalsta būtība
1. Projekts ir virkne pasākumu, kas definēti un pārvaldīti attiecībā pret mērķiem, iznākumiem, rezultātiem un ietekmes, kurus projektā plānots sasniegt noteiktā termiņā un ar noteiktu budžetu. Mērķi, iznākumi, rezultāti un ietekme sniedz ieguldījumu programmā noteikto prioritāšu izpildē.
2. Programmas finanšu ieguldījumus projektos nodrošina ar dotāciju palīdzību vai izņēmuma gadījumā - ar pārvedumiem uz finanšu instrumentiem. Projektiem, ko finansē ar dotāciju starpniecību, piemēro 2. līdz 4. nodaļas noteikumus.
3. Dotācijas piešķir projektiem, kas atlasīti, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus saskaņā ar programmā ietvertajiem noteikumiem, izņemot 41. pantā minētajos pienācīgi pamatotos ārkārtas gadījumus.
4. Savienības ieguldījuma daļa, ko piešķir lieliem infrastruktūras projektiem, un ieguldījumi 42. pantā minētajos finanšu instrumentos nedrīkst pārsniegt 30 %.
39. pants
Finansējuma nosacījumi
1. Projekti var saņemt programmas finanšu ieguldījumu, ja tie atbilst visiem šiem nosacījumiem:
a)
tie rada skaidru pārrobežu sadarbības ietekmi un ieguvumus, kā aprakstīts plānošanas dokumentā, un liecina par Savienības stratēģiju un programmu pievienoto vērtību;
b)
tos īsteno programmas darbības teritorijā;
c)
tie atbilst vienai no šādām kategorijām:
i)
integrēti projekti, kuros katrs atbalsta saņēmējs īsteno daļu no projekta darbībām pats savā teritorijā;
ii)
simetriski projekti, kuros līdzīgas darbības paralēli veic iesaistītajās valstīs;
iii)
vienas valsts projekti, kuros projektus galvenokārt vai pilnībā īsteno vienā no iesaistītajām valstīm, bet visu vai vairāku iesaistīto valstu labā, un kuros ir norādīta pārrobežu sadarbības ietekme un ieguvumi.
2. Projektus, kas atbilst 1. punkta kritērijiem, var īstenot daļēji ārpus programmas darbības teritorijas, ja tiek izpildīti visi šie nosacījumi:
a)
projekti ir nepieciešami programmas mērķu sasniegšanai, un tie dod labumu programmas darbības teritorijai;
b)
kopējā saskaņā ar programmu piešķirtā summa darbībām, kas noris ārpus programmas darbības teritorijas, nepārsniedz 20 % no Savienības ieguldījuma programmas līmenī;
c)
vadošās iestādes un revīzijas iestādes pienākumus attiecībā uz pārvaldību, kontroli un revīziju projektā veic vai nu programmas iestādes vai, izmantojot vienošanās, kas noslēgtas ar iestādēm valstīs, kurās darbība tiek īstenota.
3. Visos projektos, kuros ietverta infrastruktūras komponente, atmaksā Savienības ieguldījumu, ja piecu gadu laikā pēc projekta slēgšanas vai attiecīgos gadījumos laikposmā, kas paredzēts noteikumos par valsts atbalstu, tas tiek būtiski grozīts, un šie grozījumi ietekmē projekta būtību, mērķus vai īstenošanas nosacījumus, kā rezultātā tiktu apdraudēti projekta sākotnējie mērķi. Vadošā iestāde atgūst summas, kas nepamatoti izmaksātas saistībā ar projektu proporcionāli laikposmam, par kuru nav izpildīta prasība.
4. Vadošā iestāde cenšas novērst darbību dublēšanos starp Savienības finansētajiem projektiem. Šim nolūkam vadošā iestāde var veikt tādas apspriešanās, kādas tā uzskata par piemērotām, un subjekti, kuru viedoklis tiek jautāts, tostarp Komisija, sniedz nepieciešamo atbalstu.
5. Vadošā iestāde attiecībā uz katru atlasīto projektu nosūta galvenajam atbalsta saņēmējam dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi par atbalsta piešķiršanu projektam, tostarp īpašas prasības projekta ietvaros piegādājamiem produktiem vai pakalpojumiem, finanšu plāns un izpildes grafiks.
40. pants
Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus
Katrā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vadošā iestāde nodrošina pretendentiem dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi dalībai uzaicinājumā, atlasei un projekta īstenošanai. Minētajā dokumentā ietver arī konkrētas prasības attiecībā uz projektā sasniedzamajiem mērķiem, finanšu plānu un izpildes termiņiem.
41. pants
Tiešā piešķiršana
1. Atbalstu projektiem var piešķirt, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, tikai šādos gadījumos un tikai tad, ja piešķiršanas lēmumā tas ir pienācīgi pamatots:
a)
struktūrai, kuras projektam atbalsts piešķirts, ir de jure vai de facto monopols;
b)
projekts ir saistīts ar darbībām ar īpašām raksturīgajām iezīmēm, kurām nepieciešama īpaša veida struktūra tās tehniskās kompetences, augstās specializācijas pakāpes vai administratīvo pilnvaru dēļ.
2. Programmā iekļauj galīgo sarakstu ar tiem lielajiem infrastruktūras projektiem, ko ierosināts atlasīt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Pēc programmas pieņemšanas, bet ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī vadošā iestāde iesniedz Komisijai pilnīgus projektu pieteikumus, tai skaitā 43. pantā minēto informāciju kopā ar pamatojumu tiešai piešķiršanai.
3. Programmā iekļauj galīgo sarakstu ar tiem projektiem, kas nav lieli infrastruktūras projekti un ko ierosināts atlasīt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Apvienotā uzraudzības komiteja jebkurā laikā pēc programmas pieņemšanas var lemt atlasīt papildu projektus bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Abos minētajos gadījumos iepriekš iegūstams Komisijas apstiprinājums. Šim nolūkam vadošā iestāde sniedz Komisijai 43. pantā minēto informāciju kopā ar pamatojumu tiešai piešķiršanai.
4. Projektus, kas izvirzīti atlasei bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, apstiprina Komisija, pamatojoties uz divu posmu procedūru, kurā sākotnēji iesniedz projekta kopsavilkumu un pēc tam arī pilnu projekta pieteikumu. Katrā posmā Komisija paziņo savu lēmumu vadošajai iestādei divu mēnešu laikā pēc dokumentu iesniegšanas dienas. Minēto termiņu nepieciešamības gadījumā var pagarināt. Ja Komisija noraida izvirzītu projektu, tā paziņo vadošajai iestādei par lēmuma iemesliem.
42. pants
Ieguldījumi finanšu instrumentos
1. Programma var sniegt ieguldījumu finanšu instrumentos, ja šie instrumenti atbilst programmas prioritātēm.
2. Programmā iekļauj galīgo sarakstu ar ieguldījumiem finanšu instrumentos. Pēc programmas pieņemšanas, bet ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī vadošā iestāde iesniedz Komisijai 43. pantā minēto informāciju.
3. Komisija izskata ierosinātos ieguldījumus, lai noteiktu to pievienoto vērtību un saskaņotību ar programmu.
4. Apstiprinājuma procesā ievēro šo finanšu instrumentu noteikumus. Ja Komisija noraida ierosinātu ieguldījumu, tā paziņo vadošajai iestādei par lēmuma iemesliem.
5. Ieguldījumiem minētajos finanšu instrumentos piemēro šiem finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus.
43. pants
Projektu saturs
1. Projekta pieteikuma dokumentos ietver vismaz:
a)
problēmu un nepieciešamību analīzi, kas pamato projektu, ņemot vērā programmas stratēģiju un tās gaidāmo ieguldījumu attiecīgajai prioritātei;
b)
tā pārrobežu ietekmes novērtējumu;
c)
loģisko struktūru;
d)
novērtējumu par projektā gaidāmo rezultātu ilgtspēju pēc projekta pabeigšanas;
e)
objektīvi pārbaudāmus rādītājus;
f)
informāciju par projekta ģeogrāfisko tvērumu un mērķa grupām;
g)
gaidāmo projekta īstenošanas laikposmu un detalizētu darbu plānu;
h)
analīzi par projekta ietekmi uz pārnozaru jautājumiem, kas minēti 4. panta 3. punkta d) apakšpunktā, ja tāda ietekme ir;
i)
projekta īstenošanas prasības, tai skaitā:
i)
atbalsta saņēmēju identifikāciju un galvenā atbalsta saņēmēja izraudzīšanos, sniedzot garantijas par tā kompetenci attiecīgajā jomā, kā arī par tā administratīvo un finanšu pārvaldības spēju;
ii)
projekta pārvaldības un īstenošanas struktūras aprakstu;
iii)
vienošanos starp atbalsta saņēmējiem saskaņā ar 46. pantu;
iv)
uzraudzības un vērtēšanas kārtību;
v)
informācijas un saziņas plānus, jo īpaši pasākumus, kas apliecinātu Savienības dalību projektā;
j)
detalizētu finanšu plānu un budžetu.
2. Projektu pieteikumos projektiem, kuros ir infrastruktūras komponente vismaz viena miljona euro vērtībā, papildus iekļauj:
a)
infrastruktūras ieguldījuma un tā novietojuma detalizētu aprakstu;
b)
projekta spēju veidošanas komponentes detalizētu aprakstu, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus;
c)
pilnu priekšizpēti vai tai līdzīgu pētījumu, ietverot iespēju analīzi, rezultātus un neatkarīgu kvalitātes pārbaudi;
d)
projekta ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (11) un 1991. gada 25. februāra ANO/EEK Espo konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā tām iesaistītajām valstīm, kuras ir šīs konvencijas puses;
e)
pierādījumus par atbalsta saņēmēju īpašumtiesībām vai piekļuves tiesībām zemei;
f)
būvatļauju.
3. Izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos vadošā iestāde var piekrist f) apakšpunktā minēto dokumentu vēlākai iesniegšanai.
44. pants
Projektu saraksta publicēšana
1. Lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz projektiem, kas saņēmuši programmas atbalstu, vadošā iestāde uztur šo projektu sarakstu izklājlapas formātā, kas ļauj datus šķirot, meklēt, ekstrahēt, salīdzināt un bez grūtībām publicēt internetā. Projektu saraksts ir pieejams programmas tīmekļa vietnē, un sarakstu atjaunina vismaz reizi sešos mēnešos. Lai sekmētu to, ka privātais sektors, pilsoniskā sabiedrība vai valsts pārvaldes iestādes vēlāk izmanto projektu sarakstu, tīmekļa vietnē var skaidri norādīt piemērojamos licencēšanas noteikumus, saskaņā ar kuriem dati tiek publicēti.
2. Saraksts satur vismaz šādu informāciju:
-
saņēmēja nosaukums (tikai juridiskas personas; fiziskas personas nenorāda),
-
projekta nosaukums,
-
projekta kopsavilkums,
-
projekta īstenošanas laikposms,
-
kopējie attiecināmie izdevumi,
-
Savienības līdzfinansējuma likme,
-
projekta pasta indekss vai cits piemērots vietas rādītājs,
-
ģeogrāfiskais pārklājums,
-
projektu saraksta pēdējās atjaunināšanas datums.
3. Projektu sarakstu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 30. jūnijā gadā, kas seko finanšu gadam, kurā projekti tika atlasīti. Šo informāciju publicē Savienības iestāžu tīmekļa vietnē.
2. NODAĻA
Atbalsta saņēmēji
45. pants
Dalība projektos
1. Projektos iesaista atbalsta saņēmējus vismaz no vienas iesaistītās dalībvalsts un no vienas iesaistītās partnervalsts, kas minēta I pielikumā Regulai (ES) Nr. 232/2014, vai no Krievijas Federācijas.
2. Atbalsta saņēmēji ir fiziskas vai juridiskas personas, kurām ir piešķirta dotācija projektam. Fiziskas personas var būt atbalsta saņēmēji, ciktāl to prasa pretendenta veiktās darbības īpatnības vai raksturs, vai viņa mērķis. Par fizisku personu dalību lemj programmas līmenī.
3. Šā panta 1. punktā minētajiem atbalsta saņēmējiem jāatbilst visiem šiem nosacījumiem:
a)
iesaistīto valstu valstspiederīgie vai juridiskas personas, kas faktiski veic uzņēmējdarbību programmas darbības teritorijā, vai starptautiskas organizācijas ar darbības bāzi programmas darbības teritorijā. Eiropas teritoriālās sadarbības grupa var būt atbalsta saņēmējs, neatkarīgi no tās darbības vietas, ja vien tās ģeogrāfiskais tvērums ir programmas darbības teritorijā;
b)
atbilst kritērijiem, kas noteikti tiesībām saņemt atbalstu katrai atlases procedūrai;
c)
neatrodas nevienā no izņēmuma situācijām, kas paredzētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punktā un 107. pantā.
4. Atbalsta saņēmēji, kas neatbilst 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, papildus 1. punktā minētajiem atbalsta saņēmējiem var piedalīties, ja vien tie izpilda visus šos nosacījumus:
a)
tie var piedalīties saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantu;
b)
to dalību prasa projekta būtība un mērķi projekta efektīvai īstenošanai;
c)
saskaņā ar programmu piešķirtā kopējā summa atbalsta saņēmējiem, kuri neatbilst 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nepārsniedz robežu, kas noteikta 39. panta 2. punkta b) apakšpunktā.
46. pants
Atbalsta saņēmēju pienākumi
1. Katrā projektā izraugās vienu galveno atbalsta saņēmēju, kurš pārstāv partnerību.
2. Visi atbalsta saņēmēji aktīvi sadarbojas projektu izstrādē un īstenošanā. Viņi sadarbojas arī projektu personāla un/vai finansēšanas jautājumos. Katrs atbalsta saņēmējs ir juridiski un finansiāli atbildīgs par paša īstenotajām darbībām un saņemto Savienības finansējuma daļu. Atbalsta saņēmēju konkrētos pienākumus, kā arī finansiālo atbildību nosaka panta 3. punkta c) apakšpunktā minētā vienošanās.
3. Galvenais atbalsta saņēmējs:
a)
saņem finanšu ieguldījumu no vadošās iestādes projekta darbību īstenošanai;
b)
nodrošina, ka atbalsta saņēmēji saņem dotācijas kopējo summu cik drīz vien iespējams un pilnībā saskaņā ar c) apakšpunktā minēto kārtību. Neatvelk vai neietur nekādas summas un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas atbalsta saņēmējiem samazinātu šo līdzekļu apjomu;
c)
sadarbībā ar pārējiem atbalsta saņēmējiem izstrādā partnerības vienošanos, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina projektam piešķirto līdzekļu pareizu pārvaldību, tostarp noteikumi par nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanas kārtību;
d)
uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visa projekta īstenošanu;
e)
nodrošina, ka atbalsta saņēmēju deklarētie izdevumi ir radušies, lai īstenotu projektu, un atbilst līgumā noteiktajām darbībām, un par šiem izdevumiem ir vienošanās starp visiem atbalsta saņēmējiem;
f)
pārbauda, vai atbalsta saņēmēju deklarētie izdevumi ir pārbaudīti saskaņā ar 32. panta 1. punktu.
3. NODAĻA
Izdevumu attiecināmība
47. pants
Dotāciju veidi
1. Dotācijas var būt:
a)
faktisko attiecināmo izmaksu, kas minētas 48. pantā, noteiktas daļas atmaksāšana;
b)
vienotas likmes finansējums, ko nosaka, piemērojot procentu likmes vienai vai vairākām noteiktām izmaksu kategorijām;
c)
vienreizējs maksājums;
d)
atlīdzinājums atbilstīgi vienības izmaksām;
e)
a) līdz d) apakšpunktā minēto iespēju apvienojums, ja katra no tām attiecas uz atšķirīgām izmaksu kategorijām.
2. Dotācijas 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā aprēķina, balstoties uz attiecināmajām izmaksām, kas atbalsta saņēmējam faktiski radušās, un ievērojot provizorisko budžeta tāmi, kura iesniegta kopā ar priekšlikumu un iekļauta līgumā. Panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais vienotas likmes finansējums, piemērojot procentu likmi, attiecas uz īpašām attiecināmo izmaksu kategorijām, kas skaidri ir noteiktas jau iepriekš. Panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais vienreizējais maksājums vispārīgi attiecas uz visām vai dažām attiecināmo izmaksu īpašām kategorijām, kas skaidri ir noteiktas jau iepriekš. Panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās vienības izmaksas attiecas uz visām vai dažām attiecināmo izmaksu īpašām kategorijām, kas skaidri ir noteiktas jau iepriekš, ar atsauci uz summu katrai vienībai.
3. Dotāciju mērķis vai ietekme nav radīt peļņu projekta ietvaros. Piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 125. panta 4. punktā minētos izņēmumus.
48. pants
Izmaksu attiecināmība
1. Dotācijas nepārsniedz vispārējo maksimālo apjomu, kas izteikts procentuāli un absolūtā vērtībā un ko nosaka, pamatojoties uz aplēstām attiecināmām izmaksām. Dotācijas nepārsniedz attiecināmās izmaksas.
2. Attiecināmās izmaksas ir izmaksas, kas faktiski radušās atbalsta saņēmējam un atbilst šādiem kritērijiem:
a)
tās radušās projekta īstenošanas posmā. Jo īpaši:
i)
izmaksas, kas saistītas ar pakalpojumiem un būvdarbiem, attiecas uz īstenošanas posmā veiktajām darbībām. Izmaksas, kas saistītas ar piegādēm, attiecas uz īstenošanas posmā veiktajām priekšmetu piegādēm un uzstādīšanu. Līguma parakstīšana, pasūtījuma veikšana vai citu tādu saistību uzņemšanās, kas rada izdevumus un kas realizēta īstenošanas posmā attiecībā uz pakalpojumiem, būvdarbiem vai piegādēm, kas veicami vai piegādājami pēc īstenošanas posma beigām, neatbilst šai prasībai; naudas pārvedumi starp galveno atbalsta saņēmēju un pārējiem atbalsta saņēmējiem nav uzskatāmi par faktiskām izmaksām;
ii)
faktiskās izmaksas tiek segtas pirms galīgo ziņojumu iesniegšanas. Tās var segt pēc ziņojumu iesniegšanas, ja tās galīgajā ziņojumā tiek iekļautas kopā ar prognozēto maksājuma veikšanas datumu;
iii)
izņēmums paredzēts izmaksām, kas saistītas ar galīgajiem ziņojumiem, tai skaitā izdevumu pārbaudi, revīziju un projekta galīgo novērtējumu - šīs izmaksas var rasties pēc projekta īstenošanas posma;
iv)
procedūras līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai, kas minētas 52. pantā un turpmākajos, var uzsākt un līgumus starp atbalsta saņēmējiem var noslēgt pirms projekta īstenošanas posma sākuma, ja tiek ievēroti 52. un turpmāko pantu noteikumi;
b)
tās ir norādītas projekta provizoriskajā kopējā budžetā;
c)
tās ir nepieciešamas projekta īstenošanai;
d)
tās ir identificējamas un pārbaudāmas; iegrāmatotas atbalsta saņēmēja grāmatvedības uzskaites dokumentos un noteiktas saskaņā ar grāmatvedības standartiem un parasto izmaksu uzskaites praksi, kas piemērojama atbalsta saņēmējam;
e)
tās atbilst piemērojamo nodokļu un sociālo tiesību aktu prasībām;
f)
tās ir samērīgas, pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības prasībām, īpaši attiecībā uz taupību un lietderību;
g)
tās pamato rēķini vai dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību.
3. Dotāciju var piešķirt ar atpakaļejošu datumu šādos gadījumos:
a)
ja pretendents var pierādīt nepieciešamību uzsākt projekta īstenošanu, pirms ir parakstīts līgums. Izmaksas, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu, tomēr nedrīkst rasties pirms dotācijas pieprasījuma iesniegšanas; vai
b)
par izmaksām, kas saistītas ar pētījumiem un dokumentāciju tādiem projektiem, kuros ietverta infrastruktūras komponente.
Dotācijas nedrīkst piešķirt ar atpakaļejošu datumu par jau pabeigtiem projektiem.
4. Lai spētu attīstīties spēcīgas partnerības, izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieprasījuma iesniegšanas projektos, kuriem dotācija ir piešķirta, ir attiecināmas, ja tiek izpildīti arī šādi nosacījumi:
a)
izmaksas radušās pēc tam, kad ir publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus;
b)
izmaksas ir tikai ceļa izdevumu un dienas naudas izmaksas atbalsta saņēmēju darbiniekiem, ja tās atbilst 5. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem;
c)
tās nepārsniedz maksimālo summu, kas noteikta programmas līmenī.
5. Ievērojot 1. un 2. punktu, attiecināmas ir šādas atbalsta saņēmēju tiešās izmaksas:
a)
to darbinieku izmaksas, kas nozīmēti projektam, ja tiek ievēroti šādi kumulatīvi nosacījumi:
-
tās attiecas uz tādu darbību izmaksām, kuras atbalsta saņēmējs nebūtu veicis, ja nebūtu projekta,
-
tās nepārsniedz izmaksas, kas parasti rodas atbalsta saņēmējam, ja vien netiek pierādīts, ka tas ir būtiski, lai varētu īstenot projektu,
-
tās attiecas uz faktiskajām bruto algām, iekļaujot sociālā nodrošinājuma iemaksas un citas ar atlīdzību saistītas izmaksas;
b)
ceļa izdevumu un dienas naudas izmaksas darbiniekiem un citām personām, kuras piedalās projektā, ja šīs izmaksas nepārsniedz izmaksas, ko parasti atbalsta saņēmējs sedz saskaņā ar saviem noteikumiem un nosacījumiem, un likmes, ko publicējusi Komisija laikā, kad notikusi misija, ja šīs izmaksas tiek atlīdzinātas kā vienreizējs maksājums, vienības izmaksas vai vienotas likmes finansējums;
c)
īpaši projekta mērķim iegādātu vai iznomātu iekārtu (jaunu vai lietotu) vai aprīkojuma izmaksas, ja tās atbilst tirgus cenām;
d)
īpaši projektam iegādātu patēriņa preču izmaksas;
e)
izmaksas, kas saistītas ar līgumiem, kuru slēgšanas tiesības projekta mērķiem piešķīruši atbalsta saņēmēji;
f)
izmaksas, kas tieši izriet no prasībām, kuras izvirzītas šajā regulā un projektā (piemēram, informācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumiem, novērtējumiem, ārējai revīzijai, tulkojumiem), ieskaitot izmaksas par finanšu pakalpojumiem (piemēram, bankas pārskaitījumu un finanšu garantiju izmaksas).
6. Saskaņā ar 4. pantu programmā var noteikt papildu attiecināmības noteikumus programmai kopumā.
49. pants
Neattiecināmās izmaksas
1. Šādas ar projekta īstenošanu saistītas izmaksas tiek uzskatītas par neattiecināmām:
a)
parādi un ar parādu atmaksu saistīti izdevumi (procenti);
b)
rezerves zaudējumiem vai saistībām;
c)
atbalsta saņēmēja deklarētās izmaksas, ko jau finansē no Savienības budžeta;
d)
zemes vai ēku iegāde par summu, kas pārsniedz 10 % no attiecīgā projekta attiecināmajiem izdevumiem;
e)
zaudējumi, kas rodas valūtas maiņas rezultātā;
f)
nodevas, nodokļi un maksas, tai skaitā PVN, izņemot gadījumus, kad tie saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nav atgūstami, ja vien attiecīgajos noteikumos, par ko panākta vienošanās ar pārrobežu sadarbības partnervalstīm, nav noteikts citādi;
g)
kredīti trešajām personām;
h)
soda naudas, naudas sodi un tiesvedības izdevumi;
i)
ieguldījumi natūrā, kā definēts 14. panta 1. punktā.
2. Saskaņā ar 4. pantu programmā kā neattiecināmas var iekļaut arī citas izmaksu kategorijas.
50. pants
Vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums
1. Kopējā finansējuma summa, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām un vienotas likmes finansējumu, nepārsniedz EUR 60 000 vienam atbalsta saņēmējam un vienam projektam, ja vien programmā nav noteikts citādi saskaņā ar 4. pantu, bet nepārsniedzot EUR 100 000.
2. Vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu un vienotas likmes finansējuma izmantošanu pamato vismaz ar:
a)
attiecīgo finansējuma veidu piemērotības pamatojumu attiecībā uz projektu būtību un pārkāpumu un krāpšanas risku un kontroles izmaksām;
b)
to izmaksu vai izmaksu kategoriju noteikšanu, kas tiek segtas ar vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām vai vienotas likmes finansējumu un kas neietver 49. pantā minētās neattiecināmās izmaksas;
c)
aprakstu par vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu vai vienotas likmes finansējuma noteikšanas metodēm un par nosacījumiem, kā pienācīgi nodrošināt bezpeļņas noteikuma un līdzfinansējuma principu ievērošanu un izmaksu dubultas finansēšanas novēršanu. Minēto metožu pamatā ir:
i)
statistikas dati vai tamlīdzīgi objektīvi līdzekļi; vai
ii)
katram atbalsta saņēmējam īpaši izveidota pieeja, kas balstīta uz apliecinātiem vai pārbaudāmiem atbalsta saņēmēja vēsturiskajiem datiem vai uz izmaksu uzskaites praksi, ko atbalsta saņēmējs parasti izmanto.
3. Kad vadošā iestāde ir novērtējusi un apstiprinājusi summas, tās vairs neapstrīd ex post kontrolēs.
51. pants
Netiešas izmaksas
1. Netiešas izmaksas var aprēķināt pēc vienotas likmes, nepārsniedzot 7 % no attiecināmajām tiešajām izmaksām, izņemot izmaksas, kas radušās saistībā ar infrastruktūras nodrošināšanu, ja minēto likmi aprēķina, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi.
2. Projektā par netiešām izmaksām uzskata tās attiecināmās izmaksas, ko nevar noteikt kā konkrētas izmaksas, tieši saistītas ar projekta īstenošanu, un kuras nevar rezervēt projektā tieši saskaņā ar 48. pantā definētajiem attiecināmības kritērijiem. Tajās neiekļauj 49. pantā minētās neattiecināmās izmaksas vai izmaksas, kas jau deklarētas citā projekta budžeta izdevumu vienībā vai pozīcijā.
4. NODAĻA
1. iedaļa
Iepirkums
52. pants
Piemērojamie noteikumi
1. Ja projekta īstenošanai nepieciešams atbalsta saņēmēja veikts preču, būvdarbu vai pakalpojumu iepirkums, piemēro šādus noteikumus:
a)
ja atbalsta saņēmējs ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzēja struktūra to Savienības tiesību aktu izpratnē, kurus piemēro iepirkumu procedūrām, atbalsta saņēmējs var piemērot valsts normatīvos vai administratīvos tiesību aktus, kas pieņemti saistībā ar Savienības tiesību aktiem vai 2. punkta noteikumiem;
b)
ja atbalsta saņēmējs ir starptautiska organizācija, tā var piemērot savus iepirkuma noteikumus, ja tajos paredzētas tādas garantijas, kas ir līdzvērtīgas starptautiski atzītiem standartiem;
c)
ja atbalsta saņēmējs ir pārrobežu sadarbības partnervalsts valsts iestāde, kuras līdzfinansējums ir pārvests vadošajai iestādei, tā var piemērot valsts normatīvos vai administratīvos tiesību aktus, ja tāda iespēja ir paredzēta finansēšanas nolīgumā un ja tiek ievēroti 2. punkta a) apakšpunktā minētie vispārīgie principi.
2. Visos pārējos gadījumos ievēro šādas saistības:
a)
līgumslēgšanas tiesības tiek piešķirtas pretendentam ar saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu vai attiecīgā gadījumā pretendentam, kuram ir piedāvājums ar viszemāko cenu, vienlaikus izvairoties no jebkāda interešu konflikta;
b)
līgumiem, kuru vērtība ir vairāk nekā EUR 60 000, piemēro arī šādus noteikumus:
i)
tiek izveidota novērtēšanas komiteja, kas novērtē pieteikumus un/vai piedāvājumus, pamatojoties uz izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem, ko atbalsta saņēmējs iepriekš ir publicējis iepirkuma procedūras dokumentos. Komitejā ir jābūt nepāra skaita locekļiem, kuriem ir pietiekamas tehniskās un administratīvās zināšanas, lai sagatavotu pamatotu atzinumu par piedāvājumiem/pieteikumiem;
ii)
tiek nodrošināta pietiekama pārredzamība, godīga konkurence un pienācīga ex ante publicitāte;
iii)
tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme, proporcionalitāte un nediskriminācija;
iv)
iepirkuma procedūras dokumenti tiek sagatavoti saskaņā ar labāko starptautisko praksi;
v)
termiņi pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanai ir pietiekami gari, lai dotu ieinteresētajām pusēm saprātīgu laikposmu savu piedāvājumu sagatavošanai;
vi)
kandidāti vai pretendenti tiek izslēgti no dalības iepirkuma procedūrā, ja tie atrodas kādā no situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punktā. Kandidāti vai pretendenti apliecina, ka viņi neatrodas nevienā no minētajām situācijām. Līgumslēgšanas tiesības nepiešķir arī tiem kandidātiem vai pretendentiem, kuri iepirkuma procedūras laikā atrodas vienā no situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 107. pantā;
vii)
tiek ievērotas iepirkuma procedūras, kas noteiktas regulas 53. līdz 56. pantā.
3. Visos gadījumos piemēro Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantā paredzētos noteikumus par valstspiederību un izcelsmi.
53. pants
Iepirkuma procedūras pakalpojuma līgumiem
1. Līgumslēgšanas tiesības pakalpojuma līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk, piešķir, izmantojot starptautiska slēgta konkursa procedūru pēc tam, kad ir publicēts paziņojums par iepirkumu. Paziņojumu par iepirkumu publicē visos piemērotos medijos arī ārpus programmas darbības teritorijas, norādot to kandidātu skaitu, kuri tiks aicināti iesniegt piedāvājumus - skaitā no četriem līdz astoņiem kandidātiem -, un nodrošinot patiesu konkurenci.
2. Līgumslēgšanas tiesības pakalpojuma līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000 un mazāka par EUR 300 000, piešķir, izmantojot konkursu ar sarunu procedūru bez publicēšanas. Atbalsta saņēmējs apspriežas ar vismaz trijiem pakalpojuma sniedzējiem pēc savas izvēles un vienojas par līguma noteikumiem ar vienu vai vairākiem no tiem.
54. pants
Iepirkuma procedūras piegādes līgumiem
1. Līgumslēgšanas tiesības piegādes līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk, piešķir, izmantojot starptautiska atklāta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts visos piemērotajos medijos arī ārpus programmas darbības teritorijas.
2. Līgumslēgšanas tiesības piegādes līgumiem, kuru vērtība ir EUR 100 000 vai vairāk, bet mazāka par EUR 300 000, piešķir, izmantojot atklāta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts programmas darbības teritorijā. Visiem pretendentiem, kam ir tiesības piedalīties konkursā, nodrošina tādas pašas iespējas kā vietējiem uzņēmumiem.
3. Līgumslēgšanas tiesības piegādes līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, bet mazāka par EUR 100 000, piešķir, izmantojot konkursu ar sarunu procedūru bez publicēšanas. Atbalsta saņēmējs apspriežas ar vismaz trijiem piegādātājiem pēc savas izvēles un vienojas par līguma noteikumiem ar vienu vai vairākiem no tiem.
55. pants
Iepirkuma procedūras būvdarbu līgumiem
1. Līgumslēgšanas tiesības būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir EUR 5 000 000 vai vairāk, piešķir, izmantojot starptautiska atklāta konkursa procedūru vai, ņemot vērā konkrētu būvdarbu īpašās iezīmes, izmantojot slēgta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts visos piemērotajos medijos arī ārpus programmas darbības teritorijas.
2. Līgumslēgšanas tiesības būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk, bet mazāka par EUR 5 000 000, piešķir, izmantojot atklāta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts programmas darbības teritorijā. Visiem pretendentiem, kam ir tiesības piedalīties konkursā, nodrošina tādas pašas iespējas kā vietējiem uzņēmumiem.
3. Līgumslēgšanas tiesības būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, bet mazāka par EUR 300 000, piešķir, izmantojot konkursu ar sarunu procedūru bez publicēšanas. Atbalsta saņēmējs apspriežas ar vismaz trijiem līgumslēdzējiem pēc savas izvēles un vienojas par līguma noteikumiem ar vienu vai vairākiem no tiem.
56. pants
Sarunu procedūras izmantošana
Atbalsta saņēmējs var lemt izmantot sarunu procedūru, pamatojoties uz vienu piedāvājumu gadījumos, kas minēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 266., 268. un 270. pantā.
2. iedaļa
Finanšu atbalsts trešām personām
57. pants
Finanšu atbalsts trešām personām
1. Ja projektā nepieciešama finanšu atbalsta piešķiršana trešām personām, šo atbalstu var piešķirt, ja:
a)
katra trešā persona sniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz summu atgūšanu;
b)
tiek ievēroti proporcionalitātes, pārredzamības, pareizas finanšu pārvaldības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi;
c)
tiek novērsti interešu konflikti;
d)
finanšu atbalsts nav kumulatīvs vai piešķirts ar atpakaļejošu datumu, tajā principā ir ietverts līdzfinansējums, un tā mērķis vai ietekme nav radīt peļņu nevienai no trešām personām;
e)
nosacījumi finanšu atbalsta piešķiršanai ir strikti definēti līgumā, lai izvairītos no atbalsta saņēmēja rīcības brīvības. Jo īpaši līgumā nosaka personu kategorijas, kam ir tiesības uz atbalstu, piešķiršanas kritērijus (tai skaitā kritērijus precīzas summas noteikšanai) un ietver to darbības veidu izsmeļošu sarakstu, par kurām šādu finanšu atbalstu var saņemt;
f)
maksimālā finanšu atbalsta summa, ko var izmaksāt, nepārsniedz EUR 60 000 katrai trešai personai, izņemot gadījumus, kad finanšu atbalsts ir projekta galvenais mērķis.
2. Piemēro Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantā paredzētos noteikumus par valstspiederību un izcelsmi. Ja otrā līmeņa dotācija pārsniedz EUR 60 000, piemēro mutatis mutandis 52. panta 2. punkta b) apakšpunkta vi) punkta noteikumus par dalību.
VIII SADAĻA
MAKSĀJUMI, PĀRSKATU SNIEGŠANA UN AKCEPTĒŠANA, FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA
1. NODAĻA
Maksājumi
58. pants
Gada saistības
1. Dalītas pārvaldības gadījumā Komisija uzņemas sākotnējās saistības pēc tam, kad tā ir pieņēmusi programmu saskaņā ar 5. pantu.
2. Netiešas pārvaldības gadījumā Komisija uzņemas sākotnējās saistības pēc programmas pieņemšanas, bet pēc tam, kad ir stājies spēkā nolīgums, deleģē budžeta izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai vai pārrobežu sadarbības partnervalstij, kas minēta 81. un 82. pantā.
3. Pēc tam Komisija katrā finanšu gadā uzņemas atbilstošās saistības ne vēlāk kā 1. maijā. Gada saistību summu nosaka saskaņā ar finanšu plānu, ņemot vērā programmas virzību un līdzekļu pieejamību. Komisija informē vadošo iestādi pēc tam, kad ir uzņēmusies gada saistības.
59. pants
Kopēji noteikumi par maksājumiem
1. Maksājumus vadošajām iestādēm veic priekšfinansējuma vai galīgā atlikuma maksājuma veidā.
2. Tiek atvērts īpaši programmai paredzēts bankas konts norēķiniem euro valūtā. Ja Komisija veic maksājumus caur bankas kontu, kas nav programmai paredzētais konts, tad saistītās summas un visus uzkrātos procentus bez kavējuma un pilnībā pārved uz programmai paredzēto bankas kontu.
3. No šīm summām un visiem uzkrātajiem procentiem neatvelk vai neietur nekādas summas un neuzliek tiem nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu.
60. pants
Kopēji noteikumi par priekšfinansējuma aprēķinu
1. Katrā finanšu gadā pēc tam, kad vadošajai iestādei ir paziņots par gada saistībām, tā var lūgt priekšfinansējuma pārvedumu ne vairāk kā 80 % apmērā no Savienības ieguldījuma attiecīgajam finanšu gadam. Sākot no otrā finanšu gada priekšfinansējuma pieprasījumiem pievieno provizorisko budžetu, detalizēti norādot vadošās iestādes saistības un maksājumus par diviem grāmatvedības gadiem, kas seko pēc 68. pantā minētā nesenākā revīzijas atzinuma. Pēc tam, kad Komisija ir pārskatījusi minēto provizorisko budžetu, novērtējusi programmas faktiskās finansējuma vajadzības un pārbaudījusi līdzekļu pieejamību, tā veic pieprasītā priekšfinansējuma maksājumu pilnībā vai daļēji ne vēlāk kā 60 dienas pēc tam, kad maksājuma pieprasījums ir reģistrēts Komisijā.
2. Finanšu gada laikā vadošā iestāde kā papildu priekšfinansējumu var lūgt pārvest visus jau piešķirtos līdzekļus vai daļu no tiem. Vadošā iestāde savu pieprasījumu iesniedz kopā ar starpposma finanšu pārskatu, kas apliecina, ka faktiskie izdevumi, kas radušies vai kas paredzami līdz attiecīgā finanšu gada beigām, pārsniedz jau izmaksātā priekšfinansējuma summu. Šādi turpmāki pārvedumi uzskatāmi par papildu priekšfinansējumu, ja tie nav pamatoti ar 68. pantā minēto revīzijas atzinumu.
3. Katrā programmas īstenošanas finanšu gadā Komisija dzēš iepriekšējo priekšfinansējumu atkarībā no faktiskajiem attiecināmajiem izdevumiem, kas pamatoti ar 68. pantā minēto revīzijas atzinumu pēc tam, kad ir akceptēti pārskati saskaņā ar 69. panta 2. punktu. Pamatojoties uz šīs dzēšanas rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā veic nepieciešamos finanšu pielāgojumus.
61. pants
Maksājuma termiņa pārtraukšana
1. Deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 izpratnē var pārtraukt maksājuma termiņu maksājuma pieprasījumam līdz sešiem mēnešiem jebkuros no šiem apstākļiem:
a)
saskaņā ar valsts vai Savienības revīzijas struktūras sniegto informāciju ir skaidri pierādījumi, kas liecina par būtiskām nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā;
b)
deleģētajam kredītrīkotājam jāveic papildu pārbaudes, ņemot vērā, ka viņa rīcībā nonākusi brīdinoša informācija par to, ka maksājuma pieprasījumā norādītie izdevumi ir saistīti ar pārkāpumiem, kam ir būtiskas finansiālas sekas;
c)
nav iesniegts kāds no 77. pantā paredzētajiem dokumentiem;
d)
nav iesniegts kāds no 60. un 64. pantā paredzētajiem dokumentiem.
Vadošā iestāde var piekrist pagarināt pārtraukšanas laikposmu vēl uz trīs mēnešiem.
2. Deleģētais kredītrīkotājs attiecina pārtraukšanu tikai uz to izdevumu daļu, kas ietverta maksājuma pieprasījumā, uz kuru attiecas 1. punkta pirmajā daļā minētie apstākļi, izņemot gadījumus, kad nav iespējams noteikt skarto izdevumu daļu. Deleģētais kredītrīkotājs nekavējoties rakstveidā informē dalībvalsti, kurā atrodas vadošā iestāde, un vadošo iestādi par pārtraukšanas iemesliem un pieprasa tām labot situāciju. Deleģētais kredītrīkotājs izbeidz pārtraukumu, tiklīdz ir veikti vajadzīgie pasākumi. Pārtraukumu pēc sešiem mēnešiem var pagarināt, ja nav veikti vajadzīgie pasākumi.
62. pants
Maksājumu apturēšana
1. Komisija var apturēt visus maksājumus vai daļu no tiem jebkuros no šiem apstākļiem:
a)
programmas pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā ir būtisks trūkums, kurš apdraud Savienības ieguldījumu un attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi;
b)
iesaistītās valstis nopietni pārkāpj savus 31. pantā noteiktos pienākumus;
c)
izdevumi ir saistīti ar pārkāpumu, kas nav novērsts un kam ir nopietnas finansiālas sekas;
d)
ir būtiski trūkumi saistībā ar novērtēšanas un uzraudzības sistēmas kvalitāti un ticamību;
e)
ir uzraudzības, novērtēšanas vai revīzijas rezultātā iegūti pierādījumi, ka programma netiek īstenota saskaņā ar 4. pantā minētajiem grafikiem, un saskaņā ar 77. pantu sniegtajos ziņojumos aprakstītie rezultāti neatbilst gaidītajiem.
2. Komisija var nolemt apturēt visus starpposma priekšfinansējuma maksājumus vai daļu no tiem pēc tam, kad tā ir devusi vadošajai iestādei iespēju iesniegt piezīmes.
3. Komisija izbeidz starpposma maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu, ja vadošā iestāde ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kas ļauj atcelt apturēšanu.
63. pants
Maksājumi galvenajiem atbalsta saņēmējiem
1. Maksājumus galvenajiem atbalsta saņēmējiem var veikt vienā no šiem veidiem:
a)
priekšfinansējums;
b)
starpposma maksājums;
c)
galīgā atlikuma maksājums.
2. Vadošā iestāde nodrošina, ka maksājumi galvenajiem atbalsta saņēmējiem tiek apstrādāti cik drīz vien iespējams saskaņā ar parakstīto līgumu. Neatvelk vai neietur nekādas summas, kas nav pamatotas ar parakstīto līgumu, un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas samazinātu šo maksājumu apjomu.
64. pants
Galīgā atlikuma maksājums
1. Līdz 2024. gada 30. septembrim vadošā iestāde iesniedz maksājuma pieprasījumu galīgā atlikuma maksājumam, pievienojot 77. panta 5. punktā minētos dokumentus.
2. Galīgā atlikuma maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pēdējā grāmatvedības gada grāmatojumu noskaidrošanas dienas vai vienu mēnesi pēc nobeiguma īstenošanas ziņojuma pieņemšanas dienas, atkarībā no tā, kurš no termiņiem ir vēlāks.
65. pants
Izņēmums attiecībā uz saistību atcelšanu
1. Atcelšanai paredzētās summas samazina par summām, ko vadošā iestāde nav varējusi Komisijai deklarēt šādu iemeslu dēļ:
a)
projekti ir apturēti ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturoša iedarbība; vai
b)
force majeure apstākļi, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu;
c)
regulas 61. panta vai 62. panta piemērošana.
2. Vadošā iestāde, kas atsaucas uz force majeure apstākļiem saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, pierāda force majeure apstākļu tiešo ietekmi uz visas programmas vai tās daļas īstenošanu. Panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta vajadzībām minēto samazinājumu var pieprasīt vienreiz, ja apturēšana vai force majeure apstākļi ilgst ne ilgāk par vienu gadu, vai tik reizes, cik tas atbilst force majeure apstākļu ilgumam vai gadu skaitam no dienas, kad pieņemts tiesas vai administratīvais lēmums, ar ko aptur darbības īstenošanu līdz dienai, kad pieņemts galīgais tiesas vai administratīvais lēmums.
3. Līdz 15. februārim vadošā iestāde nosūta Komisijai informāciju par 1. punktā minētajiem izņēmumiem attiecībā uz summu, kas deklarējama līdz iepriekšējā finanšu gada līdz 31. decembrim.
66. pants
Atcelšanas procedūra
1. Komisija savlaicīgi informē vadošo iestādi vienmēr, kad ir risks, ka tiks veikta atcelšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014 6. pantu.
2. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēmusi līdz 15. februārim, informē vadošo iestādi par atcelto saistību summu, kura izriet no minētās informācijas.
3. Vadošajai iestādei ir divi mēneši laika, lai piekristu atceļamo saistību summai vai iesniegtu savus apsvērumus.
4. Vadošā iestāde līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai pārskatītu finanšu plānu, kurā izklāstīta samazinātās atbalsta summas ietekme uz programmas tematiskajiem mērķiem vai tehnisko palīdzību attiecīgajā finanšu gadā. Ja tas iesniegts netiek, Komisija pārskata finanšu plānu, attiecīgajam finanšu gadam samazinot Savienības ieguldījumu. Samazinājums proporcionāli ietekmē tematiskos mērķus un tehnisko palīdzību.
5. Komisija groza lēmumu, ar kuru pieņemta programma.
67. pants
Euro izmantošana
1. Izdevumus, kuri radušies valūtā, kas nav euro, vadošā iestāde un atbalsta saņēmējs konvertē euro saskaņā ar Komisijas vienreiz mēnesī noteikto norēķina valūtas maiņas kursu, kāds tas ir vienā no šiem:
a)
mēnesis, kurā izdevumi radušies;
b)
mēnesis, kurā izdevumi tika iesniegti pārbaudei saskaņā ar 32. panta 1. punktu;
c)
mēnesis, kurā par izdevumiem tika paziņots galvenajam atbalsta saņēmējam.
2. Izvēlēto metodi nosaka programmā un izmanto visā programmas darbības laikā. Attiecībā uz tehnisko palīdzību un projektiem var izmantot atšķirīgas metodes.
2. NODAĻA
Pārskatu sniegšana un akceptēšana
68. pants
Pārskatu sniegšana
1. Programmas pārskatus sagatavo vadošā iestāde. Šie pārskati ir neatkarīgi un atsevišķi, un tajos uzskaita tikai tos darījumus, kas attiecas uz programmu. Tos sagatavo veidā, kas ļauj programmu analītiski uzraudzīt atbilstoši prioritātēm un tehniskās palīdzības.
2. Vadošā iestāde savā gada ziņojumā līdz 15. februārim sniedz Komisijai šādu finanšu informāciju:
a)
iepriekšējā grāmatvedības gada pārskatus;
b)
vadības deklarāciju, ko parakstījis vadošās iestādes pārstāvis, apstiprinot, ka:
i)
šī informācija ir pareizi izklāstīta, pilnīga un precīza;
ii)
izdevumi ir izmantoti paredzētajam mērķim;
iii)
ieviestās kontroles sistēmas nodrošina vajadzīgās garantijas pamatā esošo darījumu likumībai un pareizībai;
c)
vadošās iestādes veikto kontroļu gada kopsavilkumu, tostarp analīzi par sistēmās identificēto kļūdu un trūkumu raksturu un apjomu, kā arī veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem;
d)
revīzijas atzinumu par gada pārskatiem;
e)
revīzijas iestādes sagatavotu ziņojumu par gada pārskatiem, sniedzot veikto revīziju kopsavilkumu, tostarp analīzi par sistēmās identificēto kļūdu un trūkumu raksturu un apjomu - gan sistēmu, gan projektu līmenī -, kā arī veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem;
f)
aplēsi izmaksām, kas radušās iepriekšējā gada periodā no 1. jūlija līdz 31. decembrim;
g)
to projektu sarakstu, kas grāmatvedības gada laikā slēgti.
3. Panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie pārskati iesniedzami katrai programmai un katras prioritātes un tehniskās palīdzības līmenī tajos iekļauj:
a)
izdevumus, kas radušies un segti, un ieņēmumus, ko nopelnījusi un saņēmusi vadošā iestāde;
b)
grāmatvedības gada laikā atteiktās un atgūtās summas, summas, kas atgūstamas līdz grāmatvedības gada beigām, un neatgūstamās summas.
4. Panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajā revīzijas atzinumā konstatē, vai pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu, vai attiecīgie darījumi ir likumīgi un pareizi un vai darbojas pienācīgi ieviestās kontroles sistēmas. Atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti 2. punkta b) apakšpunktā minētajā vadības deklarācijā.
69. pants
Pārskatu akceptēšana
1. Komisija pārbauda pārskatus un informē vadošo iestādi līdz tā gada 31. maijam, kas seko pēc grāmatvedības gada beigām, par to, vai tā akceptē, ka pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi.
2. Pamatojoties uz attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies un apstiprināti ar 68. panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto revīzijas atzinumu, Komisija dzēš priekšfinansējumu.
3. Pārskatu akceptēšana neskar turpmākas finanšu korekcijas saskaņā ar 72. pantu.
70. pants
Dokumentu glabāšanas laika posms
1. Vadošā iestāde un atbalsta saņēmēji glabā visus ar programmu vai projektu saistītos dokumentus piecus gadus pēc atlikuma maksājuma saņemšanas programmas ietvaros. Tie glabā ziņojumus, apliecinošos dokumentus, kā arī pārskatus, grāmatvedības dokumentus un visus citus dokumentus, kas saistīti ar programmas un projektu finansēšanu (tostarp visus dokumentus, kas attiecas uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu).
2. Neatkarīgi no 1. punkta dokumentus, kas saistīti ar revīzijām, pārsūdzībām, tiesvedību vai to atlīdzības prasību kārtošanu, kuras rodas programmas vai projekta īstenošanas gaitā, glabā līdz šādu revīziju, pārsūdzību vai tiesāšanās beigām vai atlīdzības prasību nokārtošanai.
3. NODAĻA
Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana
1. iedaļa
Finanšu korekcijas
71. pants
Vadošās iestādes veiktās finanšu korekcijas
1. Vadošā iestāde vispirms ir atbildīga par pārkāpumu novēršanu un izmeklēšanu, vajadzīgo finanšu korekciju veikšanu un līdzekļu atgūšanu. Ja pārkāpumi ir sistēmiski, vadošā iestāde izmeklēšanu attiecina uz visām darbībām, kas varētu būt skartas.
Vadošā iestāde veic vajadzīgās finanšu korekcijas saistībā ar atsevišķiem vai sistēmiskiem pārkāpumiem, kas atklāti projektos, tehniskajā palīdzībā vai programmā. Finanšu korekcijas veic, atceļot visu projektam vai tehniskajai palīdzībai piešķirto Savienības ieguldījumu vai tā daļu. Vadošā iestāde ņem vērā pārkāpumu veidu un smagumu un finansiālos zaudējumus un piemēro samērīgu finanšu korekciju. Vadošā iestāde iegrāmato finanšu korekcijas gada pārskatos par grāmatvedības gadu, kurā nolemts par atcelšanu.
2. Saskaņā ar 1. punktu atceltu Savienības ieguldījumu, ievērojot 3. punktu, attiecīgajā programmā var izmantot atkārtoti.
3. Ieguldījumu, kas atcelts saskaņā ar 1. punktu, nevar atkārtoti izmantot projektam, kuram piemērota finanšu korekcija, vai, ja finanšu korekcija piemērota par sistēmisku pārkāpumu, - ikvienam projektam, kuru skāris sistēmiskais pārkāpums.
72. pants
Komisijas veiktās finanšu korekcijas
1. Komisija veic finanšu korekcijas, atceļot visu Savienības ieguldījumu programmā vai tā daļu un atgūstot līdzekļus no vadošās iestādes, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas ir pretrunā piemērojamiem tiesību aktiem vai saistīti ar trūkumiem programmas pārvaldības un kontroles sistēmās, ko konstatējusi Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta.
2. Piemērojamo tiesību aktu pārkāpuma dēļ finanšu korekciju veic tikai saistībā ar izdevumiem, par kuriem ir paziņots Komisijai, un tad, ja ir kāds no šādiem apstākļiem:
a)
pārkāpums ir ietekmējis projekta vai tehniskās palīdzības līguma atlasi vai gadījumos, kad pārkāpuma iezīmju dēļ nav iespējams noteikt tā ietekmi, bet pastāv pamatots risks, ka pārkāpumam šāda ietekme ir bijusi;
b)
pārkāpums ir ietekmējis tādu izdevumu summu, kas deklarēta programmā, vai gadījumos, kad pārkāpuma iezīmju dēļ nav iespējams skaitliski noteikt tā finansiālo ietekmi, bet pastāv pamatots risks, ka pārkāpumam šāda ietekme ir bijusi.
3. Komisija veic finanšu korekcijas tad, ja pēc nepieciešamo pārbaužu veikšanas tā izdara kādu no šiem secinājumiem:
a)
programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir būtisks trūkums, kas apdraud programmā jau izmaksāto Savienības ieguldījumu;
b)
vadošā iestāde nav izpildījusi 71. pantā noteiktos pienākumus, pirms saskaņā ar šo punktu sākta finanšu korekcijas procedūra;
c)
gada vai galīgajā ziņojumā deklarētie izdevumi ir saistīti ar pārkāpumu, un pirms finanšu korekcijas procedūras sākšanas saskaņā ar šo punktu vadošā iestāde tos nav koriģējusi.
Veicot finanšu korekcijas, Komisija pamatojas uz individuāliem identificēto pārkāpumu gadījumiem un ņem vērā, vai pārkāpums ir sistēmisks. Ja nav iespējams precīzi skaitliski noteikt kļūdaino izdevumu summu, Komisija piemēro vienotu likmi vai ekstrapolētu finanšu korekciju.
4. Lemjot par finanšu korekcijas summu saskaņā ar 3. punktu, Komisija ievēro proporcionalitātes principu, ņemot vērā pārkāpuma iezīmes un smagumu, kā arī attiecīgajā programmā konstatēto pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumu apjomu un finanšu sekas.
5. Ja Komisija savu nostāju pamato ar ziņojumiem, ko iesnieguši revidenti, kas nav revidenti no Komisijas dienestiem, tad Komisija izdara pati savus secinājumus par finanšu sekām, iepriekš uzklausot vadošo iestādi un revidentus.
6. Programmas slēgšana neskar Komisijas tiesības vēlāk veikt finanšu korekcijas pret vadošo iestādi.
7. Kritēriji piemērojamās finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai un kritēriji vienotas likmes vai ekstrapolētas finanšu korekcijas piemērošanai ir tie, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (12), jo īpaši 144. pantā ietvertie, kā arī tie, kas paredzēti Komisijas 2013. gada 19. decembra lēmumā (13).
73. pants
Procedūra
1. Pirms lēmuma pieņemšanas par finanšu korekciju Komisija informē vadošo iestādi par savas pārbaudes pagaidu secinājumiem un pieprasa, lai vadošā iestāde divu mēnešu laikā iesniedz piezīmes.
2. Ja Komisija ierosina finanšu korekciju, pamatojoties uz ekstrapolāciju vai vienotu likmi, vadošajai iestādei ar attiecīgo dokumentu pārbaudi dod iespēju pierādīt, ka pārkāpuma faktiskais apjoms ir mazāks, nekā to novērtējusi Komisija. Vienojoties ar Komisiju, vadošā iestāde var ierobežot minēto pārbaudi, attiecinot to tikai uz attiecīgo dokumentu atbilstīgu daļu vai izlasi. Minētajai pārbaudei paredzētais laiks nav ilgāks par diviem mēnešiem pēc 1. punktā minētā divu mēnešu laikposma, izņemot gadījumus, kad tam ir pienācīgs pamatojums.
3. Komisija ņem vērā jebkurus pierādījumus, ko vadošā iestāde iesniegusi 1. un 2. punktā noteiktajā termiņā.
4. Ja vadošā iestāde nepiekrīt Komisijas pagaidu secinājumiem, Komisija uzaicina vadošo iestādi uz uzklausīšanu, lai nodrošinātu, ka Komisijas secinājumiem par finanšu korekcijas veikšanu ir pieejama visa vajadzīgā informācija un apsvērumi.
5. Ja vadošā iestāde piekrīt Komisijas pagaidu secinājumiem, tad vadošā iestāde, neskarot 6. punktu, attiecīgajā programmā var atkārtoti izmantot atcelto ieguldījumu atbilstoši 71. panta 2. punktam.
6. Lai piemērotu finanšu korekcijas, sešu mēnešu laikā no uzklausīšanas dienas vai no dienas, kad tiek saņemta papildinformācija gadījumā ja vadošā iestāde pēc uzklausīšanas piekrīt iesniegt šādu papildinformāciju, Komisija pieņem lēmumu. Komisija ņem vērā visu procedūras gaitā iesniegto informāciju un apsvērumus. Ja uzklausīšana nenotiek, sešu mēnešu laikposms sākas divus mēnešus pēc dienas, kurā saņemta Komisijas sūtītā vēstule ar uzaicinājumu uz uzklausīšanu.
7. Ja Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta konstatē pārkāpumus, kas apliecina būtiskus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā, izrietošajā finanšu korekcijā samazina Savienības atbalstu.
Pirmo daļu neattiecina uz būtisku trūkumu pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā, kas, pirms to nav konstatējusi Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta:
a)
ir konstatēts vadības deklarācijā, gada kontroles ziņojumā vai Komisijai saskaņā ar 68. panta noteikumiem iesniegtajā revīzijas atzinumā vai citos revīzijas ziņojumos, ko Komisijai iesniegusi revīzijas iestāde, un ir veikti atbilstīgi pasākumi; vai
b)
kam ir piemēroti vadošās iestādes veikti pienācīgi korektīvi pasākumi.
Izvērtējumu par būtiskiem trūkumiem pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā pamato ar tiesību aktiem, kas bija piemērojami laikā, kad tika iesniegtas attiecīgās vadības deklarācijas, gada kontroles ziņojumi un revīzijas atzinumi.
Lemjot par finanšu korekciju, Komisija:
a)
ievēro proporcionalitātes principu, ņemot vērā pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvas darbības būtiskā trūkuma iezīmes un smagumu, un tā radītās finansiālās sekas Savienības budžetam;
b)
lai piemērotu vienotu likmi vai ekstrapolētu korekciju, izslēdz kļūdainos izdevumus, ko iepriekš ir konstatējusi vadošā iestāde un par kuriem ir veikta korekcija pārskatos, un izdevumus, par kuru likumību un pareizību notiek izvērtējums;
c)
ņem vērā vienotu likmi vai ekstrapolētas korekcijas, ko vadošā iestāde piemēro izdevumiem saistībā ar citiem būtiskiem pārkāpumiem, kurus vadošā iestāde konstatējusi, kad tika noteikts atlikušais risks attiecībā uz Savienības budžetu.
2. iedaļa
Atgūtie līdzekļi
74. pants
Finansiālās saistības un līdzekļu atgūšana
1. Vadošā iestāde atbild par nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanu.
2. Ja līdzekļu atgūšana ir saistīta ar vadošās iestādes tādu juridisko saistību pārkāpumu, kas izriet no šīs regulas un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012, vadošā iestāde atbild par attiecīgo līdzekļu atlīdzināšanu Komisijai.
3. Ja līdzekļu atgūšana saistīta ar sistēmiskiem trūkumiem programmas pārvaldības un kontroles sistēmās, vadošā iestāde atbild par attiecīgo līdzekļu atlīdzināšanu Komisijai saskaņā ar programmā noteikto saistību sadalījumu iesaistīto valstu vidū.
4. Ja līdzekļu atgūšana saistīta ar prasību, kas celta pret atbalsta saņēmēju, kurš veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, un vadošā iestāde nespēj atgūt parādu, dalībvalsts, kurā atbalsta saņēmējs veic uzņēmējdarbību, atlīdzina summu vadošajai iestādei un atgūst to no atbalsta saņēmēja.
5. Ja līdzekļu atgūšana saistīta ar prasību, kas celta pret atbalsta saņēmēju, kurš veic uzņēmējdarbību pārrobežu sadarbības partnervalstī un vadošā iestāde nespēj atgūt parādu, pārrobežu sadarbības partnervalsts, kurā atbalsta saņēmējs darbojas, saistību līmenis ir nosakāms attiecīgajos finansēšanas nolīgumos, kas minēti 8. un 9. pantā.
75. pants
Līdzekļu atmaksāšana vadošajai iestādei
1. Vadošā iestāde atgūst no galvenā atbalsta saņēmēja nepamatoti izmaksātās summas kopā ar visiem procentiem par kavētiem maksājumiem. Attiecīgie atbalsta saņēmēji saskaņā ar partnerības līgumu, kas parakstīts starp viņiem, atmaksā galvenajam atbalsta saņēmējam nepamatoti izmaksātās summas. Ja galvenais atbalsta saņēmējs nevar sekmīgi atgūt līdzekļus no attiecīgā atbalsta saņēmēja, vadošā iestāde oficiāli pieprasa, lai attiecīgais atbalsta saņēmējs atmaksā līdzekļus galvenajam atbalsta saņēmējam. Ja attiecīgais atbalsta saņēmējs neatmaksā līdzekļus, vadošā iestāde saskaņā ar 74. panta 2. līdz 5. punktu pieprasa iesaistītajai dalībvalstij, kurā attiecīgais atbalsta saņēmējs veic uzņēmējdarbību, atlīdzināt nepamatoti izmaksātās summas.
2. Vadošā iestāde ar pienācīgu rūpību nodrošina līdzekļu atgūšanas rīkojumu atlīdzināšanu ar iesaistīto valstu atbalstu. Vadošā iestāde jo īpaši pārliecinās, ka parāds ir neapšaubāms, tā summa ir noteikta un tam ir pienācis atmaksas termiņš. Ja vadošā iestāde paredz atteikties no konstatētā parāda atgūšanas, tā nodrošina, ka šī atteikšanās ir likumīga un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem. Atteikšanās lēmums iepriekš iesniedzams apvienotajai uzraudzības komitejai apstiprinājuma saņemšanai.
3. Vadošā iestāde informē Komisiju par visām darbībām, kas veiktas nesamaksāto summu atgūšanai. Komisija jebkurā brīdī var pārņemt pienākumu atgūt summas tieši vai nu no atbalsta saņēmēja vai no attiecīgās iesaistītās valsts.
4. Dokumentos, kas nodoti iesaistītajai valstij vai Komisijai, iekļauj visus dokumentus, kas nepieciešami līdzekļu atgūšanai, kā arī pierādījumus par pasākumiem, ko vadošā iestāde veikusi, lai atgūtu nesamaksātās summas.
5. Līgumos, ko noslēgusi vadošā iestāde, ietver klauzulu, kas ļauj Komisijai vai iesaistītajai valstij, kurā atbalsta saņēmējs veic uzņēmējdarbību, atgūt visas vadošajai iestādei nesamaksātās summas, kuras tā nav varējusi atgūt.
76. pants
Līdzekļu atmaksāšana Komisijai
1. Visi līdzekļi, kas atmaksājami Komisijai, tiek atmaksāti pirms termiņa beigām, kurš norādīts līdzekļu atgūšanas rīkojumā. Termiņš ir 45 dienas no datuma, kad izdots paziņojums par veicamajām iemaksām.
2. Par kavētu atmaksu maksā kavējuma procentus no termiņa beigu dienas līdz faktiskā maksājuma dienai. Šādu procentu likme ir par trīsarpus procentu punktiem augstāka nekā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām tā mēneša pirmajā darba dienā, kurā ir termiņa beigu diena. Atmaksājamās summas var tikt ieskaitītas pret jebkāda veida summām, kas izmaksājamas atbalsta saņēmējam vai iesaistītajai valstij. Tas neietekmē pušu tiesības vienoties par atmaksāšanu, veicot atsevišķas iemaksas.
IX SADAĻA
ZIŅOŠANA, UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA
77. pants
Vadošās iestādes gada ziņojumi
1. Līdz 15. februārim vadošā iestāde iesniedz Komisijai apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinātu gada ziņojumu. Gada ziņojumā iekļauj vienu tehnisko un vienu finansiālo daļu, kas attiecas uz iepriekšējo grāmatvedības gadu.
2. Tehniskajā daļā apraksta:
a)
progresu, kas panākts programmas un tās prioritāšu īstenošanā;
b)
detalizētu parakstīto līgumu sarakstu, kā arī atlasīto projektu sarakstu, attiecībā uz kuriem līgumi vēl nav parakstīti, tostarp rezerves sarakstus;
c)
veiktās tehniskās palīdzības darbības;
d)
pasākumus, kas veikti saistībā ar projektu pārraudzību un novērtēšanu, pasākumu rezultātus un rīcību konstatēto problēmu novēršanai;
e)
īstenotās informācijas un saziņas darbības.
3. Finansiālo daļu sagatavo saskaņā ar 68. panta 2. punktu.
4. Turklāt gada ziņojumā iekļauj prognozētās darbības, kuru īstenošana plānota nākamajā grāmatvedības gadā. Tajā ietver:
a)
atjauninātu revīzijas stratēģiju;
b)
darba programmu, finanšu plānu un tehniskās palīdzības plānoto izmantošanu;
c)
uzraudzības un novērtēšanas gada plānu saskaņā ar 78. panta 2. punktu;
d)
informācijas un saziņas gada plānu saskaņā ar 79. panta 4. punktu;
5. Līdz 2024. gada 30. septembrim vadošā iestāde iesniedz Komisijai apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinātu galīgo ziņojumu. Šajā galīgajā ziņojumā mutatis mutandis iekļaujinformāciju, kas prasīta saskaņā ar 2. un 3. punktu, par pēdējo grāmatvedības gadu un par visu programmas darbības laiku.
78. pants
Uzraudzība un novērtēšana
1. Programmas uzraudzības un novērtēšanas mērķis ir uzlabot izstrādes un īstenošanas kvalitāti, kā arī novērtēt un uzlabot programmas konsekvenci, lietderību, efektivitāti un ietekmi. Novērtēšanas un uzraudzības secinājumus ņem vērā programmu plānošanas un īstenošanas ciklā.
2. Programmā iekļauj indikatīvu uzraudzīšanas un novērtēšanas plānu visam tās darbības laikam. Katrā programmā pēc tam izstrādā gada uzraudzības un novērtēšanas plānu, kas vadošajai iestādei jāīsteno saskaņā ar Komisijas vadlīnijām un novērtēšanas metodoloģiju. Gada plānu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 15. februārī.
3. Vadošā iestāde papildus ikdienas uzraudzībai īsteno uz rezultātiem vērstu programmas un projektu uzraudzību.
4. Komisijai ir tiesības piekļūt visiem uzraudzības un novērtēšanas ziņojumiem.
5. Komisija jebkurā brīdī var uzsākt programmas vai tās daļas novērtēšanu vai uzraudzību. Šo darbību iznākumu paziņo programmas apvienotajai uzraudzības komitejai un vadošajai iestādei, un tā rezultātā programmā var veikt pielāgojumus.
X SADAĻA
ATPAZĪSTAMĪBA
79. pants
Atpazīstamība
1. Pienākums nodrošināt, lai plašai sabiedrībai tiktu sniegta atbilstošā informācija, ir gan vadošajai iestādei, gan atbalsta saņēmējiem.
2. Vadošā iestāde un atbalsta saņēmēji nodrošina pienācīgu atpazīstamību Savienības ieguldījumam programmās un projektos, lai palielinātu sabiedrības izpratni par Savienības rīcību un radītu Savienības atbalsta saskaņotu tēlu visās iesaistītajās valstīs.
3. Vadošā iestāde nodrošina, ka tās atpazīstamības veicināšanas stratēģija un pasākumi, ko veic atbalsta saņēmēji, atbilst Komisijas vadlīnijām.
4. Programmā iekļauj saziņas stratēģiju visam tās darbības laikam un indikatīvu informācijas un saziņas plānu pirmajam gadam, tostarp atpazīstamības veicināšanas pasākumus. Katrā programmā pēc tam izstrādā gada informācijas un saziņas plānu, ko īsteno vadošā iestāde. Minēto plānu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 15. februārī.
TREŠĀ DAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI
I SADAĻA
NETIEŠA PĀRVALDĪBA AR STARPTAUTISKĀM ORGANIZĀCIJĀM
80. pants
Starptautiska organizācija kā vadošā iestāde
1. Iesaistītās valstis var ierosināt, ka programmu pārvalda starptautiska organizācija.
2. Par vadošo iestādi var izvirzīt tikai starptautiskās organizācijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 43. panta nozīmē.
3. Starptautiska organizācija atbilst Regulas (ES) Nr. 966/2012 60. panta prasībām.
4. Pirms Komisija pieņem programmu, tā iegūst pierādījumus, ka 3. punktā noteiktās prasības ir izpildītas.
81. pants
Noteikumi, ko piemēro programmām, kuras pārvalda starptautiska organizācija
1. Komisija un starptautiskā organizācija noslēdz vienošanos, kurā detalizēti norāda programmai piemērojamos noteikumus. Ja programmas ietvaros veic ieguldījumu finanšu instrumentā saskaņā ar 42. pantu, ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 140. pantā ietvertos nosacījumus un ziņošanas prasības.
2. Otrajā daļā ietvertos noteikumus piemēro programmām, ko pārvalda starptautiska organizācija, ja vien 1. punktā minētā vienošanās neparedz citus noteikumus.
II SADAĻA
NETIEŠA PĀRVALDĪBA AR PĀRROBEŽU SADARBĪBAS PARTNERVALSTI
82. pants
Pārrobežu sadarbības partnervalsts kā vadošā iestāde
1. Iesaistītās valstis var ierosināt, ka programmu pārvalda pārrobežu sadarbības partnervalsts.
2. To uzdevumu būtību, kas uzticēti pilnvarotajai pārrobežu sadarbības partnervalstij, nosaka vienošanās, ko paraksta Komisija un pārrobežu sadarbības partnervalsts saskaņā ar noteikumiem par netiešu pārvaldību, kuri ietverti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012.
3. Panta 2. punktā minētā vienošanās iekļauj detalizētus noteikumus par programmai piemērojamiem noteikumiem. Jo īpaši tajā nosaka to, kuri no regulas otrās daļas noteikumiem ir piemērojami, ņemot vērā vadošajai iestādei uzticēto uzdevumu būtību un iesaistītās summas.
CETURTĀ DAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
83. pants
Pārejas noteikumi
Komisijas Regulu (EK) Nr. 951/2007 (14) turpina piemērot attiecībā uz tiesību aktiem un saistībām, kas īsteno budžetu attiecībā uz gadiem pirms 2014. budžeta gada.
84. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 18. augustā