РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1316/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013
за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) № 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) № 680/2007 и (ЕО) № 67/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
За да постигне интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и да стимулира създаването на работни места в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, Съюзът се нуждае от модерна и високоефективна инфраструктура, която да допринася за свързването и интеграцията на Съюза и всички негови региони, в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Тези връзки следва да спомогнат за подобряването на свободното движение на хора, стоки, капитали и услуги. Трансевропейските мрежи следва да улесняват трансграничните връзки, да насърчават по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване, както и да допринесат за постигането на по-конкурентоспособна социална пазарна икономика и за борбата с изменението на климата.
(2)
Целта на създаването на Механизма за свързване на Европа (МСЕ), установен с настоящия регламент, е да се ускори инвестирането в областта на трансевропейските мрежи и стимулирането на финансирането както от публичния, така и от частния сектор, като същевременно се повишава правната сигурност и се спазва принципът за технологична неутралност. МСЕ следва да дава възможност за използване във възможно най-голяма степен на полезните взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, като по този начин повишава ефективността на действията на Съюза и дава възможност за оптимизиране на разходите за изпълнение.
(3)
Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в периода до 2020 г. за трансевропейските мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката възлизат на 970 милиарда евро.
(4)
Настоящият регламент определя финансов пакет за изпълнението на МСЕ за периода 2014-2020 г. в размер на 33 242 259 000 евро по текущи цени, съставляващ основната референтна сума за Европейския парламент и Съвета при годишната бюджетна процедура, по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията от 2 декември 2013 относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (4).
(5)
За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, след междинната оценка на МСЕ Комисията следва да може да предлага да се прехвърлят бюджетни кредити между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Това предложение следва да попада в обхвата на годишната бюджетна процедура.
(6)
Сумата от 11 305 500 000 евро по текущи цени, прехвърлена от Кохезионния фонд, създаден с Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) следва да се използва за поемането на задължения с бюджетни средства за финансови инструменти по настоящия регламент едва след 1 януари 2017 г.
(7)
Създаването на ефективни транспортни и енергийни инфраструктурни мрежи е едно от 12-те ключови действия, определени от Комисията в съобщението й от 13 април 2011 г., озаглавено „Акт за единния пазар - Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието - „Заедно за нов тип икономически растеж”.
(8)
Комисията пое ангажимента да включи изменението на климата в разходните програми на Съюза и да насочи най-малко 20 % от бюджета на Съюза за цели, свързани с климата. Важно е да се гарантира, че смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него, както и превенцията и управлението на риска, са насърчавани при подготовката, планирането и изпълнението на проекти от общ интерес. Инвестициите в инфраструктурата, обхванати от настоящия регламент, следва да спомогнат за насърчаване на прехода към икономика и общество, които са нисковъглеродни и устойчиви на изменението на климата и на бедствия, като се отчитат спецификите на регионите с неблагоприятни природни и демографски условия, по-конкретно най-отдалечените и островните региони. По-специално в транспортния и енергийния сектор МСЕ следва да допринася за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията.
(9)
В резолюцията си от 8 юни 2011 г., озаглавена „Инвестиране в бъдещето: нова многогодишна финансова рамка (МФР) за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа“ (6), Европейският парламент подчерта, че e важно да се осигури бързо изпълнение на Програмата на Съюза в областта на цифровите технологии и да се постоянства в усилията за постигане до 2020 г. на целите за осигуряване на високоскоростен достъп до интернет за всички граждани на Съюза, включително в по-слабо развитите региони. Европейският парламент подчерта, че инвестирането в ефективна транспортна инфраструктура има ключова роля за Европа, за да се създаде възможност за защита на нейната конкурентоспособност и да се създадат условия за дългосрочен икономически растеж в периода след кризата, както и че трансевропейската транспортна мрежа („TEN-T“) е от жизненоважно значение за гарантиране на доброто функциониране на вътрешния пазар и осигуряване на съществена европейска добавена стойност. В тази връзка Европейският парламент изрази също така своето становище, че TEN-T следва да бъде ключов приоритет в МФР и че е необходимо увеличаване на средствата по програмата TEN-T в МФР. Освен това Европейският парламент подчерта необходимостта да се максимизира ефектът на финансирането от Съюза и на възможността, предоставена от Кохезионния фонд и европейските структурни и инвестиционни фондове и финансовите инструменти, за финансиране на ключови национални и трансгранични европейски приоритетни проекти за енергийна инфраструктура, а също така подчерта и необходимостта от отпускане на значителна сума от бюджета на Съюза за финансови инструменти в тази област.
(10)
Следва да се насърчи изграждането на полезни взаимодействия между финансовите инструменти на МСЕ и други фондове на Съюза с оглед финансирането на инфраструктури в трансграничните региони, като част от развитието на мрежите като цяло.
(11)
На 28 март 2011 г. Комисията прие бяла книга, озаглавена „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство - към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ ("Бялата книга"). Бялата книга има за цел намаляване на емисиите на парникови газове в транспортния сектор с поне 60 % до 2050 г. в сравнение с 1990 г. Що се отнася до инфраструктурата, Бялата книга има за цел създаването на пълноценно функционираща и покриваща целия Съюз мултимодална „основна мрежа“ на TEN-T до 2030 г. Оперативната съвместимост би могла да бъде засилена чрез иновативни решения, които подобряват съвместимостта между различните системи. Бялата книга също така има за цел оптимизиране на ефекта от работата на мултимодалните логистични вериги, включително и чрез по-широко използване на видовете транспорт с по-висока енергийна ефективност. Поради това тя определя следните цели от значение за политиката за TEN-T: до 2030 г. 30 % от автомобилния товарен превоз на разстояние над 300 km следва да се прехвърлят към други видове транспорт, а до 2050 г. - повече от 50 %; дължината на наличната високоскоростна железопътна мрежа следва да се утрои до 2030 г. и до 2050 г. по-голямата част от пътническия транспорт на средни разстояния следва да се осъществява по железопътен транспорт; до 2050 г. всички летища от основната мрежа следва да се свържат с железопътната мрежа, а всички пристанища - със системите за железопътен превоз на товари и, където е възможно, с вътрешните водни пътища.
(12)
В резолюцията си от 6 юли 2010 г. относно устойчиво бъдеще за транспорта (7) Европейският парламент подчерта, че ефективната транспортна политика изисква финансова рамка, отговаряща на възникващите предизвикателства, и за тази цел настоящите средства за транспорт и мобилност следва да бъдат увеличени; освен това той счете, че е необходимо създаването на механизъм, който да координира и оптимизира използването на различни източници на финансиране на транспорта, и на всички финансови средства и механизми, които са налични на равнището на Съюза.
(13)
В заключенията си от 11 юни 2009 г. относно прегледа на политиката за TEN-T Съветът потвърди отново необходимостта от продължаване на инвестирането в транспортна инфраструктура, за да се осигури адекватно развитие на TEN-T във всички видове транспорт като основа за вътрешния пазар и конкурентоспособността, икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза и неговото свързване със съседните държави, като се постави акцент върху европейската добавена стойност, която то би донесло. Съветът подчерта също необходимостта Съюзът да предостави необходимите финансови ресурси за стимулиране на инвестициите в проекти в рамките на TEN-T, и по-специално необходимостта от съчетаване на подходяща финансова подкрепа от бюджета за TEN-T за приоритетните проекти, които включват съответните трансгранични участъци и чието осъществяване ще продължи и след 2013 г., с институционалните ограничения на програмирането по МФР. Според Съвета подходите за публично-частни партньорства следва да бъдат допълнително развивани и подкрепяни в този контекст, когато това е уместно.
(14)
Въз основа на целите, определени от Бялата книга, в насоките за TEN-T, установени в Регламент (ЕС) № 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), се определя инфраструктурата на TEN-T, посочват се изискванията, които е необходимо да бъдат изпълнени от нея, и се предвиждат мерки за тяхното изпълнение. В тези насоки по-конкретно се предвижда завършване на основната мрежа до 2030 г. чрез създаването на нова инфраструктура, както и чрез значителната модернизация и рехабилитация на съществуващата инфраструктура.
(15)
Въз основа на анализа на плановете за транспортната инфраструктура на държавите членки Комисията прогнозира, че нуждите от инвестиции в областта на транспорта възлизат на 500 000 милиона евро за цялата мрежа TEN-T за периода 2014-2020 г., от които приблизително 250 000 милиона евро ще е необходимо да се инвестират в основната мрежа от TEN-T.
(16)
Съгласуваността от географска гледна точка на железопътните коридори за товарен превоз, предвидена в Регламент (ЕС) № 913/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), и на коридорите на основната мрежа по част I от приложение I към настоящия регламент, следва да бъдат гарантирани при целесъобразност, като се отчитат целите на съответните инструменти, за да се намали административната тежест и да се рационализира развиването и използването на железопътната инфраструктура. Коридорите за железопътен товарен превоз следва да бъдат предмет единствено на разпоредбите на Регламент (ЕС) № 913/2010, включително по отношение на промени в техните направления.
(17)
В рамките на прегледа на политиката за TEN-T, започнат през февруари 2009 г., беше създадена специализирана експертна група, която да подкрепя Комисията и да анализира въпроса за стратегията за финансиране и финансовите перспективи за TEN-T. Експертна група № 5 се ползваше от опита на външни експерти от различни области: управители на инфраструктури, специалисти по инфраструктурно планиране, национални, регионални и местни представители, екологични експерти, членове на академичните среди и представители на частния сектор. Окончателният доклад на експертна група № 5 (10), приет през юли 2010 г., съдържа 40 препоръки, някои от които са взети предвид в настоящия регламент. В посочения доклад inter alia се препоръчва Комисията да предостави стандартна рамка за съчетаването на безвъзмездните средства от Съюза и публично-частни партньорства по линия на TEN-T ("ПЧП"), които обхващат едновременно Кохезионния фонд и бюджета за TEN-T.
(18)
Опитът по МФР (2007-2013) показва, че някои държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, срещат значителни пречки при изпълнението в срок на сложни трансгранични проекти за транспортна инфраструктура с висока европейска добавена стойност, както и при осигуряването на ефикасно използване на фондовете на Съюза. Поради това, за да се подобри изпълнението на транспортните проекти, и по-специално на трансгранични проекти с висока добавена стойност за Съюза, част от средствата по Кохезионния фонд (11 305 500 000 евро) следва да бъдат прехвърлени за финансиране по линия на МСЕ на транспортни проекти в рамките на основната транспортна мрежа или транспортни проекти във връзка с хоризонталните приоритети в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд. През началната фаза при подбора на проектите, които отговарят на условията за финансиране, следва да се вземат предвид отпуснатите на национален принцип средства по Кохезионния фонд. Комисията следва да подкрепя държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, в усилията им при разработването на подходяща поредица от проекти, по-специално чрез укрепване на институционалния капацитет на съответните публични администрации и чрез отправяне на допълнителни покани за предложения, като същевременно гарантира прозрачен процес на подбор на проектите.
(19)
Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, която следва да се изразходи изключително в държавите членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, не следва да се използва за финансирането на действия със полезни взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, които допринасят за проекти от общ интерес в резултат на покана за представяне на предложения за няколко сектора.
(20)
Институционалният и административният капацитет са основни предпоставки за ефективното постигане на целите на МСЕ. В рамките на възможното Комисията следва да предложи подходящи начини за подкрепа, за да позволи планирането и изпълнението на проекти в засегнатата държава членка.
(21)
В съобщението си от 17 ноември 2010 г., озаглавено „Приоритети за енергийна инфраструктура за 2020 г. и по-нататък - план за интегрирана европейска енергийна мрежа", Комисията определи приоритетните коридори, които да дадат възможност на Съюза да постигне амбициозните си цели в областта на енергетиката и климата до 2020 г. за завършване на вътрешния енергиен пазар, гарантиране на сигурността на доставките, подпомагане интегрирането на възобновяемите енергийни източници, както и за да се подготвят мрежите за по-нататъшна декарбонизация на енергийната система след 2020 г.
(22)
Необходими са значителни инвестиции за модернизиране и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и за трансгранично свързване на мрежите и за прекратяване на енергийната изолация на държавите членки, за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата за конкурентоспособност, устойчивост и сигурност на доставките по икономически ефективен начин. Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в енергийната инфраструктура до 2020 г. възлизат на 1 000 000 милиона евро, включително приблизително 200 000 милиона евро в инфраструктури за съхранение и пренос на електричество и газ, за които се счита, че са инфраструктури от европейско значение. Според работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Необходими инвестиции и потребности от финансиране за енергийната инфраструктура“, който беше представен на Съвета, сред проектите от европейско значение съществува риск инвестиции в размер на приблизително 100 000 милиона евро да не бъдат реализирани поради пречки, свързани с предоставяне на разрешения, регулиране и финансиране.
(23)
Неотложната нужда от изграждане на енергийната инфраструктура на бъдещето и значителното увеличаване на обема на инвестициите в сравнение с предишни тенденции налагат качествена промяна в начина на подпомагане на енергийната инфраструктура на равнището на Съюза. В заключенията си от 28 февруари 2011 г. Съветът утвърди енергийните коридори като приоритети за Европа.
(24)
По отношение на енергийния сектор Европейският съвет от 4 февруари 2011 г. призова Комисията да рационализира и подобри процедурите за издаване на разрешения и да насърчи изграждането на привлекателна за инвеститорите регулаторна рамка. Той подчерта, че основната част от инвестициите би трябвало да бъде осигурена от пазара, като разходите се възстановяват посредством тарифи. Европейският съвет призна, че е необходимо публично финансиране за проекти, необходими от гледна точка на сигурността на доставките или солидарността, които не могат да привлекат достатъчно финансови средства на пазарен принцип. Освен това той изтъкна и необходимостта от модернизация и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и трансгранично свързване на енергийните мрежи, за да може да се постигне реална солидарност между държавите членки, да се осигурят алтернативни маршрути за доставка или транзит и алтернативни източници на енергия, както и да се разработват възобновяеми енергийни източници в конкуренция с традиционните източници. Той изтъкна факта, че изграждането на вътрешния енергиен пазар следва да бъде завършено до 2014 г., за да може потокът на газ и електроенергия да се осъществява безпрепятствено, както и че нито една държава членка не следва да бъде изолирана от европейските газови и електроенергийни мрежи след 2015 г. или да бъде застрашена по отношение на енергийната си сигурност поради липса на подходящи връзки. В първите две годишни работни програми, приети съгласно настоящия регламент, следва приоритетно да се разглеждат проекти от общ интерес и свързани действия, насочени към прекратяване на енергийната изолираност и премахване на затрудненията, свързани с енергийната инфраструктура, така че да се постигне напредък в изграждането на вътрешния енергиен пазар.
(25)
Регламент (ЕС) № 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11) определя трансевропейските приоритети за енергийна инфраструктура, за които има необходимост да бъдат изпълнени до 2020 г., за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата; определя правила за идентифициране на проекти от общ интерес, които са необходими за изпълнение на тези приоритети и установява мерки в областта на предоставянето на разрешения, публичното участие и регулирането за ускоряване и/или улесняване на осъществяването на тези проекти, включително критерии за допустимостта на тези проекти за получаване на финансова помощ от Съюза.
(26)
Телекомуникациите се превръщат все повече в базирани на интернет инфраструктури, при които инфраструктурата на широколентовите мрежи играе ролята на катализатор за използването на цифровите услуги в цял спектър от дейности в обществото. Интернет става доминиращата платформа за комуникации, за извършване на стопанска дейност, за предоставяне на частни и публични услуги и за социално и културно сближаване. Освен това изчисленията в облак и софтуерът като услуга са нововъзникващи като парадигми за изчисления. Поради това наличието на повсеместен високоскоростен достъп до интернет и иновационни цифрови услуги в трансевропейски мащаб е от съществено значение за икономическия растеж и единния пазар.
(27)
Модерните високоскоростни интернет мрежи са инфраструктура от решаващо значение за бъдещето по отношение на свързаността за европейските предприятия, по-специално малките и средни предприятия („МСП”), които искат да използват изчисления в облак с цел подобряване на икономическата си ефективност. За да се избегне дублирането на инфраструктура, да се предотврати пренасочването на частни инвестиции и да се увеличи изграждането на капацитет за създаване на нови инвестиционни възможности, а също така и за да се насърчи прилагането на мерки за намаляване на разходите, следва да се предприемат действия за подобряване на координацията между подкрепата на Съюза за широколентовите мрежи чрез МСЕ и подкрепата за широколентовите мрежи от всички останали налични източници, включително чрез националните планове за широколентов достъп.
(28)
В стратегията „Европа 2020“ се призовава за изпълнение на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която създава стабилна правна рамка за стимулиране на инвестициите в отворена и конкурентноспособна инфраструктура на високоскоростен интернет и в свързаните с това услуги. Целта следва да бъде Европа да има най-високата широколентова скорост в света до 2020 г. въз основа на авангардни технологии.
(29)
На 31 май 2010 г. Съветът заключи, че Съюзът следва да вложи необходимите ресурси в развитието на единен цифров пазар, който се основава на високоскоростен и свръхвисокоскоростен интернет и оперативно съвместими приложения, и отчете, че ефективните и конкурентоспособни инвестиции в широколентови мрежи от следващо поколение ще са необходими за иновациите, за избора за потребителите и за конкурентоспособността на Съюза и биха осигурили по-добро качество на живота чрез подобрено здравеопазване, по-безопасен транспорт, нови медийни възможности и улеснен достъп до стоки, услуги и знания, особено до трансграничните такива.
(30)
Частният сектор, подкрепян от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба, следва да има водеща роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи. Там, където частните инвестиции се окажат недостатъчни, държавите членки следва да положат необходимите усилия за постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до финансови инструменти за програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да се финансират единствено от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи пазарни несъвършенства или наличие на неоптимално по отношение на инвестициите положение.
(31)
Следователно е особено важно в съответствие с принципа за технологична неутралност да се стимулира в целия Съюз внедряването на високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи и да се улесни разработването и внедряването на трансевропейски цифрови услуги. Публичните инвестиции посредством финансови инструменти във високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи не трябва да водят до изкривявания на пазара или да действат като демотивиращ фактор за инвестиране. Те следва да се използват за привличането на частни инвестиции и то само в случаите, когато има липса на търговски интерес за инвестиране.
(32)
Необходими са няколко метода за осъществяване, които налагат различни нива на финансиране и финансови инструменти, за да се увеличи ефикасността и въздействието на финансовата помощ от Съюза, да се насърчат частните инвестиции и да се отговори на специфичните изисквания на отделни проекти.
(33)
В регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура ще бъдат определени критериите, съгласно които проектите от общ интерес могат да бъдат подпомагани финансово по настоящия регламент.
(34)
„Хоризонт 2020“ - рамковата програма за научни изследвани и иновации (12), ще бъде съсредоточена, inter alia, върху справянето със социалните предизвикателства (напр. чрез интелигентен, екологосъобразен, достъпен и интегриран транспорт, сигурна, чиста и ефективна енергия, както и здравеопазване, управление и устойчиво развитие, основани на информационни и комуникационни технологии), за да се отговори пряко на предизвикателствата, посочени в стратегията „Европа 2020“, чрез оказване на подкрепа на дейности, които обхващат целия спектър при прехода от научни изследвания към пазарна реализация. „Хоризонт 2020“ ще подкрепя всички етапи в иновационната верига, по-специално дейностите, по-близки до пазара, включително иновационните финансови инструменти. С цел гарантиране на по-голямо въздействие на финансирането от Съюза и осигуряване на съгласуваност, МСЕ ще развие тесни полезни взаимодействия с „Хоризонт 2020“.
(35)
В съобщението си от 20 юли 2010 г., озаглавено „Към европейско пространство на пътна безопасност: насоки за политиката в областта на пътната безопасност през периода 2011-2020 година“, Комисията създаде рамка за действия на политиката в полза на безопасната инфраструктура като ключов елемент за намаляване на жертвите по пътищата с 50 % до 2020 г. Поради тази причина МСЕ следва да гарантира, че исканията за финансиране от Съюза отговарят на изискванията, препоръките и целите за безопасност, установени в цялото съответно право на Съюза относно пътната безопасност. Оценката на ефективността на МСЕ следва да взема предвид намаляването на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза.
(36)
Съюзът и повечето държави членки са страни по Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, докато останалите държави членки са в процес на ратифициране. При изпълнението на съответните проекти е важно в спецификацията на проектите да се взема предвид достъпността за хора с увреждания, както е посочено в същата Конвенция.
(37)
Въпреки че основната част от инвестициите съгласно стратегията „Европа 2020“ може да бъде осигурена и посредством пазарни и регулаторни мерки, предизвикателствата пред финансирането налагат публични действия, както и помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и новаторски финансови инструменти.
(38)
За оптимизиране използването на бюджета на Съюза, безвъзмездните средства следва да бъдат насочени към онези проекти, които получават недостатъчно финансиране от частния сектор.
(39)
Железопътните проекти не следва да бъдат изключвани от получаване на безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент, защото те генерират приходи от задължителни такси въз основа на Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13).
(40)
Фискалните мерки в много държави членки ще накарат или вече са накарали публичните органи да преосмислят своите програми за инвестиции в инфраструктура. В този контекст на ПЧП се гледа като на ефективно средство за осъществяване на инфраструктурни проекти, които осигуряват постигането на цели на политиката, като например борбата с изменението на климата; насърчаването на използването на алтернативни енергийни източници, както и на енергийната ефективност и ефективното използване на ресурсите, подкрепата на устойчивия транспорт и внедряването на широколентови мрежи. В съобщението си от 19 ноември 2009 г., озаглавено „Мобилизиране на частни и публични инвестиции за възстановяване и дългосрочно структурно изменение - развиване на публично-частни партньорства“, Комисията се ангажира за подобряване на достъпа до финансиране за ПЧП чрез разширяване на обхвата на съществуващите финансови инструменти.
(41)
В своето съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“ Комисията подчерта, че в нормалния случай при проектите с дългосрочен търговски потенциал следва да се използват средства, предоставени от Съюза в партньорство с финансовия и банковия сектор, особено с Европейската инвестиционна банка и публичните финансови институции на държавите членки, но също така с други международни финансови институции и частния финансов сектор, включително на национално и регионално равнище.
(42)
Финансовите инструменти следва да се използват за задоволяване на специфични нужди на пазара, за действия, които имат ясна добавена стойност за Съюза и които са в съответствие с целите на МСЕ, и не следва да изместват частното финансиране. Те следва да подобрят ефекта на лоста на бюджетните разходи на Съюза и да постигнат по-голям мултиплициращ ефект по отношение на привличането на финансиране от частния сектор. Това важи в особена степен в условията на труден достъп до кредитиране и ограничения в областта на публичните финанси и с оглед необходимостта от подкрепа за икономическото възстановяване на Европа. Преди да реши да използва финансови инструменти, Комисията следва да извърши предварителна оценка на съответния инструмент съгласно изискването на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (14).
(43)
В стратегията „Европа 2020“ Комисията пое ангажимента да мобилизира финансовите инструменти на Съюза като част от съгласувана стратегия за финансиране, която обединява финансирането от Съюза и националното публично и частно финансиране за инфраструктури. Обосновката за това е, че често случаите на неоптимални инвестиции и пазарните недостатъци могат да бъдат преодолени по-ефективно с финансови инструменти, отколкото с безвъзмездни средства.
(44)
МСЕ следва да предостави финансови инструменти за насърчаване на съществено участие на инвеститори от частния сектор и на финансови институции в инфраструктурните инвестиции. За да бъдат достатъчно привлекателни за частния сектор, финансовите инструменти следва да бъдат проектирани и приложени при надлежно отчитане на опростяването и намаляването на административната тежест, но същевременно следва да могат да отговорят на установените финансови нужди по гъвкав начин. Проектирането на тези инструменти следва да се основава на опита, натрупан при изпълнението на финансовите инструменти, включени в МФР (2007-2013 г.), какъвто е Инструментът за гарантиране на заеми (LGTT) за проектите в рамките на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T), Инструментът за финансиране с поделяне на риска (ИФПР), Европейският фонд за енергетика, изменение на климата и инфраструктура 2020 г. (фондът „Marguerite“) и инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“.
(45)
Потенциалът за новаторски финансови инструменти, като например облигациите за проекти, в подкрепа на финансирането на транспортна инфраструктура с европейска добавена стойност следва да се проучи, в съответствие с резултатите от предварителните оценки и други имащи отношение оценки, по-специално независимата оценка на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ през 2015 г.
(46)
За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, Комисията следва да осигури последователност между всички финансови инструменти, създадени по силата на Регламент (ЕО) № 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета (15), и инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, създадени съгласно Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16) в рамките на последвалите ги дългови и капиталови финансови инструменти съгласно настоящия регламент, въз основа на предварителна оценка, съгласно предвиденото с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(47)
При подбора на най-ефективната форма на финансова помощ следва да бъдат надлежно взети предвид специфичните за сектора и проекта характеристики на допустимите проекти. За да е възможно най-ефикасното използване на бюджета на Съюза и засилването на мултипликационния ефект на финансовата помощ от Съюза, по отношение на енергийния сектор Комисията следва да се стреми в рамките на възможното и в условията на навлизане на пазара да осигури приоритет на използването на финансови инструменти, когато е уместно, при спазване на тавана за използване на финансовите инструменти в съответствие с настоящия регламент. Ръководителите на енергийни проекти следва да се насърчават да проучват възможността да използват финансови инструменти преди да подават молба за безвъзмездни средства за работи. Във връзка с това Комисията следва да предостави подходящата подкрепа за максимално увеличено използване на финансовите инструменти.
(48)
Проектите от общ интерес в областта на електроенергията, газта и въглеродния диоксид, следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза за проучвания, и при определени условия - за работи, под формата на безвъзмездни средства или иновационни финансови инструменти. Това ще осигури възможност за предоставяне на специфично оформена за конкретния проект финансова помощ за тези проекти от общ интерес, които не са жизнеспособни при съществуващата регулаторна рамка и пазарни условия. В областта на енергетиката е важно да се избягва всякакво нарушаване на конкуренцията, особено между проекти, които допринасят за изграждането на един и същи приоритетен коридор на Съюза. Тази финансова помощ следва да осигурява и необходимите полезни взаимодействия с европейските структурни и инвестиционни фондове, които ще се използват за финансиране на интелигентни енергоразпределителни мрежи от местно или регионално значение. Към инвестициите в проекти от общ интерес се прилага триетапен подход. Първо, пазарът следва да се ползва с приоритет при инвестирането. Второ, ако инвестициите не се извършат от пазара, следва да се разгледат регулаторните решения, ако е необходимо, следва да се адаптира съответната регулаторна рамка и следва да се осигури правилното прилагане на съответната регулаторна рамка. Трето, ако първите два етапа не са достатъчни за осигуряване на необходимите инвестиции в проекти от общ интерес, би могло да се предостави финансова помощ от Съюза, ако проектът от общ интерес отговаря на приложимите критерии за отпускане на помощ.
(49)
В съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013 всички проекти от общ интерес, които попадат в категориите, посочени в приложение II.1, 2 и 4 от същия регламент, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства за проучвания и на финансови инструменти. Безвъзмездните средства за работи могат да се използват за действия, които допринасят за тези проекти от общ интерес, за които, в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013, може особено ясно да се покаже наличието на значителни странични ползи и липсата на стопанска жизнеспособност, съгласно бизнес плана на проекта и други извършени оценки, по-специално от потенциални инвеститори или кредитори, или от национални регулаторни органи.
(50)
С цел да се гарантира секторната диверсификация на бенефициерите на финансови инструменти, както и да се насърчи постепенната географска диверсификация сред държавите членки, като се обръща специално внимание на държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията в партньорство с Европейската инвестиционна банка чрез съвместни инициативи като например Европейския експертен център за ПЧП (EPEC) и Съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони (Jaspers), следва да осигури подкрепа за държавите членки в разработването на подходяща поредица от проекти, които биха могли да се разглеждат за проектно финансиране.
(51)
Финансовите инструменти по настоящия регламент, следва да отразяват правилата, предвидени в дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 (17) и да бъдат в съответствие с правилата за най-добри практики, приложими спрямо финансовите инструменти.
(52)
По отношение на условията за финансовите инструменти може да бъде необходимо да се добавят допълнителни изисквания в работните програми, например с цел да се гарантира конкуренцията на пазарите с оглед на развитието на политиките на Съюза, технологичния прогрес и други фактори, които могат да бъдат от значение.
(53)
Многогодишното програмиране за отпускането на помощ от МСЕ следва да бъде насочено към подкрепа за приоритетите на Съюза чрез осигуряване на необходимите финансови средства и последователност, прозрачност и приемственост на съвместното действие на Съюза и държавите членки. За предложения, внесени след изпълнението на първата многогодишна работна програма в сектора на транспорта, оценяването на допустимостта на разходите следва да започне на 1 януари 2014 г., така че да се осигури приемственост с проектите, които вече са в обхвата на Регламент (ЕО) № 680/2007.
(54)
Поради големия размер на бюджета, необходим за изпълнението на някои инфраструктурни проекти, следва да се предвиди възможност за разделяне на бюджетните задължения, свързани с финансовата помощ за някои действия, на годишни траншове.
(55)
Предвид наличните средства на равнището на Съюза, за постигане на желания ефект е необходимо съсредоточаване върху проектите с най-високата европейска добавена стойност. Поради това подкрепата следва да бъде съсредоточена върху основната мрежа и върху проектите от общ интерес в областта на системите за управление на движението (по-специално системите за управление на въздушното движение, които са резултат от новото поколение Европейска система за управление на въздушното движение (системата SESAR) и изискват средства от бюджета на Съюза в приблизителен размер от 3 000 милиона евро, както и интелигентни транспортни системи (ITS), информационни системи за наблюдение на движението на корабите (VTMIS), речните информационни услуги (RIS) и Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS). В енергийния сектор финансовата помощ следва да бъде съсредоточена върху завършването на вътрешния енергиен пазар, гарантирането на сигурността на доставките, насърчаването на устойчивостта, inter alia посредством гарантирането на преноса на електричество от възобновяеми енергийни източници от електроцентралата до съоръженията за продажба и съхранение, и привличането на публични и частни инвестиции. В телекомуникационния сектор финансовата помощ следва да бъде насочена основно към проекти, които ще генерират търсене на широколентов достъп, включително изграждането на европейска инфраструктура за цифрови услуги, което на свой ред следва да стимулира инвестициите във внедряването на широколентови мрежи.
(56)
В сектора на енергетиката предвиденият бюджет следва да бъде разпределян приоритетно под формата на финансови инструменти, при спазване на условието за навлизане на пазара. Проектите от общ интерес в сектора на телекомуникациите следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и обществени поръчки за платформи за основни услуги, общи услуги и хоризонтални действия. Действията в областта на разгръщането на широколентови мрежи, включително действията, които генерират търсене на широколентов достъп, следва да могат да получават финансова помощ от Съюза под формата на финансови инструменти.
(57)
Съгласно анализа, извършен в рамките на оценката на въздействието за Регламент (ЕС) № 347/2013, броят на проектите от общ интерес, които най-много допринасят за изпълнението на приоритетните коридори и области на стратегическата енергийна инфраструктура се очаква да е приблизително 100 в областта на електроенергетиката и около 50 в газовия сектор. Освен това, с оглед на очакваната преобладаваща роля на електроенергетиката в енергийната система на Европа през следващите две десетилетия прогнозите показват, че основната част от енергийния пакет в рамките на МСЕ ще бъде необходима за помощта за проекти от общ интерес в областта на електроенергетиката. Като отбелязва, че тези прогнози могат да претърпят промени при получаването на допълнителна информация, и като взема предвид необходимостта да се осигури спазване на Регламент (ЕС) № 347/2013, Комисията следва да разгледа много внимателно проектите в областта на електроенергетиката с цел основната част от финансовата помощ по тези проекти да бъде на разположение в периода 2014-2020 г., при спазване на условието за навлизане на пазара, качество и степен на развитие на предлаганите действия и изискванията за тяхното финансиране. Тази цел не засяга никакво евентуално преразпределяне на наличното финансиране за енергийни проекти.
(58)
Комисията следва да извършва междинни и последващи оценки и да уведомява Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за резултатите, за да се оцени ефективността и ефикасността на финансирането и неговото въздействие върху общите цели на МСЕ и на приоритетите на стратегията „Европа 2020“. Комисията следва да направи публично достъпна информацията относно конкретните проекти в рамките на МСЕ. Тази информация следва да бъде актуализирана ежегодно.
(59)
По отношение на транспорта и енергетиката, въз основа на специфичните за сектора насоки, установени в Регламент (ЕС) № 1315/2013 и Регламент (ЕС) № 347/2013, са изготвени списъци на проектите, приоритетните коридори и области, за които следва да се прилага настоящият регламент, и тези списъци следва да бъдат включени в приложение към настоящия регламент. По отношение на транспорта, с цел да се вземат предвид евентуални промени в политическите приоритети и технологичните възможности, както и потоците на движение, правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) следва да се делегира на Комисията за приемане на изменения на част I от приложение I и за подробно излагане на приоритетите за финансиране за действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 2, които да бъдат отразени в работните програми.
(60)
За да се вземе предвид актуалното ниво на нуждата от финансиране за специфичните цели в областта на транспорта и за да се отчетат констатациите на средносрочната оценка, според която се оказва необходимо да се направи отклонение от разпределението за специфична цел в областта на транспорта, установена в част IV от приложение I към настоящия регламент, с повече от 5 процентни пункта, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС с цел изменение на ориентировъчните проценти за всяка специфична цел в областта на транспорта. Ориентировъчните проценти за специфичните цели в областта на транспорта не пречат сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, да се използва изцяло за проекти за изграждане на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент.
(61)
За да се вземат предвид заключенията, направени при изпълнението на МСЕ, включително тези, съдържащи се в средносрочната оценка, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС за изменение на списъка на общите насоки, които трябва да се отчитат при определянето на критерии за възлагане.
(62)
При приемане на делегирани актове съгласно настоящия регламент е от особена важност по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременното предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(63)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (18).
(64)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагане на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, в т.ч. предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на загубени, погрешно платени или неправилно използвани средства и, където е необходимо, налагане на санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 г. Европейският парламент следва да бъде информиран за всички тези мерки.
(65)
С цел осигуряване на широка и лоялна конкуренция при проектите, за които са предвидени средства от МСЕ, форматът на договора следва да отговаря на целите и условията на проекта. Договорните условия следва да бъдат изготвени така, че свързаният с договора риск да е разпределен справедливо, за да се оптимизира разходната ефективност и да се позволи постигането на максимално ефикасно изпълнение на договора. Този принцип следва да се прилага независимо от това дали се използва национален или международен примерен договор.
(66)
Може да се наложи някои инфраструктурни проекти от общ интерес да бъдат свързани и да преминат през съседни на Съюза държави, присъединяващи се държави и други трети държави. МСЕ следва да предлага опростени средства за свързване и финансиране на тези инфраструктури с цел осигуряване на съгласуваност между вътрешните и външните инструменти на бюджета на Съюза.
(67)
Когато трети държави и юридически лица, установени в трети държави, участват в действия, които допринасят за проекти от общ интерес, безвъзмездни средства следва да могат да бъдат предоставени само ако действието не изглежда да е достатъчно подкрепена от други форми на финансова помощ в рамките на МСЕ или други програми на Съюза.
(68)
Общата насока, на базата на която Комисията взема предвид социалното въздействие и въздействието върху климата и околната среда, подробно описана в част V от приложение I към настоящия регламент, не следва да се прилага в областта на енергетиката, в съответствие с подхода, предвиден в член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 347/2013.
(69)
В сектора на телекомуникациите общата насока, съгласно която се взема предвид стимулиращият ефект на помощта от Съюза за публичните и частните инвестиции, следва да се прилага само за тези инфраструктури на цифровите услуги, които имат за цел да привлекат допълнителни инвестиции.
(70)
Общата насока съгласно която се взема предвид трансграничното измерение не следва да се прилага по отношение на широколентовите мрежи, защото всички инвестиции в тях, включително тези, осъществени на територията на държавите членки, ще засилят свързаността на трансевропейските телекомуникационни мрежи.
(71)
Участието на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумение за ЕИП“) в МСЕ, следва да се осъществява в съответствие с условията, представени в Споразумението за ЕИП. За тази цел, всеки сектор, обхванат от настоящия регламент, следва да се разглежда като отделна програма. Участието на страните от ЕАСТ в МСЕ следва да се предвиди най-вече в областта на телекомуникациите.
(72)
По отношение на транспорта, за целите на допустимостта за финансиране на проекти от общ интерес в трети държави съгласно настоящия регламент следва да се прилагат ориентировъчните карти, включени в приложение III към Регламент (ЕС) № 1315/2013. В трети държави, за които в същия регламент не са включени ориентировъчни карти, проектите от общ интерес следва да бъдат допустими за финансиране, когато е налице взаимно сътрудничество с оглед да се постигне споразумение относно такива ориентировъчни карти.
(73)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координирането, развитието и финансирането на трансевропейските мрежи, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а могат, поради необходимостта от съгласуване на тези цели, да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(74)
Регламент (ЕО) № 680/2007 и Регламент (ЕО) № 67/2010 на Европейския парламент и на Съвета (19) следва да бъдат отменени, с оглед постигането на яснота.
(75)
Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове и актовете за изпълнение, предвидени с настоящия регламент,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ГЛАВА I
Механизъм за свързване на европа
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава Механизъм за свързване на Европа („МСЕ“), с който се определят условията, методите и процедурите за предоставяне на финансова помощ от Съюза за трансевропейските мрежи с цел да се подкрепят проекти от общ интерес в секторите на транспортните, телекомуникационните и енергийните инфраструктури и да се използват потенциалните полезни взаимодействия между тези сектори. Освен това с него се установява разпределението на средствата, които да се предоставят по многогодишната финансова рамка за годините 2014-2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„проект от общ интерес“ означава проект, определен в Регламент (ЕС) № 1315/2013 или в Регламент (ЕС) № 347/2013, или в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура;
(2)
„трансграничен участък“ означава в транспортния сектор участък който осигурява непрекъснатостта на проект от общ интерес между най-близките градски възли от двете страни на границата между две държави членки или между държава членка и съседна държава;
(3)
„съседна държава“ означава държава в обхвата на европейската политика за съседство, включително стратегическото партньорство, политиката на разширяване и Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия;
(4)
„трета държава“ означава съседна държава и която и да е друга държава, с която Съюзът може да си сътрудничи за постигането на целите, предвидени в настоящия регламент;
(5)
„работи“ означава закупуването, доставката и внедряването на компонентите, системите и услугите, включително на софтуера, както и извършването на свързани с проекта развойни, строителни и инсталационни дейности, приемането на съоръженията и стартирането на даден проект;
(6)
„проучвания“ означава дейностите, които са необходими, за да се подготви изпълнението на проект, като например проучвания за подготовка, очертаване, осъществимост, оценка, изпитване и утвърждаване, включително под формата на софтуер, както и всякакви други мерки за техническа помощ, включително предварителни действия за определяне и разработване на даден проект и решенията относно неговото финансиране, като проучване на определените обекти и подготовка на финансовия пакет;
(7)
„действия за подкрепа на програмата“ означава на равнището на МСЕ всички съпътстващи мерки, които са необходими за неговото изпълнение и за изпълнението на отделните специфични за сектора насоки, като например предоставянето на услуги, и по-специално на техническа помощ, включително за използването на финансовите инструменти, както и дейности за подготовка, осъществимост, координация, мониторинг, консултация със заинтересованите страни, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на МСЕ и постигането на неговите цели. Действията за подкрепа на програмата включват по-специално проучвания, заседания, очертаване на инфраструктурата, информация, дейности за разпространение, комуникация и повишаване на осведомеността, разходи, свързани с ИТ инструменти и мрежи, насочени към обмена на информация относно МСЕ, заедно с всички други направени от Комисията разходи за техническа и административна помощ, които може да се окажат необходими за управлението на МСЕ или изпълнението на отделните специфични за сектора насоки; Действията за подкрепа на програмата включват и дейностите, които са необходими, за да се улесни подготовката на проекти от общ интерес, по-специално в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, с оглед получаване на финансиране съгласно настоящия регламент или на финансовия пазар. Действията за подкрепа на програмата включват също, ако това е уместно, покриването на разходите на изпълнителната агенция, на която Комисията е възложила изпълнението на конкретни части от МСЕ („изпълнителната агенция“);
(8)
„действие“ означава всяка дейност, за която е установено, че е финансово и технически независима, има определен срок и е необходима за изпълнението на проект от общ интерес;
(9)
„допустими разходи“ има същото значение, както в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
(10)
„бенефициер“ означава държава членка, международна организация, публично или частно предприятие или орган, избран(а) да получи финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент и в съответствие с реда и условията, установени в съответната работна програма, посочена в член 17;
(11)
„изпълнителен орган“ означава публична или частна организация или орган, определен(а) от бенефициера, когато бенефициерът е държава членка или международна организация, за да изпълни съответното действие. Решението за това определяне се взема от бенефициера на негова собствена отговорност и, ако се изисква възлагането на договор за обществена поръчка, в съответствие с приложимите правила на Съюза и национални правила за обществените поръчки;
(12)
„широкообхватна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена съгласно глава II от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
(13)
„основна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
(14)
„коридори на основната мрежа“ означава инструмент, който улеснява координираното реализиране на основната мрежа, както е предвидено в глава IV от Регламент (ЕС) № 1315/2013 и изброено в част I от приложение I към настоящия регламент;
(15)
„участък със затруднения“ в транспортния сектор означава физическа, техническа или функционална пречка, която води до неефективност на системата и засяга непрекъснатостта на потоците на дълги разстояния или през граница, и която може да бъде преодоляна чрез създаването на нова инфраструктура или чрез значително модернизиране на съществуващата инфраструктура, което може да доведе до значителни подобрения, които да разрешат ограниченията в участъка със затруднения;
(16)
„приоритет“ означава всеки от приоритетните електропреносни коридори, приоритетни газопреносни коридори или приоритетни тематични области, определени в Регламент (ЕС) № 347/2013;
(17)
„телематични приложения“означава приложенията, съгласно определението в Регламент (ЕС) № 1315/2013;
(18)
„енергийна инфраструктура“ означава инфраструктурата, съгласно определението в Регламент (ЕС) № 347/2013;
(19)
„полезни взаимодействия между секторите“ означава наличие на сходни или допълващи се действия в най-малко два от секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, което дава възможност за оптимизиране на разходите или резултатите чрез обединяването на финансови, технически и/или човешки ресурси;
(20)
„изолирана мрежа“ означава железопътната мрежа на държава членка или част от тази мрежа, както е определена в Регламент (ЕС) № 1315/2013.
Член 3
Общи цели
МСЕ дава възможност за подготовка и изпълнение на проекти от общ интерес в рамките на политиката за трансевропейските мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. По-специално МСЕ подкрепя изпълнението на онези проекти от общ интерес, които са насочени към развитието и изграждането на нови инфраструктури и услуги или към модернизирането на съществуващите инфраструктури и услуги в секторите на, транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Приоритет се дава на липсващите звена в сектора на транспорта. МСЕ допринася и за подпомагането на проекти с европейска добавена стойност и със значителни обществени ползи, които не получават достатъчно финансиране от пазара. Следните общи цели се прилагат към секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката:
а)
оказване на принос за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в съответствие със стратегията „Европа 2020“ чрез разработване на модерни и високоефективни трансевропейски мрежи, които вземат предвид очакваните бъдещи транспортни потоци, като по този начин се осигурят ползи за целия Съюз по отношение на подобряването на конкурентоспособността на световния пазар и на икономическото, социалното и териториалното сближаване в рамките на вътрешния пазар и създаването на по-благоприятна за частни, публични или публично-частни инвестиции среда чрез комбинация от финансови инструменти и пряка подкрепа от Съюза, когато проектите биха могли да се възползват от такова комбиниране на инструментите и чрез подходящо използване на полезни взаимодействия между секторите.
Постигането на тази цел се измерва посредством обема на частните, публичните или публично-частните инвестиции в проекти от общ интерес и по-специално обема на частните инвестиции в проекти от общ интерес, реализирани чрез финансовите инструменти по настоящия регламент. Специално внимание се обръща на ефикасното използване на публичните инвестиции;
б)
осигуряване на условия Съюзът да постигне своите цели за устойчиво развитие, включително целта за най-малко 20 %-но намаляване на емисиите на парникови газове в сравнение с равнищата от 1990 г. и повишаване с 20 % на енергийната ефективност, и постигане на дял от 20 % на енергията от възобновяеми източници до 2020 г., като по този начин се допринесе за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията и същевременно се гарантира по-голяма солидарност между държавите членки;
Член 4
Специфични секторни цели
1. Без да се засягат общите цели, изложени в член 3, МСЕ допринася за постигането и на специфичните секторни цели, посочени в параграфи 2, 3, и 4 от настоящия член:
2. В транспортния сектор - подкрепа за проекти от общ интерес, както е определено в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1315/2013, които преследват изложените по-долу цели, уточнени допълнително в член 4 от посочения регламент:
а)
премахване на участъците със затруднения, повишаване на оперативната съвместимост на железопътните линии, изграждане на липсващите връзки, и по-конкретно подобряване на трансграничните участъци. Постигането на тази цел се измерва с:
i)
броя на новите или подобрените трансгранични връзки;
ii)
броя на километрите железопътни линии, адаптирани към европейското стандартно номинално междурелсие и оборудвани с ERTMS;
iii)
броя на премахнатите участъци със затруднения и участъците с увеличен капацитет от транспортните маршрути за всички видове транспорт, които са получили финансиране по МСЕ;
iv)
дължината на мрежата от вътрешните водни пътища по класове в Съюза, и
v)
дължината на железопътната мрежа в Съюза, която е била модернизирана във връзка с изискванията по член 39, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
б)
осигуряване на устойчиви и ефикасни транспортни системи в дългосрочен план, с цел подготовка за очакваните бъдещи транспортни потоци, както и осигуряване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез преход към иновативни, нисковъглеродни и енергийно ефективни транспортни технологии, като същевременно се оптимизира безопасността. Постигането на тази цел се измерва с:
i)
броя пунктове за доставка на алтернативни горива за превозни средства, използващи основната мрежа на ТЕN-T за автомобилен превоз в Съюза;
ii)
броя вътрешни и морски пристанища на основната мрежа на ТЕN-T, които са оборудвани с пунктове за доставка на алтернативни горива в Съюза; и
iii)
намаляването на броя на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза;
в)
оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на видовете транспорт и засилване на оперативната съвместимост на транспортните услуги, като същевременно се осигурява достъпността на транспортните инфраструктури. Постигането на тази цел се измерва с:
i)
броя на мултимодалните логистични платформи, включително броя на вътрешните и морските пристанища и летища, които са свързани с железопътната мрежа;
ii)
броя на подобрените терминали за железопътен-автомобилен транспорт и броя на подобрените или новите връзки между пристанищата чрез морски магистрали;
iii)
броя километри вътрешни водни пътища, оборудвани с RIS; и
iv)
степента на внедряване на системата SESAR, VTMIS и ITS в пътния сектор.
Посочените в настоящия параграф показатели не се прилагат за държави членки, които не разполагат с никаква железопътна мрежа или съответно с никаква мрежа от вътрешни водни пътища.
За тези показатели не съставляват критерии за подбор или за допустимост на действия за получаване на подкрепа от МСЕ.
В част IV от приложение I към настоящия регламент са установени ориентировъчни проценти, които отразяват частта на всички бюджетни средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а), които да бъдат разпределени за всяка от трите специфични цели в областта на транспорта. Комисията не може да се отклонява от тези ориентировъчни проценти с повече от 5 процентни пункта;
3. В сектора на енергетиката - подкрепа за проекти от общ интерес, които преследват постигането на една или повече от следните цели:
а)
увеличаване на конкурентоспособността чрез насърчаване на по-нататъшното интегриране на вътрешния енергиен пазар и оперативната съвместимост на трансграничните електроенергийни и газови мрежи. Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:
i)
броя на проектите, които ефективно свързват мрежите на държавите членки, и които премахват вътрешните ограничения;
ii)
намаляването или премахването на енергийната изолираност на държави членки;
iii)
съотношението на капацитета за трансграничен пренос на електроенергия спрямо инсталираните мощности за производство на електроенергия в съответните държави членки;
iv)
изравняването на цените на пазарите на газ и/или електроенергия на съответните държави членки; и
v)
процента от най-високото пиково потребление в съответните две държави членки, осигурено чрез двупосочни газови връзки;
б)
засилване на сигурността на енергийните доставки на Съюза;
Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:
i)
броя на проектите, позволяващи диверсификация на източниците на доставки, партньорите доставчици и маршрутите;
ii)
броя на проектите, увеличаващи капацитета за съхранение;
iii)
устойчивостта на системата, като се отчита броят на смущенията в снабдяването и тяхната продължителност;
iv)
броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия;
v)
връзката на изолираните пазари с по-диверсифицирани източници на доставка;
vi)
оптималното използване на активите на енергийната инфраструктура.
в)
допринасяне за устойчивото развитие и опазването на околната среда, inter alia чрез интегриране на енергията от възобновяеми източници в преносната мрежа и чрез развитието на интелигентни енергийни мрежи и мрежи за въглероден диоксид.
Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:
i)
обема електричество от възобновяеми енергийни източници, пренесен от генераторите към главните центрове на потребление и обектите за съхранение;
ii)
броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия;
iii)
броя реализирани проекти за интелигентни мрежи, подпомогнати от МСЕ, и реакцията, която те са направили възможна;
iv)
обема на емисиите на CO2, предотвратени чрез проектите, получили помощ от МСЕ.
Показателите, посочени в настоящата алинея, използвани за измерване ex post на изпълнението на целите, не съставляват критерии за подбор или допустимост на действия за подкрепа от МСЕ.
Условията за допустимост за получаване на финансова помощ от Съюза за проекти от общ интерес са установени в член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013, а критериите за подбор на проектите от общ интерес са определени в член 4 от същия регламент.
4. В сектора на телекомуникациите с МСЕ се осигурява подкрепа за действия, които преследват целите, изложени в регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура.
Член 5
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на МСЕ за периода 2014-2020 г. е се определя на 33 242 259 000 евро по текущи цени (20). Тази сума се разпределя, както следва:
а)
сектор транспорт: 26 250 582 000 евро, от които 11 305 500 000 евро се прехвърлят от Кохезионния фонд, за да бъдат изразходвани в съответствие с настоящия регламент изключително в държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд;
б)
сектор телекомуникации: 1 141 602 000 евро;
в)
сектор енергетика: 5 850 075 000 евро;
Тези суми не засягат изпълнението на инструмента за гъвкавост, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 13112013 на Съвета (21).
2. Финансовият пакет за изпълнението на МСЕ обхваща разходите, отнасящи се до:
а)
действия, които допринасят за проекти от общ интерес и действия за подкрепа на програмата, съгласно предвиденото в член 7;
б)
действия за подкрепа на програмата, съставени от разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на МСЕ, включително необходимите разходи за осигуряване на прехода между МСЕ и мерките, приети съгласно Регламент (ЕО) № 680/2007, в размер до 1 % от финансовия пакет; в този таван се включват разходите на изпълнителната агенция.
3. След междинната оценка, посочена в член 27, параграф 1, Европейският парламент и Съветът могат по предложение на Комисията да прехвърлят бюджетни кредити между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката от разпределението на средствата, предвидено в параграф 1, с изключение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд за финансиране на проекти в транспортния сектор в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд.
4. Годишните бюджетни кредити се отпускат от Европейския парламент и Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г.
ГЛАВА II
Форми на финансиране и финансови разпоредби
Член 6
Форми на финансова помощ
1. МСЕ се прилага чрез една или повече форми на финансова помощ, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, по-специално чрез безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.
2. За целите на настоящия регламент работните програми, посочени в член 17, определят формите на финансова помощ, по-специално безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.
3. След анализ на ползите и разходите Комисията може да възложи част от изпълнението на МСЕ на органите, посочени в член 58, параграф 1, буква а) и в член 62 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и по-специално на Изпълнителната агенция, с цел то да бъде адаптирано към изискванията за оптимално управление и ефикасност на МСЕ в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Комисията може да възложи част от изпълнението на МСЕ на органите, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 7
Допустимост и условия за финансова помощ
1. Само действия, които допринасят за проекти от общ интерес в съответствие с регламенти (ЕС) № 1315/2013, (ЕС) № 347/2013 и с регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура, както и действията за подкрепа на програми отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.
2. В сектора на транспорта само действия, които допринасят за проекти от общ интерес съгласно Регламент (ЕС) № 1315/2013, и действия за подкрепа на програми отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на обществени поръчки и финансови инструменти съгласно настоящия регламент. Само следното отговаря на условията за получаване на финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент под формата на безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент:
а)
действия за реализиране на основната мрежа в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) № 1315/2013, включително внедряването на нови технологии и иновации в съответствие с член 33 от посочения регламент, и проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент;
б)
действия за реализиране на широкообхватната мрежа в съответствие с глава II от Регламент (ЕС) № 1315/2013, когато тези действия допринасят за изграждане на липсващи връзки, улесняване на трансграничното движение или за премахване на участъци със затруднения, когато допринасят за развитието на основната мрежа или за свързването на коридорите на основната мрежа, или когато тези действия допринасят за внедряването на ERTMS в основните маршрути от коридори за железопътен товарен превоз, посочени в приложението към Регламент (ЕС) № 913/2010 - в размер до 5 % от финансовия пакет за транспорта съгласно посоченото в член 5 от настоящия регламент;
в)
проучвания за проекти от общ интерес, определени в член 8, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
г)
проучвания за трансгранични приоритетни проекти, както е определено в приложение III към Решение № 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (22);
д)
действия за подкрепа на проекти от общ интерес, както е определено в член 8, параграф 1, букви а), г) и д) от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
е)
действия за внедряване на транспортната инфраструктура във възли от основната мрежа, включително градски възли, както е определено в член 41 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
ж)
действия за подкрепа на системите с телематични приложения в съответствие с член 31 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
з)
действия за подкрепа на услугите за товарен превоз в съответствие с член 32 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
и)
действия за намаляване на шума от железопътния товарен превоз, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав в сътрудничество, inter alia, с индустрията от железопътния сектор;
й)
действия за подкрепа на програмата;
к)
действия за осигуряване на безопасна и сигурна инфраструктура в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
л)
действия за подкрепа на морските магистрали, както е предвидено в член 21 от Регламент (ЕС) № 1315/2013.
Свързаните с транспорта действия, които включват трансграничен участък или част от такъв участък, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза само ако има писмено споразумение между заинтересованите държави членки или между държавите членки и заинтересовани трети държави относно завършването на съответния трансграничен участък.
3. В сектора на енергетиката всички действия за изпълнение на проекти от общ интерес, които са свързани с приоритетните коридори и области, посочени в част II от приложение I към настоящия регламент, и които отговарят на условията по член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013, както и действията за подкрепа на програми, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на финансови инструменти, обществени поръчки и безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент.
За да се позволи възможно най-ефикасното използване на бюджета на Съюза, така че да се засили мултипликационният ефект на финансовата помощ от Съюза, когато е уместно Комисията осигурява приоритетно финансова помощ под формата на финансови инструменти, като се взема предвид навлизането на пазара и се спазва таванът за използване на финансовите инструменти в съответствие с член 14, параграф 2 и с член 21, параграф 4.
4. В сектора на телекомуникациите всички действия за изпълнение на проекти от общ интерес и действия за подкрепа на програми, които са определени в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура и спазват критериите за допустимост, установени в съответствие със същия регламент, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент, както следва:
а)
общи услуги, платформи за основни услуги и действия за подкрепа на програми се финансират посредством безвъзмездни средства и/или обществени поръчки;
б)
действия в областта на широколентовите мрежи се финансират по правило посредством финансови инструменти.
5. Действията, които осигуряват взаимодействие между секторите и допринасят за проекти от общ интерес, отговарящи на условията на поне два от регламентите, посочени в член 2, точка 1, отговарят на условията за получаване на финансова помощ съгласно настоящия регламент във връзка с поканите за представяне на предложения за няколко сектора, както е посочено в член 17, параграф 7, само ако компонентите и разходите на това действие могат да бъдат ясно разграничени за отделните сектори по смисъла на параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член.
ГЛАВА III
Безвъзмездни средства
Член 8
Форми на безвъзмездни средства и допустими разходи
1. Безвъзмездните средства съгласно настоящия регламент могат да бъдат в която и да било от формите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Работните програми, посочени в член 17 от настоящия регламент, определят формите на безвъзмездните средства, които могат да бъдат използвани за финансиране на съответните действия.
2. Без да се засяга Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, разходите за действия, произтичащи от проекти, включени в първите многогодишни и годишни работни програми, могат да бъдат допустими от 1 януари 2014 г.
3. Само разходи, направени в държавите членки, могат да бъдат допустими, освен когато даден проект от общ интерес включва територията на една ли повече трети държави и когато действието е абсолютно необходимо за постигането на целите на съответния проект.
4. Стойността на оборудването и инфраструктурата, която бенефициерът счита за капиталов разход, може да се счита за допустим разход до нейния пълен размер.
5. Разходи, свързани с екологични проучвания за защита на околната среда и за съответствие с правото на Съюза в съответната област, могат да бъдат допустими.
6. Разходите, свързани с покупката на земя, не са допустими, освен по отношение на средства, прехвърлени от Кохезионния фонд в сектора на транспорта в съответствие с регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд.
7. Допустимите разходи включват данък добавена стойност („ДДС“) в съответствие с член 126, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
По отношение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд, за да се изразходват в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, критериите за допустимост по отношение на ДДС са критериите, приложими за Кохезионния фонд, посочени в регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд.
8. Правилата за допустимост на разходите, направени от бенефициерите, се прилагат mutatis mutandis за разходи, направени от изпълнителните органи.
Член 9
Условия за участие
1. Предложенията се представят от една или повече държави членки или, със съгласието на заинтересованите държави членки, от международни организации, съвместни предприятия или публични или частни предприятия или органи, установени в държавите членки.
2. Предложенията могат да се представят от субекти без юридическа правосубектност съгласно приложимото национално законодателство, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от тяхно име и да предлагат гаранция за защита на финансовите интереси на Съюза, която е еквивалента на гаранцията, предлагана от юридическите лица.
3. Предложения, представени от физически лица, са недопустими.
4. Когато това е необходимо за постигане на целите на даден проект от общ интерес, и когато е надлежно обосновано, трети държави, както и субекти, установени в трети държави, могат да участват в действия, допринасящи за проектите от общ интерес.
Те не могат да получават финансова помощ съгласно настоящия регламент, освен когато това е необходимо за постигане на целите на даден проект от общ интерес.
5. Многогодишните и годишните работни програми, посочени в член 17, могат да включват допълнителни конкретни правила за представянето на предложения.
Член 10
Проценти на финансиране
1. Освен в случаите, посочени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, предложенията се подбират на базата на покани за представяне на предложения въз основа на работните програми, посочени в член 17 от настоящия регламент.
2. В сектора на транспорта размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава:
а)
по отношение на безвъзмездните средства за проучвания: 50 % от допустимите разходи;
б)
по отношение на безвъзмездните средства за работи:
i)
за железопътни и пътни мрежи в държавите членки, които нямат изградена железопътна мрежа на своята територия, или в държава членка или част от нея с изолирана мрежа без железопътни товарни превози на дълги разстояния: 20 % от допустимите разходи; процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 30 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно на 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци и за действия за подобряване на оперативната съвместимост в железопътния транспорт;
ii)
за вътрешни водни пътища: 20 % от допустимите разходи, процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 40 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно до най-много 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци;
iii)
за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, както и развитието на пристанища: 20 % от допустимите разходи;
iv)
за действия за намаляване на шума от железопътния товарен транспорт, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 1 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а);
v)
за по-добра достъпност на транспортната инфраструктура за хората с увреждания: 30 % от допустимите разходи за действия по адаптиране, но във всеки случай не повече от 10 % от общите допустими разходи за работи;
vi)
за действия за подпомагане на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт: 20 % от допустимите разходи;
vii)
за действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци: 10 % от допустимите разходи;
в)
по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:
i)
за наземните компоненти на ERTMS, на системата SESAR, на RIS и на VTMIS: 50 % от допустимите разходи;
ii)
за наземните компоненти на ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи;
iii)
за бордовите компоненти на ERTMS: 50 % от допустимите разходи;
iv)
за бордовите компоненти на системата SESAR, RIS, VTMIS и ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 5 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а);
v)
за действия за подкрепа на развитието на морските магистрали: 30 % от допустимите разходи.
Комисията осигурява благоприятни условия за развитието на проекти във връзка с морски магистрали с трети държави;
vi)
за системи, при които се използват телематични приложения, различни от посочените в подточки i)-iv), услуги за товарен превоз и безопасно паркиране по основната пътна мрежа: 20 % от допустимите разходи.
3. В сектора на енергетиката размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава 50 % от допустимите разходи за проучвания и/или работи. Процентите на финансиране могат да бъдат увеличени максимум до 75 % за действия, които се основават на информацията, посочена в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 347/2013, предоставят висока степен на сигурност на доставките на регионално равнище или в рамките на целия Съюз, или засилват солидарността в Съюза, или включват високо иновативни решения.
4. В сектора на телекомуникациите размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава:
а)
за действия в областта на общите услуги: 75 % от допустимите разходи;
б)
за хоризонтални приоритети, включително очертаване на инфраструктурата, туининг и техническа помощ: 75 % от допустимите разходи.
Платформите за основни услуги обикновено се финансират посредством обществени поръчки. В изключителни случаи те могат да бъдат финансирани чрез безвъзмездни средства, които покриват до 100 % от допустимите разходи, без да се засяга принципът на съфинансиране.
5. Процентите на финансиране могат да бъдат увеличени с до 10 процентни пункта над предвидените в параграфи 2, 3 и 4 проценти за действия с полезни взаимодействия най-малко между два сектора, обхванати от МСЕ. Това увеличение не се прилага за процентите на финансиране, посочени в член 11.
6. Размерът на финансовата помощ, която е предвидена за предоставяне за подбраните действия, се изменя въз основа на анализ на разходите и ползите за всеки проект, според наличието на бюджетни средства от Съюза и според необходимостта от максимално засилване на„ефекта на лоста“, предизвикан посредством финансирането от Съюза.
Член 11
Специални покани за представяне на предложения за средства, прехвърлени от Кохезионния фонд в сектора на транспорта
1. Относно сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд за да се изразходват само в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, специални покани за представяне на предложения за проекти за реализиране на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I, се отправят изключително в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд.
2. За тези специални покани се прилагат предвидените в настоящия регламент правила за транспортния сектор. До 31 декември 2016 г. подборът на проектите, които отговарят на условията за финансиране, се осъществява, като се вземат предвид средствата, отпуснати на национален принцип по Кохезионния фонд. С действие от 1 януари 2017 г. средствата, прехвърлени към МСЕ, които не са били заделени за проект за транспортна инфраструктура,се предоставят на всички държави членки, които отговарят на критериите за финансиране от Кохезионния фонд, за финансиране на проекти за транспортна инфраструктура в съответствие с настоящия регламент.
3. За да бъдат подкрепени държавите членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, които могат да срещнат затруднения при изготвянето на проекти, които да са с достатъчно висока степен на зрялост и/или на качество, и които имат достатъчно висока добавена стойност за Съюза, специално внимание се отделя на действия в подкрепа на програмата, насочени към укрепване на институционалния капацитет и ефективността на публичните администрации и публичните услуги, свързани с развитието и изпълнението на проектите, изброени в част I от приложение I. За да се гарантира възможно най-висока степен на усвояване на прехвърлените средства във всички държави членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията може да организира допълнителни покани за представяне на предложения.
4. Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, може да се използва за заделяне на бюджетни средства за финансови инструменти по настоящия регламент единствено след 1 януари 2017 г. Считано от тази дата сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, може да се използва за заделяне на бюджетни средства за проекти, за които натоварените с изпълнението субекти вече са поели договорни задължения.
5. Независимо от член 10 и по отношение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, за да се изразходва изключително в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, максималните проценти на финансиране са процентите, приложими за Кохезионния фонд, както е посочено в регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд за следното:
а)
действия по отношение на безвъзмездните средства за проучвания;
б)
действия по отношение на безвъзмездните средства за работи:
i)
железопътен транспорт и вътрешни водни пътища;
ii)
действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци и, в случая на държави членки, които нямат никакви железопътни мрежи, на пътната мрежа от TEN-T;
iii)
за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, включително автоматични съоръжения за смяна на междурелсието и развитието на пристанища, включително съоръжения за ледоразбиване, както и на точки на взаимно свързване, като особено внимание се отдава на железопътните връзки, с изключение когато държавите членки са без железопътна мрежа;
в)
действия по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:
i)
ERTMS, RIS и VTMIS, системата SESAR и IТS за пътния сектор;
ii)
други системи с телематични приложения.
iii)
действия за подпомагане на развитието на морските магистрали;
г)
действия по отношение на безвъзмездните средства за подкрепа на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт.
Член 12
Оттегляне, намаляване, спиране и прекратяване на безвъзмездните средства
1. Освен в надлежно обосновани случаи Комисията оттегля,финансовата помощ, предоставена за проучвания, които не са започнали в рамките на една година след началната дата, определена в условията, уреждащи предоставянето на помощта, или в рамките на две години от тази дата за всички останали действия, които отговарят на условията за получаване на финансова помощ съгласно настоящия регламент.
2. Комисията може да спре, намали, изиска възстановяването или прекрати финансовата помощ по реда и при условията на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 или след оценка на напредъка по проекта, особено в случай на съществено забавяне в изпълнението на дейността.
3. Комисията може да изиска пълното или частично възстановяване на предоставената финансова помощ, ако в рамките на две години от датата на приключване, определена в условията, с които се урежда предоставянето на помощта, не е приключило изпълнението на дейността, за която е получена финансовата помощ.
4. Преди да вземе някое от решенията, предвидени в параграф 1, 2 или 3 от настоящия член, Комисията проучва цялостно конкретния случай съгласувано с органите, съответно посочени в член 6, параграф 3, и се консултира със заинтересованите бенефициери, като им се дава възможност да представят становищата си в разумен срок. След междинната оценка Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за всички решения, взети по време на ежегодното приемане на работните програми по член 17.
ГЛАВА IV
Възлагане на обществени поръчки
Член 13
Обществени поръчки
1. В процедурите за възлагане на обществени поръчки, провеждани от Комисията или някой от органите, посочени в член 6, параграф 3, от свое собствено име или съвместно с държавите членки може:
а)
да се предвиждат специфични условия като мястото на изпълнение на дейностите, възложени с обществените поръчки, когато тези условия са надлежно обосновани с оглед целите на действията и при условие че тези условия не нарушават принципите за възлагане на обществени поръчки на равнището на Съюза и на национално равнище;
б)
да позволяват възлагането на множество обществени поръчки в рамките на една и съща процедура („възлагане на няколко доставчици“).
2. Когато това е надлежно обосновано и е необходимо за изпълнението на действията, параграф 1 може също да се прилага и по отношение на процедурите за възлагане на обществени поръчки, прилагани от бенефициерите на безвъзмездни средства.
ГЛАВА V
Финансови инструменти
Член 14
Видове финансови инструменти
1. Финансовите инструменти, създадени в съответствие с дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, могат да се използват за улесняване на достъпа до финансиране на субекти, които изпълняват действия, допринасящи за проекти от общ интерес, както е определено в регламенти (ЕС) № 1315/2013, (ЕС) № 347/2013 и в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура, както и за постигането на техните цели. Финансовите инструменти се основават на предварителни оценки на пазарните недостатъци или на ситуациите на по-ниски от оптималните инвестиции и нуждите от инвестиции. Основните условия и процедури за всеки финансов инструмент са изложени в част III от приложение I към настоящия регламент.
2. Общият размер на участието от бюджетa на Съюза във финансовите инструменти не може да надвишава 10 % от общия размер на финансовия пакет на МСЕ, както е посочено в член 5, параграф 1.
3. Всички финансови инструменти, създадени съгласно Регламент (ЕС) № 680/2007, и инструментът за поделяне на риска за облигациите за проекти, създадени съгласно Решение 1639/2006/ЕО, може да бъдат обединени с финансовите инструменти по настоящия регламент, ако това е приложимо и при условие че е направена предварителна оценка.
Обединяването на облигации за проекти е под условието, че междинният доклад бъде изготвен през втората половина на 2013 г., както е определено в Регламент (ЕО) № 680/2007 и в Решение № 1639/2006/ЕО. Инициативата „Облигации за проекти“ започва постепенно с таван от 230 000 000 евро за 2014 и 2015 г. Пълното прилагане на инициативата е под условието, че през 2015 г. бъде изготвена независимата цялостна оценка, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 680/2007 и в Решение № 1639/2006/ЕО. Въз основа на тази оценка, и като взема предвид всички варианти, Комисията разглежда подходящи регулаторни промени, включително законодателни, особено ако предвиденото навлизане на пазара не е задоволително или ако има достатъчни алтернативни източници на дългосрочно дългово финансиране.
4. Могат да се използват следните финансови инструменти:
а)
капиталови инструменти, като например инвестиционни фондове с акцент върху осигуряването на рисков капитал за действия, които допринасят за проекти от общ интерес;
б)
заеми и/или гаранции, подпомогнати от инструменти за поделяне на риска, включително механизма за укрепване на облигации за проекти, които облигации подкрепят отделни проекти или портфейли от проекти, и са емитирани от финансова институция от нейни собствени ресурси с участие на Съюза по отношение на покриването на риска и/или заделянето на капитал.
Член 15
Условия за предоставяне на финансова помощ чрез финансови инструменти
1. Действията, които се подкрепят чрез финансови инструменти, се подбират въз основа на принципа на зрялост и са насочени към постигането на секторна диверсификация в съответствие с членове 3 и 4 и на географски баланс между държавите членки. Те:
а)
представляват европейска добавена стойност;
б)
отговарят на целите на стратегията „Европа 2020“;
в)
имат ефект на лоста по отношение на подкрепата от Съюза, т.е. целта им е да се създадат стимули за обща инвестиция, която да надвишава по размер участието на Съюза съгласно предварително определените показатели.
2. Съюзът, всяка държава членка и други инвеститори могат да предоставят финансова помощ в допълнение към финансовото участие, получено чрез финансови инструменти, при условие че Комисията даде съгласие за промените в критериите за допустимост на действията и/или в инвестиционната стратегия на инструмента, които могат да бъдат необходими поради допълнителното финансово участие.
3. Предназначението на финансовите инструменти е да засилят мултиплициращия ефект от изразходването на средствата на Съюза, като привличат допълнителни ресурси от частни инвеститори. Финансовите инструменти могат да генерират приемлива възвращаемост, за да се постигнат целите на други партньори или инвеститори, като същевременно се цели запазване на стойността на активите, предоставени от бюджета на Съюза.
4. Финансовите инструменти по настоящия регламент, могат да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза.
5. Комисията може да установи допълнителни условия в работните програми, посочени в член 17, според специфичните нужди на секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката.
Член 16
Действията в трети държави
Действията в трети държави могат да бъдат подкрепени чрез финансовите инструменти, ако тези действия са необходими за изпълнението на проект от общ интерес.
ГЛАВА VI
Изготвяне на програми, изпълнение и контрол
Член 17
Многогодишни и/или годишни работни програми
1. Комисията приема чрез актове за изпълнение многогодишни и годишни работни програми за всеки от секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Комисията може също да приема многогодишни и годишни работни програми, които обхващат повече от един сектор. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 25, параграф 2.
2. Комисията прави преглед на многогодишните работни програми най-малко веднъж - в средата на периода. При необходимост Комисията преразглежда дадена многогодишна работна програма чрез акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 25, параграф 2.
3. Комисията приема многогодишните работни програми в транспортния сектор за проекти от общ интерес, посочени в част I на приложение I.
Размерът на финансовия пакет е в рамките на интервала от 80 % до 85 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а).
При вземането на решения във връзка с изготвянето на програмите си държавите членки не са обвързани с проектите, изложени в част I от приложение I. Решението за изпълнението на тези проекти е от компетентността на държавите членки и зависи от възможностите за публично финансиране, както и от социално-икономическата жизненост на проектите в съответствие с член 7 от Регламент (ЕС) № 1315/2013.
4. Комисията приема годишните работни програми в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката за проекти от общ интерес, които не са включени в многогодишните работни програми.
5. При приемането на многогодишни и секторни годишни работни програми Комисията определя критериите за подбор и възлагане в съответствие с целите и приоритетите, установени в членове 3 и 4 от настоящия регламент и в регламенти (ЕС) № 1315/2013, (ЕС) № 347/2013 или в регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура. При определяне на критериите за възлагане Комисията взема под внимание общите насоки, изложени в част V от приложение I към настоящия регламент.
6. В сектора на енергетиката в първите две годишни работни програми приоритетно се разглеждат проекти от общ интерес и свързани действия, насочени към прекратяване на енергийната изолираност и премахване на затрудненията, свързани с енергийната инфраструктура, и към изграждане на вътрешния енергиен пазар.
7. Работните програми се съгласуват по начин, който позволява да се използват полезните взаимодействия между транспорта, енергетиката и телекомуникациите, по-специално в области като интелигентните енергийни мрежи, транспортните средства, задвижвани с електроенергия, интелигентните и устойчиви транспортни системи, съвместните права на преминаване и свързването на инфраструктурите. Комисията приема най-малко една покана за представяне на предложения за няколко сектора във връзка с действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 5, като сумите, отпуснати за отделните сектори, са пропорционални на участието на всеки сектор в допустимите разходи за действия, подбрани за финансиране от МСЕ.
Член 18
Отпускане на финансова помощ от Съюза
1. След всяка покана за предложения, основаваща се на многогодишната работна програма или на годишните работни програми, посочени в член 17, Комисията определя съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 25, размера на финансовата помощ, която да бъде отпусната за избраните проекти или за части от тях. Комисията уточнява условията и методите за тяхното изпълнение.
2. Комисията информира заинтересованите бенефициери и държави членки за всяка отпусната финансова помощ.
Член 19
Годишни вноски
Комисията може да раздели бюджетните задължения на годишни вноски. В такъв случай всяка година Комисията определя годишните вноски, като взема предвид постигнатия напредък по изпълнението на действията, за които се получава финансова помощ, прогнозните им нужди и наличния бюджет.
Комисията съобщава на бенефициерите на безвъзмездни средства, на съответните държави членки и, ако това е приложимо за финансовите инструменти, на съответните финансови институции, ориентировъчния график за поемането на задължение по отделните годишни вноски.
Член 20
Пренасяне на годишните бюджетни кредити
Бюджетните кредити, които не са усвоени в края на финансовата година, за която са вписани, се пренасят в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 21
Делегирани актове
1. При условието за одобрение от заинтересованата(ите) държава(и) членка(и), както е предвидено в член 172, втора алинея от ДФЕС, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 от настоящия регламент по отношение на изменението на част I от приложение I към настоящия регламент, за да отчете променящите се финансови приоритети в трансевропейските мрежи и промените, свързани с проектите от общ интерес, определени в Регламент (ЕС) № 1315/2013. При изменение на част I от приложение I към настоящия регламент Комисията гарантира:
а)
че проектите от общ интерес в съответствие с Регламент (ЕС) № 1315/2013 могат да бъдат осъществени изцяло или частично по линия на многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г.;
б)
че измененията съответстват на критериите за допустимост, установени в член 7 от настоящия регламент;
в)
по отношение на част I от приложение I към настоящия регламент, че всички участъци включват инфраструктурни проекти, чието осъществяване ще изисква включването им в многогодишна работна програма по член 17, параграф 3 от настоящия регламент, без да се променя маршрутът на коридорите от основната мрежа.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 от настоящия регламент, за изменение на основните условия и процедури, определени в част III от приложение I към настоящия регламент, които уреждат участието на Съюза в отделните финансови инструменти, създадени съгласно рамката за дълговите инструменти или рамката за капиталовите инструменти, установени в част IIII от приложение I към настоящия регламент в съответствие с резултатите от междинния доклад и независимата цялостнаоценка на пилотната фаза на инициативата ”Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, създадена с Решение № 1639/2006/ЕО и Регламент (ЕС) № 680/2007, както и за да се отчетат променящите се пазарни условия с цел оптимизиране на проектирането и прилагането на финансовите инструменти по настоящия регламент.
Когато изменя част III от приложение I към настоящия регламент в случаите по първа алинея, Комисията гарантира, че винаги:
а)
измененията се правят в съответствие с изискванията, установени с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, включително предварителната оценка, посочена в член 140, параграф 2, буква е) от него, и
б)
измененията се ограничават до:
i)
промяната на прага на подчиненото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, букви а) и б) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15;
ii)
промяната на прага на привилегированото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, буква а) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15;
iii)
комбинацията с други източници на финансиране, посочени в точки I.3 и II.3 от част III от приложение I;
iv)
подбирането на натоварените с изпълнението субекти, посочени в точки I.4 и II.4 от част III от приложение I; и
v)
ценообразуването и поделянето на риска и приходите, посочени в точки I.6 и II.6 от част III от приложение I.
3. В транспортния сектор, и в съответствие с общите цели, установени в член 3, както и със специфичните секторни цели, посочени в член 4, параграф 2, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26, за подробно определяне на приоритетите за финансиране, които да бъдат включени в работните програми, посочени в член 17 за срока на действие на МСЕ за действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 2. Комисията приема делегиран акт до 22 декември 2014 г.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за повишаване на тавана, определен в член 14, параграф 2, до 20 %, при условие че са спазени следните условия:
i)
оценката на пилотната фаза на инициативата "Облигации за проекти“ през 2015 г. е позитивна; и
ii)
навлизането на финансови инструменти надвишава 8 % под формата на договорни ангажименти по проекти.
5. Когато се налага отклонение с повече от пет процентни пункта от разпределението за специфична цел в областта на транспорта, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за изменение на ориентировъчните проценти, определени в част IV от приложение I.
6. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за изменение на списъка на общите насоки в част V от приложение I, които да се вземат предвид при определянето на критериите за възлагане, така че да се отрази междинната оценка на настоящия регламент или изводите, направени от неговото прилагане. Това се прави по начин, който е съвместим със съответните секторни насоки.
Член 22
Отговорност на бенефициерите и на държавите членки
В рамките на своите отговорности и без да се засягат задълженията на бенефициерите съгласно условията, уреждащи безвъзмездните средства, бенефициерите и държавите членки полагат всички усилия за изпълнение на проектите от общ интерес, които получават финансова помощ от Съюза, предоставена съгласно настоящия регламент.
Държавите членки поемат техническото наблюдение и финансовия контрол на действията в тясно сътрудничество с Комисията и удостоверяват, че разходите, извършени по отношение на проекти или части от тях, са изплатени и че изплащането им е станало при спазване на съответните правила. Държавите членки могат да отправят искане за участие на Комисията в проверките и инспекциите на място.
Държавите членки информират Комисията ежегодно, ако е приложимо чрез интерактивна географска и техническа информационна система, за постигнатия напредък при изпълнението на проектите от общ интерес и осъществените за тази цел инвестиции, включително за размера на помощта, използвана за постигане на целите в областта на изменението на климата. Въз основа на това Комисията прави публично достъпна и актуализира поне веднъж годишно информацията за проектите по МСЕ.
Член 23
Съответствие с политиките на Съюза и правото на Съюза
Съгласно настоящия регламент се финансират само действия, които са в съответствие с правото на Съюза и със съответните политики на Съюза.
Член 24
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията взема подходящи мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измами, корупция и други незаконни действия посредством ефективни проверки, а ако се открият нередности, чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, и при необходимост посредством ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейните представители и Сметната палата имат правомощието да извършват одит по документи и чрез проверки на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, органи по изпълнението, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза съгласно настоящия регламент.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да провежда разследвания, включително проверки и инспекции на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, установени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (24), с оглед да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, засягащи финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по настоящия регламент.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и с международни организации, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се предвиждат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответните си компетентности.
ДЯЛ II
ОБЩИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 25
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Координационния комитет за МСЕ. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. Комитетът осигурява хоризонтален преглед на работните програми, посочени в член 17, за да се осигури тяхната съгласуваност и да се гарантира откриването, използването и оценката на полезните взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. По-специално комитетът се стреми да координира тези работни програми по такъв начин, че да са възможни покани за представяне на предложения за няколко сектора.
Член 26
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочени в член 21, се предоставя на Комисията за срок от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 21, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. Решението не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 21, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са направили възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 27
Оценка
1. Не по-късно от 31 декември 2017 г. Комисията в сътрудничество с държавите членки и заинтересованите бенефициери изготвя доклад за оценка, който се представя на Европейския парламент и на Съвета, относно постигането на целите за всички мерки (на ниво резултати и въздействия), ефикасността на използването на средствата и и европейската добавенa стойност на МСЕ с оглед вземането на решение за подновяване, изменение или спиране на мерките. В оценката се разглеждат и възможността за опростяване, вътрешната и външната съгласуваност на мерките, продължаващата значимост на всички цели, както и техният принос към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, включително въздействието им върху икономическото, социалното и териториалното сближаване. Докладът за оценка включва оценка на икономиите от мащаба, постигнати от Комисията на финансово, техническо и кадрово ниво при управлението на МСЕ, и, когато е приложимо, на общия брой проекти, осъществени при постигане на полезни взаимодействия между секторите. В оценката се разглеждат и начините за повишаване на ефективността на финансовите инструменти. В доклада за оценка се вземат предвид резултатите от оценката относно дългосрочното въздействие на предишните мерки.
2. МСЕ взема предвид цялостната независима оценка на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, която трябва да се извърши през 2015 г. Като се основават на посочената оценка, Комисията и държавите членки правят оценка на целесъобразността на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, както и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и на засилването на ефикасността на разходите на Съюза.
3. Комисията извършва последваща оценка в тясно сътрудничество с държавите членки и бенефициерите. В последващата оценка се проверяват ефективността и ефикасността на МСЕ и неговото въздействие върху икономическото, социалното и териториалното сближаване, както и приносът му към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и мащабът и резултатите от помощта, използвана за постигане на целите в областта на изменението на климата.
4. В оценките се взема предвид напредъкът, който се измерва с показателите за ефективност, както е посочено в членове 3 и 4.
5. Комисията съобщава заключенията от тези оценки на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
6. Комисията и държавите членки, подпомагани от други възможни бенефициери, могат да направят оценка на методите за осъществяване на проекти, както и на ефекта от тяхното завършване, за да преценят дали са постигнати целите, включително целите, свързани с опазването на околната среда.
7. Комисията може да поиска от държава членка, засегната от проект от общ интерес, да представи специфична оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани съгласно настоящия регламент, или, когато това е целесъобразно, да й предостави информацията и съдействието, необходими за извършването на оценка на тези проекти.
Член 28
Информация, комуникация и публичност
1. Бенефициерите и, когато е целесъобразно, съответните държави членки гарантират, че ще бъде дадена подходяща публичност и ще бъде приложена прозрачност по отношение на помощта, предоставена съгласно настоящия регламент, за да се информира обществеността за ролята на Съюза в изпълнението на проектите.
2. Комисията осъществява информационни и комуникационни действия по отношение на проектите и резултатите по линия на МСЕ. Средствата, предвидени за комуникационни действия съгласно член 5, параграф 2, допринасят също и за покриване на институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с общите цели, посочени в член 3.
Член 29
Изменение на Регламент (ЕС) № 913/2010
Регламент (ЕС) № 913/2010 се изменя, както следва:
Приложението към Регламент (ЕС) № 913/2010 се заменя с текста от приложение II към настоящия регламент Следователно преразгледаните коридори за железопътен товарен превоз остават в обхвата на разпоредбите на Регламент (ЕС) № 913/2010.
Член 30
Преходни разпоредби
Настоящият регламент не засяга продължаването или изменението, включително пълното или частично оттегляне, на съответните проекти, до тяхното приключване, или на финансовата помощ, предоставена от Комисията съгласно регламенти (ЕО) № 680/2007 и (ЕО) № 67/2010, или въз основа на друга правна норма, прилагана за тази помощ към 31 декември 2013 г., която продължава да се прилага за съответните действия до приключването им.
Член 31
Отмяна
Без да се засяга член 30 от настоящия регламент, регламенти (ЕО) № 680/2007 и (ЕО) № 67/2010 се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
Член 32
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1316/2013
(2013. gada 11. decembris),
ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Lai panāktu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un veicinātu darba vietu radīšanu atbilstīgi stratēģijas "Eiropa 2020" mērķiem, Savienībai ir vajadzīga mūsdienīga un efektīva infrastruktūra, lai palīdzētu savienot un integrēt Savienību un visus tās reģionus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. Minētajiem savienojumiem būtu jāpalīdz uzlabot personu brīvu pārvietošanos un preču, kapitāla un pakalpojumu brīvu apriti. Eiropas komunikāciju tīkliem būtu jāatvieglina pārrobežu savienojumi, jāsekmē lielāka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija un jāsniedz ieguldījums konkurētspējīgākā sociālajā tirgus ekonomikā un klimata pārmaiņu apkarošanā.
(2)
Ar šo regulu izveidotā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) izveides mērķis ir paātrināt ieguldījumus Eiropas komunikāciju tīklos un piesaistīt publiskā un privātā sektora finansējumu, vienlaikus palielinot juridisko noteiktību un ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu. EISI būtu jārada iespēja pilnībā izmantot sinerģiju starp transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm, tādējādi stiprinot Savienības darbības efektivitāti un ļaujot optimizēt īstenošanas izmaksas.
(3)
Saskaņā ar Komisijas aplēsēm paredzams, ka transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē Eiropas komunikāciju tīkliem līdz 2020. gadam nepieciešami ieguldījumi EUR 970 000 miljonu apmērā.
(4)
Ar šo regulu EISI īstenošanai no 2014. līdz 2020. gadam nosaka finansējumu EUR 33 242 259 000 apmērā pašreizējās cenās, kas Eiropas Parlamentam un Padomei ir galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2013. gada 2. decembrim Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4) 17. punkta nozīmē.
(5)
Lai optimizētu EISI piešķirto budžeta līdzekļu izmantojumu, Komisijai pēc EISI starpposma novērtējuma būtu jāvar ierosināt apropriāciju pārvietojumu starp transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm. Uz šādu priekšlikumu vajadzētu attiecināt ikgadējo budžeta procedūru.
(6)
No Kohēzijas fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1301/2013 (5), pārvietotos EUR 11 305 500 000 pašreizējās cenās būtu jāizmanto, lai saskaņā ar šo regulu paredzētu saistības par budžeta līdzekļu piešķiršanu finanšu instrumentiem tikai no 2017. gada 1. janvāra.
(7)
Efektīvu transporta un enerģētikas infrastruktūras tīklu izveide ir viena no 12 pamatdarbībām, ko Komisija norādījusi tās 2011. gada 13. aprīļa paziņojumā "Akts par vienoto tirgu - divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos "Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi"".
(8)
Komisija ir apņēmusies klimata pārmaiņu jautājumus iestrādāt Savienības izdevumu programmās un vismaz 20 % no Savienības budžeta novirzīt ar klimatu saistītiem mērķiem. Ir svarīgi nodrošināt, ka, sagatavojot, izstrādājot un īstenojot kopīgu interešu projektus, tiek sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, risku novēršana un vadība. Šajā regulā paredzētajiem ieguldījumiem infrastruktūrā būtu jāpalīdz veicināt pāreju uz tādu ekonomiku un sabiedrību, kas rada zemas oglekļa emisijas un ir noturīga pret klimata pārmaiņām un katastrofām, ņemot vērā īpatnības, kādas ir reģioniem ar neizdevīgiem dabas un demogrāfiskiem apstākļiem, jo īpaši tālākajiem un salu reģioniem. EISI, jo īpaši transporta un enerģētikas nozarē, būtu jāsniedz ieguldījums Savienības vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķos attiecībā uz dekarbonizāciju.
(9)
Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par ieguldījumu nākotnē - jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (6) uzsvēra, cik svarīgi ir nodrošināt ātru Savienības Digitalizācijas programmas izpildi un turpināt centienus, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam visiem Savienības iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi ātram internetam, tostarp arī mazāk attīstītajos reģionos. Eiropas Parlaments uzsvēra, ka, lai aizsargātu Eiropas konkurētspēju un nodrošinātu ilglaicīgu ekonomikas izaugsmi pēc krīzes, svarīga nozīme ir ieguldījumiem efektīvā transporta infrastruktūrā un ka Eiropas transporta tīklam ("TEN-T") ir liela nozīme kā iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošinātājam un būtiskas Eiropas pievienotās vērtības sniedzējam. Eiropas Parlaments pauda arī uzskatu, ka tāpēc TEN-T vajadzētu būt vienai no galvenajām prioritātēm DFS un ka DFS bija jāpalielina TEN-T finansējums. Turklāt Eiropas Parlaments uzsvēra nepieciešamību maksimāli palielināt Savienības finansējuma ietekmi un iespēju, ko valstu un pārrobežu mēroga, Eiropai prioritāru energoinfrastruktūras svarīgāko projektu finansēšanai dod Kohēzijas fonds, Eiropas strukturālie un investīciju fondi un finanšu instrumenti, kā arī uzsvēra, ka finanšu instrumentiem šajā jomā ir vajadzīgs būtisks piešķīrums no Savienības budžeta.
(10)
Lai kopējās tīklu attīstīšanas ietvaros finansētu infrastruktūru pārrobežu reģionos, būtu jāveicina sinerģija starp EISI un citu Savienības fondu finanšu instrumentiem.
(11)
Komisija 2011. gada 28. martā pieņēma balto grāmatu "Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu - virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu" ("baltā grāmata"). Baltajā grāmatā minēts mērķis līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta nozarē par vismaz 60 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Ciktāl tas attiecas uz infrastruktūru, baltajā grāmatā iecerēts līdz 2030. gadam izveidot pilnībā funkcionējošu Savienības mēroga multimodālu TEN-T pamattīklu. Sadarbspēju varētu veicināt, izmantojot inovatīvus risinājumus, kas uzlabotu saderību starp iesaistītajām sistēmām. Baltajā grāmatā iecerēta arī multimodālo loģistikas ķēžu veiktspējas optimizēšana, tostarp plašāk izmantojot energoefektīvākus transporta veidus. Tāpēc TEN-T politikai ir izvirzīti šādi būtiski mērķi: līdz 2030. gadam 30 % no tādiem kravu autopārvadājumiem, kur pārvadāšanas attālums pārsniedz 300 km, būtu jānovirza uz citiem transporta veidiem, un līdz 2050. gadam - vairāk nekā 50 %; līdz 2030. gadam būtu trīskārt jāpagarina esošā ātrgaitas dzelzceļa tīkla garums, un līdz 2050. gadam lielākajai daļai vidēja attāluma pasažieru pārvadājumu būtu jānotiek pa dzelzceļu; līdz 2050. gadam visas pamattīkla lidostas būtu jāsavieno ar dzelzceļa tīklu un visas galvenās jūras ostas būtu jāsavieno ar dzelzceļa kravu pārvadājumu sistēmu un, kur iespējams, ar iekšzemes ūdensceļu sistēmu.
(12)
Eiropas Parlaments 2010. gada 6. jūlija rezolūcijā par ilgtspējīgu nākotni transportam (7) uzsvēra, ka efektīvai transporta politikai ir nepieciešams finansiālais satvars, kas atbilst gaidāmajiem uzdevumiem, tālab transportam un mobilitātei būtu jāatvēl vairāk resursu; bez tam tika atzīts, ka nepieciešams izveidot mehānismu, lai koordinētu un optimizētu dažādu transporta finansējuma avotu un visu Savienības līmenī pieejamo finanšu līdzekļu un mehānismu izmantojumu.
(13)
Padomes 2009. gada 11. jūnija secinājumos par TEN-T politikas pārskatīšanu no jauna apliecināja, ka ir jāturpina ieguldīt transporta infrastruktūrā, lai nodrošinātu pienācīgu TEN-T attīstību visos transporta veidos kā pamatu iekšējam tirgum un konkurētspējai, Savienības ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai un savienojumiem ar kaimiņvalstīm, galveno uzmanību pievēršot Eiropas pievienotajai vērtībai, ko tas sniegtu. Padome arī uzsvēra, ka Savienībai ir jānodrošina pieeja finanšu resursiem, kas vajadzīgi, lai stimulētu ieguldījumus TEN-T projektos, un jo īpaši jāsaskaņo piemērots finansējuma atbalsts no TEN-T budžeta prioritāriem projektiem, kuros ietverti attiecīgi pārrobežu posmi un kuru īstenošana turpināsies pēc 2013. gada, un ar iestādēm saistīti DFS plānošanas ierobežojumi. Padome uzskata, ka šajā sakarā būtu jāpilnveido un attiecīgā gadījumā jāatbalsta valsts un privātā sektora partnerības pieejas.
(14)
Pamatojoties uz baltajā grāmatā noteiktajiem mērķiem, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (8) noteiktajās TEN-T pamatnostādnēs apzināta TEN-T infrastruktūra, noteikts, kādām prasībām tai jāatbilst, un paredzēti pasākumi pamatnostādņu īstenošanai. Minētajās pamatnostādnēs īpaši iecerēts, ka pamattīkla izveide tiks pabeigta līdz 2030. gadam, izveidojot jaunu infrastruktūru, kā arī būtiski modernizējot un atjaunojot esošo infrastruktūru.
(15)
Pamatojoties uz dalībvalstu transporta infrastruktūras plānu analīzi, Komisija lēš, ka laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam transporta nozarē visā TEN-T tīklā vajadzētu ieguldīt EUR 500 000 miljonus, no kuriem EUR 250 000 miljoni būtu jāiegulda TEN-T pamattīklā.
(16)
Lai samazinātu administratīvo slogu un lai dzelzceļa infrastruktūras attīstību un izmantošanu padarītu mērķtiecīgāku, vajadzības gadījumā būtu jānodrošina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 913/2010 (9) paredzēto dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru un šīs regulas I pielikuma I daļā paredzēto pamattīkla koridoru ģeogrāfiskā saskaņošana, ņemot vērā attiecīgo instrumentu mērķus. Dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoriem būtu jāpiemēro tikai Regulas (ES) Nr. 913/2010 noteikumi, tostarp attiecībā uz izmaiņām to saskaņošanā.
(17)
TEN-T politikas pārskatīšana aizsākās 2009. gada februārī, un šajā sakarā tika izveidota īpaša ekspertu grupa, lai sniegtu atbalstu Komisijai un iedziļinātos jautājumā par TEN-T finansēšanas stratēģiju un perspektīvām. Ekspertu grupa Nr. 5 izmantoja arī dažādu nozaru ārējo ekspertu pieredzi: infrastruktūras apsaimniekotāju un plānotāju, valstu, reģionu un pašvaldību pārstāvju, vides ekspertu, akadēmisko aprindu un privātā sektora pārstāvju pieredzi. Ekspertu grupas Nr. 5 galīgais ziņojums (10) ar 40 ieteikumiem tika pieņemts 2010. gada jūlijā, un vairāki ieteikumi tika ņemti vērā šajā regulā. Minētajā ziņojumā inter alia ir ieteikts, ka Komisijai būtu jāparedz standarta sistēma Savienības dotāciju un TEN-T publisko un privāto partnerību (PPP) apvienošanai, ietverot gan Kohēzijas politikas līdzekļus, gan TEN-T budžetu.
(18)
Pieredze ar DFS (2007.-2013.gads) liecina, ka dažām dalībvalstīm, kas ir tiesīgas uz finansējumu no Kohēzijas fonda, ir ievērojamas grūtības laikā īstenot kompleksus pārrobežu transporta infrastruktūras projektus ar lielu Eiropas pievienoto vērtību, kā arī efektīvi izmantot Savienības fondus. Tālab, lai uzlabotu tādu transporta projektu, jo īpaši pārrobežu projektu, pabeigšanu, kam ir liela Eiropas pievienotā vērtība, daļa no Kohēzijas fonda piešķīruma (EUR [11 305 500 000]) būtu jāpārvieto, lai saskaņā ar EISI finansētu transporta projektus transporta pamattīklā vai ar horizontālām prioritātēm saistītus transporta projektus tajās dalībvalstīs, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda. Sākotnējā posmā finansējuma saņemšanai atbilstīgo projektu izvēlē būtu jāņem vērā dalībvalstu Kohēzijas fonda piešķīrumi. Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, to pūlēs sagatavot piemērotu projektu sarakstu, jo īpaši stiprinot attiecīgo publiskās pārvaldes iestāžu institucionālo spēju un organizējot papildu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, vienlaikus nodrošinot pārredzamu projektu atlases procesu.
(19)
No Kohēzijas fonda pārvietotos EUR 11 305 500 000, kas paredzēti tikai dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, nebūtu jāizmanto, lai finansētu darbības, kam ir sinerģija starp transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm un kas sniedz ieguldījumu kopīgu interešu projektos, kuri izriet no starpnozaru aicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
(20)
Iestāžu un administratīvās spējas ir būtisks priekšnoteikums, lai efektīvi sasniegtu EISI mērķus. Komisijai cik vien iespējams būtu jāpiedāvā piemērots atbalsts, lai ļautu izstrādāt un īstenot projektus attiecīgajās dalībvalstīs.
(21)
Komisija 2010. gada 17. novembra paziņojumā "Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam. Projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam" nosauca prioritāros koridorus, kas ir jāizveido, lai Savienība līdz 2020. gadam varētu sasniegt vērienīgos enerģētikas un klimata jomas mērķus nolūkā pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi, panākt apgādes drošību, pavērt ceļu atjaunojamo enerģijas avotu integrācijai un sagatavot tīklus turpmākai energosistēmas dekarbonizācijai pēc 2020. gada.
(22)
Lai izmaksu ziņā efektīvi modernizētu un paplašinātu Eiropas energoinfrastruktūru, savstarpēji savienotu tīklus pāri robežām un izbeigtu dalībvalstu energoizolāciju, tādējādi sasniedzot Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus - konkurētspēju, ilgtspēju un apgādes drošību -, ir nepieciešami lieli ieguldījumi. Komisijas aplēses liecina, ka līdz 2020. gadam energoinfrastruktūrā būtu jāiegulda aptuveni EUR 1 000 000 miljoni, no kuriem aptuveni EUR 200 000 miljoni jāiegulda elektroenerģijas un gāzes pārvades un glabāšanas infrastruktūrā, kas tiek uzskatīta par nozīmīgu Eiropas līmenī. Saskaņā ar Padomei iesniegto Komisijas dienestu darba dokumentu "Vajadzīgās investīcijas enerģētikas infrastruktūrā un to nepietiekamība", attiecībā uz Eiropas nozīmes projektiem pastāv risks, ka ieguldījumi aptuveni EUR 100 000 miljonu apmērā tā arī netiks veikti, jo pastāv šķēršļi saistībā ar atļauju piešķiršanu, regulējumu un finansējumu.
(23)
Nākotnes energoinfrastruktūra ir jāizbūvē nekavējoties, turklāt ieguldījumu apjomi ir ievērojami palielinājušies, salīdzinot ar pagātnes tendencēm, tāpēc ir krasi jāmaina energoinfrastruktūras atbalsta modelis Savienības līmenī. Padome 2011. gada 28. februāra secinājumos atzina, ka enerģētikas koridori ir Eiropas prioritāte.
(24)
Attiecībā uz enerģētikas nozari Eiropadome 2011. gada 4. februārī aicināja Komisiju racionalizēt un uzlabot atļauju piešķiršanas procedūras un veicināt tiesisku regulējumu, kas būtu pievilcīgs ieguldījumiem. Tā uzsvēra, ka liela daļa no ieguldījumiem infrastruktūrā būs jāsedz tirgus dalībniekiem, un izmaksas būs jāatgūst, piemērojot tarifus. Eiropadome atzina, ka projektiem, kas ir nepieciešami no apgādes drošības vai solidaritātes viedokļa, bet nevar piesaistīt finansējumu no tirgus, jāpiešķir publiskais finansējums. Tā turklāt uzsvēra, ka ir jāmodernizē un jāpaplašina Eiropas enerģētikas infrastruktūra un savstarpēji jāsavieno tīkli pāri robežām, lai veidotu solidaritāti starp dalībvalstīm, nodrošinātu alternatīvus piegāžu vai tranzīta maršrutus un energoavotus un panāktu, ka atjaunojamie energoresursu avoti sāk konkurēt ar tradicionālajiem avotiem. Tā uzsvēra, ka līdz 2014. gadam būtu jāpabeidz iekšējā enerģijas tirgus izveide, lai būtu iespējama brīva gāzes un elektroenerģijas plūsma, un ka pēc 2015. gada nevienai dalībvalstij vairs nevajadzētu būt izolētai no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem vai piedzīvot, ka tās energoapgādes drošība ir apdraudēta piemērotu savienojumu trūkuma dēļ. Pirmajās divās gada darba programmās, kas tiks pieņemtas saskaņā ar šo regulu, prioritārā kārtā būtu jāapsver kopīgu interešu projekti un ar tiem saistītas darbības, kuru mērķis ir novērst energoizolāciju un energonepietiekamību, lai pabeigtu iekšējo enerģijas tirgu.
(25)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā 347/2013 (11) noteiktas Eiropas energoinfrastruktūras prioritātes, kas jāīsteno līdz 2020. gadam, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus, un paredzēti noteikumi, lai apzinātu kopīgu interešu projektus, kuri nepieciešami, lai īstenotu šīs prioritātes, izklāstīti pasākumi atļauju piešķiršanas, sabiedrības iesaistīšanas un regulējuma jomā, lai paātrinātu un/vai atvieglotu minēto projektu īstenošanu, tostarp noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem šādi projekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību.
(26)
Telekomunikācijas aizvien vairāk balstās uz interneta infrastruktūru, un platjoslas tīklu infrastruktūra stimulē digitālo pakalpojumu izmantošanu dažādās sabiedrības darbībās. Internets kļūst par dominējošo platformu saziņai, uzņēmējdarbībai, privātu un sabiedrisku pakalpojumu sniegšanai, kā arī sociālajai un kultūras kohēzijai. Turklāt mākoņdatošana un programmatūras pakalpojumu sniegšana gūst arvien plašāku izplatību informācijas tehnoloģiju jomā. Tāpēc viens no ekonomiskās izaugsmes un vienotā tirgus darbības priekšnosacījumiem ir visuresoša piekļuve ātrdarbīgam internetam un inovatīvu digitālo pakalpojumu pieejamība visā Eiropā.
(27)
Moderni un ātri interneta tīkli ir nākotnei kritiski svarīga infrastruktūra, jo no tās atkarīgs, vai tiks nodrošināti pietiekami pieslēgumi tiem Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas vēlas izmantot mākoņdatošanu, lai uzlabotu rentabilitāti. Lai izvairītos no infrastruktūras dublēšanas, novērstu privāto ieguldījumu pārvietošanu un sekmētu spēju radīt jaunas ieguldījumu iespējas, kā arī veicinātu izmaksu samazināšanas pasākumu īstenošanu, būtu jāveic darbības, lai uzlabotu koordināciju starp to Savienības atbalstu platjoslai, ko sniedz no EISI un no visiem citiem pieejamiem avotiem, tostarp izmantojot valstu platjoslas plānus.
(28)
Stratēģijā "Eiropa 2020" aicināts īstenot Eiropas Digitalizācijas programmu, ar kuru izveidots stabils tiesiskais regulējums, lai stimulētu ieguldījumus atklātā un konkurētspējīgā ātrdarbīga interneta infrastruktūrā un saistītos pakalpojumos. Mērķim vajadzētu būt līdz 2020. gadam panākt, ka Eiropā ir pasaulē lielākais platjoslas ātrums, balstoties uz mūsdienīgām tehnoloģijām.
(29)
Padome 2010. gada 31. maijā secināja, ka Savienībai būtu jāizmanto vajadzīgie resursi digitāla vienota tirgus attīstībai, kurš balstītos uz ātru un īpaši ātru internetu un sadarbspējīgām lietojumprogrammām, un atzina, ka novatorismam, patērētāju izvēlei un Savienības konkurētspējai būs nepieciešami efektīvi un uz konkurenci balstīti ieguldījumi nākamās paaudzes platjoslas tīklos un ka tas varētu nodrošināt labāku dzīves kvalitāti, piedāvājot uzlabotu veselības aprūpi, drošāku transportu, jaunas plašsaziņas līdzekļu iespējas un vienkāršāku piekļuvi precēm, pakalpojumiem un zināšanām, jo īpaši pāri robežām.
(30)
Privātajam sektoram būtu jāuzņemas vadoša loma platjoslas tīklu izvēršanā un modernizēšanā, kas būtu jāatbalsta ar konkurētspējīgu un ieguldījumiem draudzīgu regulējumu. Ja privātā sektora ieguldījumi ir nepietiekami, dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie centieni, lai sasniegtu Digitalizācijas programmas mērķus. Publiskā finansiālā palīdzība platjoslas pakalpojumu jomā būtu jāpiešķir tikai finanšu instrumentiem, kas paredzēti programmām vai ar konkrētām iniciatīvām saistītiem projektiem, kurus nevar finansēt tikai ar privātā sektora līdzekļiem, kas jāapstiprina ex-ante izvērtējumā, kurā apzinātas tirgus nepilnības vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā.
(31)
Tāpēc saskaņā ar tehnoloģiskās neitralitātes principu ir īpaši svarīgi stimulēt ātru un īpaši ātru platjoslas tīklu izveidi visā Savienībā un veicināt Eiropas mēroga digitālu pakalpojumu attīstību un ieviešanu. Publiski ieguldījumi ar finanšu instrumentu starpniecību ātros un īpaši ātros platjoslas tīklos nedrīkst kropļot tirgus vai radīt šķēršļus ieguldīšanai. Tos būtu jāizmanto, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un tikai tādos gadījumos, ja nav komerciālas intereses ieguldīt.
(32)
Ir nepieciešamas vairākas īstenošanas metodes, kam savukārt vajadzīgas atšķirīgas finansēšanas likmes un dažādi finanšu instrumenti, lai kāpinātu Savienības finansiālās palīdzības lietderību un ietekmi, sekmētu privātā sektora ieguldījumus un ņemtu vērā atsevišķu projektu specifiskās vajadzības.
(33)
Regulā par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā tiks noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem kopīgu interešu projektus varēs finansiāli atbalstīt saskaņā ar šo regulu.
(34)
Pētniecības un inovāciju pamatprogramma "Apvārsnis 2020" (12) pievērsīsies, inter alia, sabiedrisku problēmu risināšanai (piemēram, vieds, videi nekaitīgs, pieejams un integrēts transports, droša, tīra un efektīva enerģija, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana veselības aizsardzībā, pārvaldībā un ilgtspējīgā attīstībā), lai nepastarpināti risinātu stratēģijā "Eiropa 2020" apzinātās problēmas, atbalstot pasākumus, kas aptver visu ciklu, sākot ar pētniecību un beidzot ar tirgu. "Apvārsnis 2020" nodrošinās atbalstu visos inovācijas ķēdes posmos, īpaši pasākumiem, kas ciešāk saistīti ar tirgu, tostarp inovatīvus finanšu instrumentus. Lai nodrošinātu, ka Savienības finansējumam ir lielāka ietekme, un lai nodrošinātu saskaņotību, EISI veidos ciešu sinerģiju ar "Apvārsni 2020".
(35)
Komisija 2010. gada 20. jūlija paziņojumā "Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.-2020. gadam" noteica politikas darbību sistēmu attiecībā uz drošu infrastruktūru kā vienu no galvenajiem elementiem, lai līdz 2020. gadam par 50 % samazinātu ceļu satiksmes negadījumos cietušo vai bojāgājušo skaitu. Tāpēc EISI būtu jānodrošina, ka Savienības finansējuma pieprasījumi ir saskaņā ar drošības prasībām, ieteikumiem un mērķiem, kas noteikti visos attiecīgajos Savienības tiesību aktos par ceļu drošību. EISI rezultātu novērtēšanā būtu jāņem vērā ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšanās Savienības valstu autoceļu tīklā.
(36)
Savienība un vairums tās dalībvalstu ir pievienojušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, un pārējās dalībvalstīs pašlaik notiek konvencijas ratifikācija. Īstenojot attiecīgos projektus, projekta specifikācijā ir svarīgi ņemt vērā personu ar invaliditāti piekļuves iespējas, kā minēts konvencijā.
(37)
Lai gan lielu daļu ieguldījumu saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020" var nodrošināt tirgus un regulatīvie pasākumi, finansējuma piesaistei var būt nepieciešama publiskā sektora darbības un Savienības atbalsts dotāciju un inovatīvu finanšu instrumentu veidā.
(38)
Lai optimizētu Savienības budžeta izmantojumu, dotācijas būtu jāpiešķir tiem projektiem, kas saņem nepietiekamu finansējumu no privātā sektora.
(39)
Dzelzceļa projektus nebūtu jāizslēdz no dotācijām saskaņā ar šo regulu tāpēc, ka tie rada ienākumus no obligātām maksām saskaņā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES (13).
(40)
Fiskālie pasākumi daudzās dalībvalstīs liks vai jau liek publiskā sektora iestādēm pārvērtēt ieguldījumiem infrastruktūrā veltītās programmas. Šajā sakarā PPP tiek uzskatītas par lietderīgu līdzekli, kā īstenot infrastruktūras projektus, nodrošinot, ka tiek sasniegti politikas mērķi, piemēram, cīņā ar klimata pārmaiņām, veicināt alternatīvu enerģijas avotu izmantošanu un energoefektivitāti un resursefektivitāti, un atbalstīt ilgtspējīgu transportu un izveidot platjoslas tīklus. Komisija 2009. gada 19. novembra paziņojumā "Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana" apņēmās uzlabot PPP piekļuvi finansējumam, paplašinot esošo finanšu instrumentu darbības jomu.
(41)
Komisija 2010. gada 19. oktobra paziņojumā "ES budžeta pārskatīšana" uzsvēra, ka kā prasību projektiem ar ilgtermiņa komerciālu potenciālu vajadzētu noteikt, ka Savienības līdzekļus izmanto partnerībā ar finanšu un banku sektoru, īpaši Eiropas Investīciju banku un dalībvalstu publiskajām finanšu iestādēm, taču sadarbojoties arī ar citām starptautiskām finanšu iestādēm un privāto finanšu sektoru, tostarp valstu un reģionu līmenī.
(42)
Finanšu instrumenti būtu jāizmanto specifisku tirgus vajadzību apmierināšanai, darbībām, kurām ir nepārprotama Eiropas pievienotā vērtība un kuras ir saskaņā ar EISI mērķiem, un ar tiem nebūtu jāizspiež no tirgus privātais finansējums. Tiem būtu jāpalielina Savienības budžeta izdevumu sviras efekts un jākāpina daudzkāršošanas efekts privātā sektora finansējuma piesaistīšanas ziņā. Tas ir īpaši svarīgi sakarā ar grūtībām saņemt kredītus un publisko finanšu ierobežojumiem un ievērojot nepieciešamību atbalstīt Eiropas ekonomikas atlabšanu. Pirms Komisija pieņem lēmumu izmantot finanšu instrumentus, tai būtu jāveic attiecīgā instrumenta ex-ante izvērtējums, kā prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (14).
(43)
Stratēģijā "Eiropa 2020" Komisija apņēmās Savienības finanšu instrumentus izmantot kā daļu no saskaņotas finansēšanas stratēģijas, kura apvieno Savienības un valstu publisko un privāto finansējumu infrastruktūrai. Pamatā ir doma, ka daudzos gadījumos neapmierinošu stāvokli ieguldījumu jomā un tirgus nepilnības var efektīvāk novērst ar finanšu instrumentiem, nevis dotācijām.
(44)
Ar EISI būtu jāparedz finanšu instrumenti, lai veicinātu privātā sektora ieguldītāju un finanšu iestāžu vērā ņemamu piedalīšanos ieguldījumos infrastruktūrā. Lai finanšu instrumenti būtu pietiekami pievilcīgi privātajam sektoram, tie būtu ne tikai jāveido un jāievieš, pienācīgi ņemot vērā vienkāršošanu un administratīvā sloga samazināšanu, bet arī tā, lai tie spētu elastīgi reaģēt uz apzinātām vajadzībām pēc finansējuma. Veidojot minētos instrumentus, būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta, ieviešot finanšu instrumentus DFS (2007.-2013. gads), piemēram, aizdevumu garantiju instrumentu TEN-T projektiem (LGTT), riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF), 2020. gada Eiropas Fondu enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (fonds "Marguerite") un "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvu.
(45)
Būtu jāizpēta inovatīvu finanšu instrumentu, piemēram, projektu obligāciju, potenciālā spēja atbalstīt finansējumu transporta infrastruktūrai ar Eiropas pievienoto vērtību, ņemot vērā ex-ante izvērtējumu rezultātus un citus attiecīgus novērtējumus, jo īpaši "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas 2015. gada neatkarīgo novērtējumu.
(46)
Lai optimizētu EISI piešķirto budžeta līdzekļu izlietojumu, Komisijai būtu jānodrošina, ka visi finanšu instrumenti, kas izveidoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 680/2007 (15), un riska dalīšanas instrumentu projektu obligācijām, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (16), tiek turpinātas ar šajā regulā paredzētajiem parāda un kapitāla finanšu instrumentiem, ar kuriem tie tiek aizstāti, pamatojoties uz ex-ante izvērtējumu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(47)
Izvēloties visefektīvāko finansiālās palīdzības veidu, būtu pienācīgi jāņem vērā atbilstīgo projektu nozares īpatnības un konkrētajam projektam raksturīgās īpatnības. Lai varētu visefektīvāk izmantot Savienības budžetu un uzlabotu Savienības finansiālās palīdzības daudzkāršošanas efektu, enerģētikas nozarē, kad vien iespējams un ņemot vērā atsaucību tirgū, Komisijai būtu jācenšas attiecīgā gadījumā prioritārā kārtā izmantot finanšu instrumentus, vienlaikus ievērojot šajā Regulā noteiktās finanšu instrumentu izmantošanas robežvērtības. Enerģētikas jomas projektu virzītāji būtu jāmudina pirms pieteikšanās uz dotācijām izskatīt iespējas izmantot finanšu instrumentu. Šajā sakarā Komisijai būtu pienācīgi jāatbalsta pēc iespējas plašāka finanšu instrumentu izmantošana.
(48)
Kopīgu interešu projektiem elektroenerģijas, gāzes un oglekļa dioksīda jomā vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo palīdzību dotāciju vai inovatīvu finanšu instrumentu veidā, kas paredzēts pētījumiem un - ar konkrētiem nosacījumiem - arī darbiem. Tas dos iespēju sniegt pielāgotu atbalstu tiem kopīgu interešu projektiem, kurus nevar īstenot pašreizējā regulējumā un tirgus apstākļos. Enerģētikas jomā ir svarīgi izvairīties no konkurences izkropļojumiem, jo īpaši starp projektiem, kas palīdz nodrošināt viena un tā paša Savienības prioritārā koridora izveidi. Šādai finansiālajai palīdzībai būtu jānodrošina vajadzīgā sinerģija ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, no kuriem finansēs vietējas vai reģionālas nozīmes viedos energosadales tīklus. Uz ieguldījumiem kopīgu interešu projektos attiecas trīspakāpju prioritāra secība. Pirmkārt, prioritātei ieguldīt vajadzētu būt tirgum. Otrkārt, ja tirgus dalībnieki ieguldījumus neveic, būtu jāizskata regulatīvie risinājumi, vajadzības gadījumā jāpielāgo attiecīgais regulējums un jānodrošina attiecīgā regulējuma pareiza piemērošana. Treškārt, ja ar pirmajiem diviem posmiem nepietiek, lai nodrošinātu vajadzīgos ieguldījumus kopīgu interešu projektos, Savienības finansiālo palīdzību varētu piešķirt tad, ja kopīgu interešu projekts atbilst piemērojamiem atbilstības kritērijiem.
(49)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantu visi kopīgu interešu projekti, kas ietilpst minētās regulas II pielikuma 1., 2. un 4. punktā minētajās kategorijās, ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību dotāciju veidā pētījumiem un finanšu instrumentu veidā. Dotācijas darbiem var piešķirt darbībām, ar kurām tiek sniegts ieguldījums tādos kopīgu interešu projektos, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantu jo īpaši rada nozīmīgas pozitīvas papildu sekas un nav komerciāli dzīvotspējīgi, kā liecina projekta uzņēmējdarbības plāns un citi izvērtējumi, jo īpaši tie, ko veikuši iespējamie ieguldītāji, kreditori vai valsts regulatīvās iestādes.
(50)
Lai veicinātu to saņēmēju diversifikāciju nozaru griezumā, kas saņem atbalstu ar finanšu instrumentiem, un lai sekmētu pakāpenisku ģeogrāfisku diversifikāciju dalībvalstīs, turklāt īpaši attiecībā uz dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt Kohēzijas fonda atbalstu, Komisijai partnerībā ar Eiropas Investīciju Banku, izmantojot kopīgas iniciatīvas, piemēram, Eiropas PPP konsultāciju centru (EPEC) un Kopējo palīdzību projektu sagatavošanai Eiropas reģionos (Jaspers), būtu jāpalīdz dalībvalstīm sagatavot piemērotas iestrādes projektiem, kuru finansēšanu varētu apsvērt.
(51)
Saskaņā ar šo regulu finanšu instrumentiem būtu jāatspoguļo noteikumi, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (17), un tiem būtu jāatbilst finanšu instrumentiem piemērojamiem paraugprakses noteikumiem.
(52)
Attiecībā uz finanšu instrumentu nosacījumiem, darba programmas varētu būt jāpapildina ar papildu prasībām, piemēram, lai nodrošinātu konkurenci tirgos, ņemot vērā Savienības rīcībpolitiku attīstību, tehnoloģiju attīstību un citus potenciāli nozīmīgus faktorus.
(53)
Ar EISI nodrošinātā atbalsta daudzgadu plānošana būtu jāvērš uz to, lai atbalstītu Savienības prioritātes, nodrošinot vajadzīgo finanšu līdzekļu pieejamību un Savienības un dalībvalstu kopīgās rīcības saskaņotību, pārredzamību un nepārtrauktību. Priekšlikumiem, kas iesniegti pēc tam, kad īstenota pirmā daudzgadu darba programma transporta jomā, izmaksu attiecināmības laikposmam būtu jāsākas 2014. gada 1. janvārī, lai nodrošinātu to projektu nepārtrauktību, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 680/2007.
(54)
Tā kā dažu infrastruktūras projektu realizēšanai nepieciešams nozīmīgs budžets, būtu jāparedz iespēja, ka budžeta saistības, kas attiecas uz finansiālo palīdzību dažām darbībām, var sadalīt ikgadējos maksājumos.
(55)
Ņemot vērā Savienības līmenī pieejamos resursus, ir jākoncentrējas uz projektiem ar lielāko Eiropas pievienoto vērtību, lai panāktu vēlamo ietekmi. Tāpēc atbalsts būtu galvenokārt jāpiešķir pamattīklam un kopīgu interešu projektiem satiksmes vadības sistēmu jomā, jo īpaši gaisa satiksmes pārvaldības sistēmām, kas izriet no jaunās paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas (SESAR sistēma) un kam nepieciešami Savienības budžeta līdzekļi aptuveni EUR 3 000 miljonu apjomā, kā arī inteliģenta transporta sistēma (ITS), kuģu satiksmes vadības un informācijas sistēmas (VTMIS), upju informācijas pakalpojumi (RIS) un Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS). Enerģētikas nozarē finansiālā palīdzība būtu jākoncentrē uz to, lai pabeigtu iekšējā enerģijas tirgus izveidi, panāktu apgādes drošību, veicinātu ilgtspēju, inter alia nodrošinot no atjaunojamiem avotiem iegūtās elektroenerģijas pārvadi no ražošanas vietām uz lielākajiem patēriņa centriem un uzglabāšanas vietām, un piesaistītu publiskos un privātos ieguldījumus. Telekomunikāciju nozarē finansiālā palīdzība būtu jāvērš galvenokārt uz projektiem, kas radīs pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem, tostarp uz Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūras izveidi, kam savukārt būtu jāstimulē ieguldījumi platjoslas tīkla ieviešanā.
(56)
Enerģētikas nozarē paredzētais budžets būtu prioritārā kārtā jāpiešķir finanšu instrumentu veidā, ņemot vērā atsaucību tirgū. Kopīgu interešu projektiem telekomunikāciju nozarē vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo atbalstu dotāciju veidā un izmantojot pakalpojumu platformu iepirkumus, vispārējus pakalpojumus un horizontālas darbības. Darbībām platjoslas sakaru ieviešanā, tostarp darbībām, kas rada pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem, vajadzētu būt tiesīgām uz Savienības finansiālo atbalstu finanšu instrumentu veidā.
(57)
Kā liecina analīze, kas veikta ietekmes izvērtējumā saistībā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013, tiek lēsts, ka tādu kopīgu interešu projektu skaits, kuri visvairāk sekmē stratēģisko energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu īstenošanu, ir apmēram 100 elektroenerģijas jomā un 50 - gāzes jomā. Turklāt, ņemot vērā paredzamo elektroenerģijas pārsvaru Eiropas enerģijas sistēmā nākamo divdesmit gadu laikā, tiek lēsts, ka palīdzībai kopīgu interešu projektiem elektroenerģijas jomā vajadzēs lielāko daļu no EISI finansējuma, kas paredzēts enerģētikai. Atzīmējot, ka šī aplēse varētu mainīties, kad būs pieejams vairāk informācijas, un ņemot vērā to, ka ir jānodrošina, lai tiktu ievērota Regula (ES) Nr. 347/2013, Komisijai būtu jāvelta pienācīga uzmanība elektroenerģijas projektiem, lai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam minētajiem projektiem darītu pieejamu lielāko daļu finansiālās palīdzības, ņemot vērā ierosināto darbību atsaucību tirgū, kvalitāti un gatavības pakāpi, kā arī finansējuma prasības. Šis mērķis neskar pieejamā finansējuma iespējamu novirzīšanu enerģētikas projektiem.
(58)
Komisijai būtu jāveic starpposma un ex-post novērtējumi un par tiem jāinformē Eiropas Parlaments, Padome, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, lai izvērtētu finansējuma efektivitāti un lietderību un to, kā tas ietekmē EISI vispārīgo mērķu un stratēģijas "Eiropa 2020" prioritāšu sasniegšanu. Komisijai būtu jāpublisko informācija par konkrētiem EISI projektiem. Minētā informācija ik gadu būtu jāatjaunina.
(59)
Ciktāl tas attiecas uz transportu un enerģētiku, pamatojoties uz nozarēm specifiskajām pamatnostādnēm, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 1315/2013 un Regulā (ES) Nr. 347/2013, ir sagatavoti saraksti ar projektiem un prioritārajiem koridoriem un jomām, kam būtu jāpiemēro šī regula, un šie saraksti būtu jāiekļauj šīs regulas pielikumā. Ciktāl tas attiecas uz transportu, lai ņemtu vērā iespējamas izmaiņas politikas prioritātēs un tehniskajās iespējās, kā arī satiksmes plūsmās, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz grozījumu pieņemšanu I pielikuma I daļā un attiecībā uz darba programmās iekļaujamo finansējuma prioritāšu norādīšanu darbībām, kam saskaņā ar 7. panta 2. punktu ir tiesības uz atbalstu.
(60)
Lai ņemtu vērā faktisko finansējuma pieprasījuma līmeni konkrētajiem transporta mērķiem un ieviestu praksē starpposma novērtējuma secinājumus, ja izrādās nepieciešams par vairāk nekā 5 procentu punktiem mainīt piešķīrumu kādam konkrētam transporta mērķim, kas noteikts šīs regulas I pielikuma VI daļā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai grozītu indikatīvo procentuālo daļu katram konkrētajam transporta mērķim. Indikatīvais piešķīrums konkrētiem transporta mērķiem neliedz no Kohēzijas fonda pārvietotos EUR 11 305 500 000 pilnībā izlietot projektiem, ar kuriem īsteno pamattīklu, vai projektiem un horizontālajām prioritātēm, kas noteikti šīs regulas I pielikuma I daļā.
(61)
Lai ņemtu vērā EISI īstenošanā, tostarp starpposma novērtēšanā, gūtos secinājumus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai grozītu sarakstu ar vispārējām ievirzēm, kuras jāņem vērā, nosakot piešķiršanas kritērijus.
(62)
Pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šo regulu, ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(63)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz daudzgadu un gada darba programmām. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18).
(64)
Visā izdevumu ciklā būtu jāaizsargā Savienības finanšu intereses ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā piemērojot sankcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Eiropas Parlaments būtu jāinformē par visiem šādiem pasākumiem.
(65)
Lai nodrošinātu plašu un godīgu konkurenci attiecībā uz projektiem, ko finansē no EISI fondiem, līguma formai vajadzētu būt saskaņotai ar projekta mērķiem un apstākļiem. Līguma noteikumi būtu jāizstrādā tā, lai taisnīgi sadalītu ar līgumu saistītos riskus, pēc iespējas palielinātu rentabilitāti un panāktu to, lai līgums tiktu īstenots ar optimālu efektivitāti. Šis princips būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai izmanto valsts vai starptautiska līguma paraugu.
(66)
Dažiem kopīgu interešu infrastruktūras projektiem varētu būt jāveido savienojumi ar kaimiņvalstīm, pirmspievienošanās valstīm un citām trešām valstīm, un jāšķērso tās. EISI būtu jāpiedāvā vienkāršoti līdzekļi minētās infrastruktūras sasaistīšanai un finansēšanai, lai nodrošinātu konsekvenci starp Savienības budžeta iekšējiem un ārējiem instrumentiem.
(67)
Ja trešās valstis un vienības, kuras veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, piedalās darbībās, kas sniedz ieguldījumu kopīgu interešu projektos, dotācijas var piešķirt tikai tad, ja nav ticams, ka darbību adekvāti atbalstīs ar citiem finansiālas palīdzības veidiem no EISI vai citām Savienības programmām.
(68)
Vispārējo ievirzi, uz kuras pamata Komisijai jāņem vērā šīs regulas I pielikuma V daļā izklāstīto sociālo ietekmi un ietekmi uz klimatu un vidi nebūtu jāpiemēro enerģētikas jomā saskaņā ar pieeju, kas izmantota Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. panta 4. punktā.
(69)
Telekomunikāciju nozarē vispārējo ievirzi attiecībā uz to, vai ņemt vērā Savienības atbalsta stimulējošo ietekmi uz publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem būtu jāpiemēro tikai tādai digitālo pakalpojumu infrastruktūrai, kuras mērķis ir rosināt papildu ieguldījumus.
(70)
Vispārējo ievirzi attiecībā uz to, vai ņemt vērā pārrobežu aspektus nebūtu jāpiemēro platjoslas pakalpojumiem, jo visi ieguldījumi platjoslas infrastruktūrā, tostarp tie, kas notiek dalībvalstu iekšienē, uzlabos Eiropas telekomunikāciju tīklu savienojumus.
(71)
Eiropas Brīvās Tirdzniecības Apvienības (EBTA) valstu, kuras ir Līguma par Eiropas Ekonomikas Zonu (EEZ līgums) puses, dalībai EISI būtu jāsaskan ar EEZ līgumā izklāstītajiem nosacījumiem. Šajā nolūkā katra nozare, uz kuru attiecas šī regula, būtu jāuzskata par atsevišķu programmu. EBTA valstu dalība EISI būtu jāparedz jo īpaši telekomunikāciju nozarē.
(72)
Ciktāl tas attiecas uz transportu, trešās valstīs īstenota kopīgu interešu projekta atbilstībai saskaņā ar šo regulu būtu jāpiemēro indikatīvās kartes, kas sniegtas Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III pielikumā. Kopīgu interešu projektiem, ko īsteno trešās valstīs, kurām minētajā regulā nav indikatīvu karšu, vajadzētu būt atbilstīgiem, ja pastāv savstarpēja sadarbība ar mērķi vienoties par šādām indikatīvām kartēm.
(73)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus - proti, Eiropas komunikāciju tīklu koordinēšanu, attīstīšanu un finansēšanu, - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ņemot vērā vajadzību koordinēt minētos mērķus, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(74)
Līdz ar to skaidrības labad būtu jāatceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 680/2007 un Regula (EK) Nr. 67/2010 (19).
(75)
Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai varētu savlaicīgi pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus, kas paredzēti šajā regulā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
I NODAĻA
Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu ("EISI"), kurā ir paredzēti nosacījumi, metodes un procedūras, kā sniegt Savienības finansiālo palīdzību Eiropas komunikāciju tīkliem, lai atbalstītu kopīgu interešu projektus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē un izmantotu starp minētajām nozarēm iespējamās sinerģijas. Ar to tiek noteikts arī to resursu sadalījums, kurus dara pieejamus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
"kopīgu interešu projekts" ir projekts, kas minēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013, vai Regulā (ES) Nr. 347/2013 vai regulā par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā;
2)
"pārrobežu posms" transporta nozarē ir posms, kas nodrošina kopīgu interešu projekta nepārtrauktību starp tuvākajiem pilsētas mezgliem divu dalībvalstu vai dalībvalsts un kaimiņvalsts robežas abās pusēs;
3)
"kaimiņvalsts" ir valsts, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskā partnerība, paplašināšanās politika, un Eiropas Ekonomikas zona vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija;
4)
"trešā valsts" ir jebkura kaimiņvalsts un jebkura cita valsts, ar kuru Savienība var sadarboties, lai sasniegtu šajā regulā izvirzītos mērķus;
5)
"darbi" ir komponentu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un ieviešana, izstrādes, būvniecības un uzstādīšanas darbības saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana;
6)
"pētījumi" ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, kartēšanas, priekšizpētes, novērtējuma, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras veidā, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi, kuri vajadzīgi, lai definētu un izstrādātu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajos objektos un finansējuma paketes sagatavošana;
7)
"programmas atbalsta darbības" EISI līmenī ir visi papildpasākumi, kas vajadzīgi, lai to īstenotu un lai īstenotu pamatnostādnes atsevišķām nozarēm, piemēram, pakalpojumi - jo īpaši tehniskā palīdzības sniegšana, tostarp palīdzība finanšu instrumentu izmantošanā -, kā arī sagatavošanās, priekšizpētes, koordinācijas, pārraudzības, ar ieinteresētajām personām organizētu konsultāciju, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbības, kas ir tieši nepieciešamas EISI pārvaldībai un tā mērķu sasniegšanai. Programmas atbalsta darbības jo īpaši aptver pētījumus, sanāksmes, infrastruktūras kartēšanu, informāciju, izplatīšanas, saziņas un informētības vairošanas darbības, izdevumus saistībā ar IT rīkiem un tīkliem, kas paredzēti informācijas apmaiņai par EISI, un visus citus tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai un var būt nepieciešami EISI pārvaldībai vai atsevišķu nozaru pamatnostādņu īstenošanai; Programmas atbalsta darbības aptver arī darbības, kas vajadzīgas, lai vienkāršotu kopīgu interešu projektu sagatavošanu jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas ir tiesīgas uz finansējumu no Kohēzijas fonda nolūkā saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu vai finanšu tirgū. Programmas atbalsta darbības vajadzības gadījumā aptver arī izmaksas, kas radušās izpildaģentūrai, kurai Komisija ir uzticējusi īstenot konkrētas EISI daļas ("izpildaģentūra");
8)
"darbība" ir jebkura darbība, kas ir apzināta kā finansiāli un tehniski neatkarīga darbība, kas ir ierobežota laikā un kas ir nepieciešama kopīgu interešu projekta īstenošanai;
9)
jēdzienam "atbilstīgās izmaksas" ir tāda pati nozīme, kā Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012;
10)
"saņēmējs" ir dalībvalsts, starptautiska organizācija vai publiskā vai privātā sektora uzņēmums vai struktūra, kas saskaņā ar šo regulu ir izraudzīta Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai, un ievērojot kārtību, kāda noteikta attiecīgajā 17. pantā minētajā darba programmā;
11)
"īstenošanas struktūra" ir publiskā vai privātā sektora uzņēmums vai struktūra, kuru saņēmējs, ja tas ir dalībvalsts vai starptautiska organizācija, ir iecēlis attiecīgās darbības īstenošanai. Par šādu iecelšanu lēmumu pieņem saņēmējs uz savu atbildību un, ja nepieciešams piešķirt iepirkuma līgumu, ievērojot piemērojamos Savienības un valsts noteikumus par publisko iepirkumu;
12)
"visaptverošais tīkls" ir transporta infrastruktūra, kas identificēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu;
13)
"pamattīkls" ir transporta infrastruktūra, kas identificēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu;
14)
"pamattīkla koridori" ir instruments, lai atvieglinātu pamattīkla koridoru koordinētu īstenošanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 IV nodaļā un kā uzskatīti šīs regulas I pielikuma I daļā;
15)
"problemātiskais posms" transporta nozarē ir fizisks, tehnisks vai funkcionāls ierobežojums, kas pārtrauc sistēmas darbību, ietekmējot tālsatiksmes vai pārrobežu plūsmu nepārtrauktību, un kuru var pārvarēt, radot jaunu vai ievērojami modernizējot esošo infrastruktūru, kas varētu radīt ievērojamus uzlabojumus, atrisinot problemātisko posmu radītos ierobežojumus;
16)
"prioritāte" ir jebkuri prioritārie elektroenerģijas koridori, prioritārie gāzes koridori vai prioritārās tematiskās jomas, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 347/2013;
17)
"telemātikas lietojumprogrammas" ir lietojumprogrammas, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1315/2013;
18)
"energoinfrastruktūra" ir infrastruktūra, kas definēta Regulā (ES) Nr. 347/2013;
19)
"nozaru savstarpējā sinerģija" ir tāda līdzīgu vai papildinošu darbību esamība vismaz divās no transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozarēs, kas var optimizēt izmaksas vai rezultātus, apvienojot finanšu, tehniskos vai cilvēku resursus;
20)
"izolēts tīkls" ir dalībvalsts dzelzceļa tīkls vai tā daļa, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013.
3. pants
Vispārējie mērķi
EISI dod iespēju sagatavot un īstenot kopīgu interešu projektus saskaņā ar Eiropas komunikāciju tīklu politiku transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. EISI jo īpaši atbalsta tādu kopīgu interešu projektu īstenošanu, kuru mērķis ir jaunu infrastruktūru un pakalpojumu attīstīšana un būve vai esošo infrastruktūru un pakalpojumu modernizēšana transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēs. Tajā prioritāte tiek dota trūkstošajiem posmiem transporta nozarē. EISI sniedz arī ieguldījumu, lai atbalstītu projektus, kuri nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un lielas priekšrocības sabiedrībai, bet kuri nesaņem adekvātu finansējumu tirgū. Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm izvirza šādus vispārējos mērķus:
a)
saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020" dot ieguldījumu gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā izaugsmē, izveidojot modernus un efektīvus Eiropas tīklus, kuros ir ņemtas vērā nākotnē paredzamās satiksmes plūsmas, tādējādi nodrošinot labumu visai Savienībai, proti, uzlabojot tās konkurētspēju pasaules tirgū un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju iekšējā tirgū un ar finanšu instrumentiem un Savienības tiešo atbalstu radot privātā, publiskā vai publiskā un privātā sektora ieguldījumiem labvēlīgākus apstākļus, kuros projekti varētu gūt labumu no šādu instrumentu kombinācijas un no pienācīgas nozaru savstarpējās sinerģijas izmantošanas.
To, kā izdodas sasniegt šo mērķi, vērtē pēc tā, cik lieli ir privātā, publiskā sektora vai publiskās un privātās partnerības ieguldījumi kopīgu interešu projektos un it īpaši pēc tā, cik lieli privātā sektora ieguldījumi kopīgu interešu projektos ir panākti, saskaņā ar šo regulu izmantojot finanšu instrumentus. Īpaša uzmanība tiek pievērsta publiskā sektora ieguldījumu efektīvai izmantošanai;
b)
dot iespēju Savienībai sasniegt izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, tostarp līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, par 20 % palielināt energoefektivitāti un līdz 20 % palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru energoavotu struktūrā, tādējādi sniedzot ieguldījumu Savienības vidējā termiņa un ilgtermiņa mērķos no dekarbonizācijas viedokļa, vienlaikus nodrošinot lielāku dalībvalstu solidaritāti.
4. pants
Nozarēm specifiski mērķi
1. Neskarot 3. pantā izklāstītos vispārīgos mērķus, EISI sekmē šā panta 2., 3. un 4. punktā minēto nozarēm specifisku mērķu sasniegšanu.
2. Transporta nozarē EISI atbalsta kopīgu interešu projektus, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta 2. punktā, un ar ko tiecas sasniegt turpmāk izklāstītos mērķus, kā precizēts minētās Regulas 4. pantā:
a)
novērst problemātiskos posmus, uzlabot dzelzceļa savstarpējo izmantojamību, veidot savienojumus trūkstošajos posmos un, jo īpaši, uzlabot pārrobežu posmus. Šā mērķa sasniegšanu vērtē pēc:
i)
jaunu vai uzlabotu pārrobežu savienojumu skaita;
ii)
tādu dzelzceļa līnijas kilometru skaita, kas ir piemēroti Eiropas nominālā sliežu platuma standartam un aprīkoti ar ERTMS;
iii)
novērstu problemātisko posmu un uzlabotas jaudas posmu skaita visu transporta veidu maršrutos, kas saņēmuši EISI finansējumu;
iv)
iekšējo ūdensceļu tīkla garuma dalījumā pa klasēm Savienībā, un
v)
tāda dzelzceļa tīkla garuma Savienībā, kas modernizēts saskaņā ar prasībām, kuras ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1315/2013 39. panta 2. punktā;
b)
nodrošināt ilgtspējīgas un efektīvas transporta sistēmas ilgtermiņā, lai sagatavotos nākotnē gaidāmajām transporta plūsmām un lai visiem transporta veidiem radītu dekarbonizācijas iespēju, pārejot uz inovatīvām, energoefektīvām transporta tehnoloģijām ar zemu oglekļa emisiju līmeni, vienlaikus uzlabojot drošību. Šā mērķa sasniegšanu vērtē pēc:
i)
tādu alternatīvu degvielu piegādes punktu skaita, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, kas izmanto TEN-T autoceļu pamattīklu Savienībā;
ii)
tādu iekšējo un jūras ostu skaita TEN-T pamattīklā, kuras ir aprīkotas ar alternatīvo degvielu piegādes punktiem Savienībā; un
iii)
negadījumu skaita samazināšanās autoceļu tīklos Savienībā;
c)
optimizēt transporta veidu integrāciju un starpsavienojumus un uzlabot transporta pakalpojumu sadarbspēju, vienlaikus nodrošinot transporta infrastruktūru pieejamību. Šā mērķa sasniegšanu vērtē pēc:
i)
multimodālo loģistikas platformu, tostarp iekšzemes un jūras ostu un lidostu, skaita, kuras ir savienotas ar dzelzceļa tīklu;
ii)
uzlabotu dzelzceļa termināļu skaita, un pēc uzlabotu vai jaunu tādu starpsavienojumu skaita, kuri ar jūras maģistrālēm savieno ostas;
iii)
iekšējo ūdensceļu kilometru skaita, kuros darbojas RIS; un
iv)
pakāpes, kādā attiecībā uz autoceļu nozari ir izvērsta SESAR sistēma, VTMIS un ITS.
Šajā punktā minētos rādītājus attiecīgos gadījumos nepiemēro dalībvalstīm, kurās nav dzelzceļa tīkla vai iekšējo ūdensceļu tīkla.
Minētos rādītājus neuzskata par atlases vai atbilstības kritērijiem, ko piemēro darbībām, kas pretendē uz EISI atbalstu.
Šīs regulas I pielikuma IV daļā ir noteikti indikatīvi procentu rādītāji, kas atspoguļo 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto vispārējo budžeta resursu daļu, kas jāpiešķir katram no trim konkrētajiem transporta mērķiem. Komisija no minētajiem indikatīvajiem procentu rādītājiem nenovirzās vairāk par 5 procentu punktiem.
3. Enerģētikas nozarē EISI atbalsta kopīgu interešu projektus, ar ko tiecas sasniegt vienu vai vairākus šādus mērķus:
a)
palielināt konkurētspēju, veicinot turpmāku iekšējā enerģijas tirgus integrāciju un elektrības tīklu un gāzes tīklu sadarbspēju pāri robežām. Šā mērķa sasniegšanu ex post vērtē pēc:
i)
tādu projektu skaita, ar kuriem efektīvi tiek savienoti dalībvalstu tīkli un novērsti iekšējie ierobežojumi;
ii)
dalībvalstu energoizolācijas samazināšanas vai novēršanas;
iii)
elektroenerģijas pārrobežu nosūtīšanas jaudas procentuālās attiecības pret attiecīgajās dalībvalstīs ekspluatācijā nodotajām elektroenerģijas ražošanas iekārtām;
iv)
cenu konverģences attiecīgo dalībvalstu gāzes un/vai elektrības tirgos; un
v)
augstākā pieprasījuma procentuālās attiecības divās attiecīgajās dalībvalstīs, uz kurām attiecas gāzes atpakaļplūsmas starpsavienojumi;
b)
veicināt Savienības energoapgādes drošību;
Šā mērķa sasniegšanu ex post vērtē pēc:
i)
tādu projektu skaita, kas dod iespēju diversificēt piegāžu avotus, piegāžu partnerus un maršrutus;
ii)
tādu projektu skaita, kas palielina uzglabāšanas jaudu;
iii)
pēc sistēmas izturētspējas, ņemot vērā piegādes pārtraukumu skaitu un to ilgumu;
iv)
pēc atjaunojamo energoresursu apjoma, kuriem nepiemēroja samazinājumu;
v)
izolētu tirgu savienojumiem ar diversificētākiem piegāžu avotiem;
vi)
enerģētikas infrastruktūras vērtību optimālas izmantošanas;
c)
sekmēt ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību, inter alia, pārvades tīklā integrējot no atjaunojamiem energoavotiem ražotu enerģiju, attīstot viedos enerģētikas tīklus un oglekļa dioksīda tīklus.
Šā mērķa sasniegšanu ex post vērtē pēc:
i)
atjaunojamās elektroenerģijas apjoma, kas pārvadīts no ražošanas vietām uz lielākajiem patēriņa centriem un uzglabāšanas krātuvēm;
ii)
pēc atjaunojamo energoresursu apjoma, kuriem nepiemēroja samazinājumu;
iii)
pēc ieviesto viedtīklu projektu skaita, kuri saņēmuši EISI atbalstu, un pēc tā, kādā mērā tie ir varējuši apmierināt pieprasījumu;
iv)
tādu CO2 emisiju daudzuma, kas novērstas ar projektiem, kuri saņēmuši atbalstu no EISI;
Rādītāji, kas minēti šajā punktā un kas izmantoti sasniegto mērķu ex post vērtēšanai, nav uzskatāmi par atlases un vai atbilstības kritērijiem, ko piemēro darbībām, kas pretendē uz EISI atbalstu.
Nosacījumi, ar kādiem kopīgu interešu projekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantā, savukārt atlases kritēriji kopīgu interešu projektiem ir izklāstīti minētās regulas 4. pantā.
4. Telekomunikāciju nozarē EISI atbalsta darbības, ar kurām tiecas sasniegt mērķus, kas noteikti regulā par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā.
5. pants
Budžets
1. Finansējums EISI īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 33 242 259 000 (20) pašreizējās cenās. Minēto summu sadala šādi:
a)
transporta nozare: EUR 26 250 582 000, no kuriem EUR 11 305 500 000 pārvieto no Kohēzijas fonda, lai atbilstīgi šai regulai izmantotu vienīgi tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda;
b)
telekomunikāciju nozare: EUR 1 141 602 000;
c)
enerģētikas nozare: EUR 5 850 075 000.
Šīs summas neskar elastības mehānisma piemērošanu, kas paredzēts saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (21).
2. Finansējums EISI īstenošanai sedz izdevumus, kas saistīti ar:
a)
darbībām, kas sekmē kopīgu interešu projektus un programmas atbalsta darbības, kā minēts 7. pantā;
b)
programmas atbalsta darbībām, kuras aptver tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas līdz 1 % apmērā no finansējuma radušies Komisijai saistībā ar EISI pārvaldību, tostarp tos izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp EISI un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 680/2007; šajā robežvērtībā ietilpst tās izpildaģentūras izdevumi.
3. Pēc starpposma novērtēšanas, kas minēta 27. panta 1. punktā, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pārvietot apropriācijas starp 1. punktā minētajām transporta, telekomunikāciju un enerģētikas piešķiršanas nozarēm, izņemot EUR 11 305 500 000, kas pārvietoti no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta nozares projektus dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda.
4. Gada apropriācijas piešķir Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai 2014. līdz 2020. gadam.
II NODAĻA
Finansējuma veidi un finanšu noteikumi
6. pants
Finansiālās palīdzības veidi
1. EISI īsteno, izmantojot vienu vai vairākus finansiālās palīdzības veidus, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, jo īpaši dotācijas, iepirkumu un finanšu instrumentus.
2. Šīs regulas nolūkos, 17. pantā minētajās darba programmās tiek noteikts finansiālās palīdzības veids, jo īpaši dotācijas, iepirkums un finanšu instrumenti.
3. Daļu no EISI īstenošanas Komisija, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi, var uzticēt Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 62. pantā minētajām struktūrām un jo īpaši izpildaģentūrai, EISI optimālas un efektīvas pārvaldības prasību nolūkā transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēs. Daļu EISI īstenošanas Komisija var uzticēt arī struktūrām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
7. pants
Tiesības uz finansiālo palīdzību un nosacījumi tā saņemšanai
1. Tikai tās darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013, Regulu (ES) Nr. 347/2013 un regulu par pamatnostādnēm Eiropas tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, kā arī programmas atbalsta darbības ir tiesīgas saņemt atbalstu kā Savienības finansiālo palīdzību dotāciju, iepirkuma un finanšu instrumentu veidā.
2. Transporta nozarē tikai tās darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013, un programmas atbalsta darbības ir tiesīgas saņemt atbalstu kā Savienības finansiālo palīdzību iepirkuma un finanšu instrumentu veidā saskaņā ar šo regulu. Savienības finansiālo palīdzību dotāciju veidā saskaņā ar šo regulu ir tiesīgas saņemt tikai:
a)
darbības, ar kurām īsteno pamattīklu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu, tostarp jaunu tehnoloģiju un inovāciju ieviešana saskaņā ar minētās Regulas 33. pantu, un projekti un horizontālas prioritātes, kas identificēti šīs regulas I pielikuma I daļā;
b)
darbības, ar ko īsteno visaptverošo tīklu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, ja šādas darbības palīdz izveidot savienojumus trūkstošajos posmos, atvieglo pārrobežu satiksmes plūsmas vai novērš problemātiskos posmus un ja šādas darbības palīdz arī attīstīt pamattīklu vai savstarpēji savienot pamattīkla koridorus, vai ja šādas darbības galvenajos kravas dzelzceļa koridoros, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 913/2010 pielikumā, līdz 5 % robežvērtības apmērā no finansējuma, kas saskaņā ar šīs regulas 5. pantu paredzēta transportam, palīdz ieviest ERTMS;
c)
pētījumiem kopīgu interešu projektiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 8. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā;
d)
pētījumi pārrobežu prioritārajiem projektiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 661/2010/ES (22) III pielikumā;
e)
darbības kopīgu interešu projektu atbalstam, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 8. panta 1. punkta a), d) un e) apakšpunktā;
f)
darbības, ar ko tiek īstenota transporta infrastruktūra pamattīkla mezglos, tostarp pilsētu mezglos, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 41. pantā;
g)
darbības telemātikas lietojumprogrammu atbalstam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 31. pantu;
h)
darbības kravu pārvadājumu pakalpojumu atbalstam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 32. pantu;
i)
darbības dzelzceļa kravu pārvadājumu trokšņa samazināšanai, tostarp modernizējot pašreizējo ritošo sastāvu, cita starpā sadarbojoties arī ar dzelzceļa nozari;
j)
programmas atbalsta darbības;
k)
darbības, ar kurām īsteno drošas un aizsargātas infrastruktūras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 34. pantu;
l)
darbības, ar kurām atbalsta jūras transporta maģistrāles, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 21. pantā.
Transporta nozares darbības, kas saistītas ar pārrobežu posmu vai šāda posma daļu, ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību tikai tad, ja ir rakstiska vienošanās starp attiecīgajām dalībvalstīm vai starp attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm par pārrobežu posmu pabeigšanu.
3. Enerģētikas jomā visas darbības, ar kurām īsteno tādus kopīgu interešu projektus, kuri attiecas uz prioritāriem koridoriem un šīs regulas I pielikuma II daļā minētajām jomām un kuri atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantā, kā arī programmas atbalsta darbības saskaņā ar šo regulu ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību finanšu instrumentu, iepirkuma un dotāciju veidā.
Lai Savienības budžetu Savienības finansiālās palīdzības ietekmes daudzkāršošanai varētu izmantot visefektīvāk, Komisija, kad vien iespējams, ņemot vērā atsaucību tirgū un ievērojot saskaņā ar 14. panta 2. punktā un 21. panta 4. punktā noteiktās finanšu instrumentu izmantošanas robežvērtības, finansiālu palīdzību prioritārā kārtā sniedz finanšu instrumentu veidā.
4. Saskaņā ar šo regulu telekomunikāciju nozarē Savienības finansiālo palīdzību saņemt ir tiesīgas visas darbības, ar kurām īsteno kopīgu interešu projektus, un programmas atbalsta darbības, kas noteiktas regulā par pamatnostādnēm Eiropas tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā un kas atbilst saskaņā ar minēto regulu noteiktajiem šādiem atbilstības kritērijiem:
a)
vispārējos pakalpojumus, pamatpakalpojumu platformas un programmas atbalsta darbības finansē, izmantojot dotācijas un/vai iepirkumu;
b)
darbības platjoslas tīklu jomā finansē, izmantojot finanšu instrumentus.
5. Darbības, kurām piemīt nozaru savstarpējā sinerģija un ar kurām sekmē kopīgu interešu projektus, kas ir tiesīgi saņemt palīdzību saskaņā ar vismaz divām 2. panta 1. punktā minētajām regulām, saskaņā ar šo regulu ir tiesīgas saņemt finansiālu palīdzību attiecībā uz 17. panta 7. punktā minēto daudznozaru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tikai tad, ja šādas darbības komponentus un izmaksas var skaidri nošķirt pa nozarēm šī panta 2., 3. un 4. punkta nozīmē.
III NODAĻA
Dotācijas
8. pants
Dotāciju veidi un atbilstīgās izmaksas
1. Dotācijas saskaņā ar šo regulu var būt kādā no veidiem, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
Darba programmās, kas minētas šīs regulas 17. pantā, nosaka dotāciju veidu, ko var izmantot, lai finansētu attiecīgās darbības.
2. Neskarot Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, izdevumi par darbībām, kas saistītas ar projektiem, kuri iekļauti pirmajā daudzgadu un gada darba programmā, var būt atbilstīgi no 2014. gada 1. janvāra.
3. Atbilstīgi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot gadījumus, kad kopīgu interešu projekts skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju un kad darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus.
4. Iekārtu un infrastruktūras izmaksas, ko saņēmējs uzskata par kapitālizdevumiem, var būt atbilstīgas līdz pilnam apjomam.
5. Atbilstīgas var būt izmaksas saistībā ar vides pētījumiem par vides aizsardzību un par atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.
6. Izdevumi, kas saistīti ar zemes iegādi, nav atbilstīgas izmaksas, izņemot līdzekļus, kas pāvietoti no Kohēzijas fonda transporta nozarē saskaņā ar regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu.
7. Atbilstīgajās izmaksās tiek iekļauts pievienotās vērtības nodoklis ("PVN") saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 126. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
Attiecībā uz EUR 11 305 500 000, kas pārvietoti no Kohēzijas fonda un ko paredzēts tērēt dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, atbilstības noteikumi saistībā ar PVN ir tie, kas piemērojami Kohēzijas fondam, kurš minēts regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu.
8. Noteikumus par saņēmējam radušos izmaksu atbilstību mutatis mutandis piemēro izmaksām, kas radušās īstenošanas struktūrām.
9. pants
Līdzdalības nosacījumi
1. Priekšlikumus iesniedz viena vai vairākas dalībvalstis vai - ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu - starptautiskas organizācijas, kopuzņēmumi vai publiski vai privāti uzņēmumi vai struktūras, kuras veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs.
2. Pieteikumus var iesniegt vienības, kas nav juridiskas personas saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka to pārstāvjiem ir tiesības uzņemties juridiskas saistības to vārdā un pārstāvji piedāvā tādas pašas Savienības finansiālo interešu aizstāvības garantijas kā juridiskas personas.
3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi.
4. Ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu konkrētā kopīgo interešu projekta mērķus, un ja to piedalīšanās ir pietiekami pamatota, trešās valstis un vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, var piedalīties darbībās, kas sekmē kopīgu interešu projektus.
Tie nevar saņemt finansiālu palīdzību saskaņā ar šo regulu, izņemot gadījumus, kad tas absolūti nepieciešams, lai sasniegtu konkrētā kopīgo interešu projekta mērķus.
5. Daudzgadu un gada darba programmās, kas minētas 17. pantā, var iekļaut papildu specifiskus noteikumus par priekšlikumu iesniegšanu.
10. pants
Finansējuma likmes
1. Izņemot gadījumus, kas minēti Regulā (ES) Nr. 966/2012, priekšlikumu atlase notiek, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar šīs regulas 17. pantā minētajām darba programmām.
2. Transporta nozarē Savienības finansiālā palīdzība nepārsniedz:
a)
dotācijas pētījumiem - 50 % no atbilstīgajām izmaksām;
b)
dotācijas darbiem -
i)
attiecībā uz darbiem dzelzceļa tīklos un autoceļu tīklos tajās dalībvalstīs, kuru teritorijā dzelzceļa tīkls nav izveidots, vai tajās dalībvalstīs vai to daļās, kurās ir izolēts tīkls bez tālsatiksmes dzelzceļa kravu pārvadājumu transporta, - 20 % no atbilstīgajām izmaksām; finansējuma likmi var palielināt līdz ne vairāk kā 30 % attiecībā uz darbībām, kas paredzētas problemātisko posmu novēršanai, un līdz 40 % darbībām, kas attiecas uz pārrobežu posmiem un dzelzceļu sadarbspējas veicināšanas darbībām;
ii)
attiecībā uz iekšējiem ūdensceļiem - 20 % no atbilstīgajām izmaksām; finansējuma likmi var palielināt līdz ne vairāk kā 40 % darbībām, kas paredzētas šauro vietu novēršanai, un līdz ne vairāk kā 40 % darbībām, kas attiecas uz pārrobežu posmiem;
iii)
attiecībā uz iekšzemes transportu, multimodālo loģistikas platformu savienojumiem un attīstībai, tostarp savienojumiem ar iekšzemes un jūras ostām un lidostām, kā arī ostu attīstībai - 20 % no atbilstīgajām izmaksām;
iv)
darbībām dzelzceļa kravu pārvadājumu trokšņa samazināšanai, tostarp modernizējot pašreizējo ritošo sastāvu - 20 % no atbilstīgajām izmaksām, ievērojot maksimālo kombinēto summu 1 % apmērā no 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem budžeta līdzekļiem;
v)
transporta infrastruktūras labākai pieejamībai personām ar invaliditāti - 30 % no atbilstīgajām izmaksām par pielāgošanas darbiem, kuras nekādā gadījumā nepārsniedz 10 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām par darbiem.
vi)
attiecībā uz darbībām, ar kurām atbalsta jaunas tehnoloģijas un inovāciju visiem transporta veidiem - 20 % no atbilstīgajām izmaksām;
vii)
attiecībā uz darbībām, ar kurām atbalsta autoceļu pārrobežu posmus - 10 % no atbilstīgajām izmaksām;
c)
dotācijas, kas paredzētas telemātikas lietojumprogrammu sistēmām un pakalpojumiem -
i)
attiecībā uz ERTMS, SESAR sistēmu, RIS un VTMIS sauszemes komponentiem - 50 % no atbilstīgajām izmaksām;
ii)
attiecībā uz autoceļiem paredzētu ITS sauszemes komponentiem - 20 % no atbilstīgajām izmaksām;
iii)
attiecībā uz transportlīdzeklī esošiem ERTMS komponentiem - 50 % no atbilstīgajām izmaksām;
iv)
attiecībā uz autoceļu nozarei paredzētiem transportlīdzeklī esošiem SESAR sistēmas, RIS, VTMIS un ITS komponentiem - 20 % no atbilstīgajām izmaksām, ievērojot maksimālo kombinēto summu 5 % apmērā no 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem budžeta līdzekļiem;
v)
attiecībā uz darbībām, kas paredzētas jūras maģistrāļu attīstības atbalstam - 30 % no atbilstīgajām izmaksām.
Komisija rada apstākļus, kas ir labvēlīgi tādu projektu izstrādei, kuri aptver jūras maģistrāļu attīstību kopā ar trešām valstīm.
vi)
attiecībā uz telemātikas lietojumprogrammu sistēmām, kas nav minētas i) līdz iv) apakšpunktā, attiecībā uz kravas transporta pakalpojumiem un drošām stāvvietām autoceļu pamattīklā - 20 % no atbilstīgajām izmaksām.
3. Enerģētikas nozarē Savienības finansiālā palīdzība nepārsniedz 50 % no pētījumu un/vai darbu atbilstīgajām izmaksām. Finansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 75 % attiecībā uz darbībām, kuras balstītas uz Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. panta 2. punktā minētajiem pierādījumiem, nodrošina lielu energoapgādes drošību reģionālā vai Savienības mērogā, stiprina Savienības solidaritāti vai ietver ļoti inovatīvus risinājumus.
4. Telekomunikāciju nozarē Savienības finansiālā palīdzība nepārsniedz:
a)
attiecībā uz darbībām vispārējo pakalpojumu jomā - 75 % no atbilstīgajām izmaksām;
b)
attiecībā uz horizontālām darbībām, tostarp infrastruktūras kartēšanai, mērķsadarbībai un tehniskajai palīdzībai - 75 % no atbilstīgajām izmaksām.
Pamatpakalpojumu platformas parasti finansē, izmantojot iepirkumu. Izņēmuma gadījumos tās var finansēt ar dotāciju, kas sedz līdz 100 % no atbilstīgajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu.
5. Finansējuma likmi var palielināt par ne vairāk kā 10 procentu punktiem attiecībā pret 2., 3. un 4. punktā minētajām procentuālajām vērtībām attiecībā uz darbībām, kurām raksturīgas sinerģijas starp vismaz divām nozarēm, uz ko attiecas EISI. Šo palielinājumu nepiemēro 11. pantā minētajām finansējuma likmēm.
6. Finansiālās palīdzības apjomu, kas piešķirams izraudzītajām darbībām, nosaka, pamatojoties uz katra projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, Savienības budžeta līdzekļu pieejamību un nepieciešamību maksimāli palielināt Savienības finansējuma sviras efektu.
11. pants
Īpaši uzaicinājumi attiecībā uz līdzekļiem, kas pārvietoti no Kohēzijas fonda transporta nozarē
1. Attiecībā uz EUR 11 305 500 000, kas pārvietoti no Kohēzijas fonda un ko paredzēts tērēt tikai tajās dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, izsludina īpašus uzaicinājumus attiecībā uz projektiem, ar kuriem īsteno pamattīklu vai I pielikuma I daļā noteiktos projektus un horizontālās prioritātes tikai un vienīgi dalībvalstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda.
2. Šiem īpašajiem uzaicinājumiem piemēro transporta nozarei piemērojamos noteikumus saskaņā ar šo regulu. Līdz 2016. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu. No 2017. gada 1. janvāra līdzekļus, kas pārvietoti EISI un kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus saskaņā ar šo regulu.
3. Lai atbalstītu tās dalībvalstis, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda un kurām var rasties grūtības, izstrādājot pietiekamas gatavības un/vai kvalitatīvus projektus, kam ir pietiekama Eiropas pievienotā vērtība, īpašu uzmanību pievērš tām programmas atbalsta darbībām, kuru mērķis ir stiprināt valsts pārvaldes iestāžu un valsts dienestu institucionālo spēju un efektivitāti saistībā ar I pielikuma I daļā minēto projektu izstrādi un īstenošanu. Lai nodrošinātu pēc iespējas labāku pārnestā finansējuma apguvi visās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, Komisija var organizēt papildu uzaicinājumus uz konkursu.
4. No Kohēzijas fonda pārvietotos EUR 11 305 500 000 var izmantot tikai no 2017. gada 1. janvāra, lai budžeta līdzekļus piešķirtu finanšu instrumentiem saskaņā ar šo regulu. No minētā datuma, no Kohēzijas fonda pārvietotos EUR 11 305 500 000 var izmantot, lai budžeta līdzekļus piešķirtu projektiem, attiecībā uz kuriem pilnvarotās vienības jau ir noslēgušas līgumsaistības.
5. Neatkarīgi no 10. panta un attiecībā uz EUR 11 305 500 000, kas pārvietoti no Kohēzijas fonda un ko paredzēts tērēt tikai tajās dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, maksimālās finansēšanas likmes ir tās, ko piemēro Kohēzijas fondam un kas minētas regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, saistībā ar:
a)
darbībām attiecībā uz dotācijām pētījumiem;
b)
darbībām attiecībā uz dotācijām darbiem -
i)
attiecībā uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem;
ii)
attiecībā uz darbībām pārrobežu autoceļu posmu atbalstam un - to dalībvalstu gadījumā, kurās nav dzelzceļa tīkla, - TEN-T autoceļu tīkla atbalstam;
iii)
attiecībā uz darbībām iekšzemes transportam, multimodālo loģistikas platformu savienojumiem un attīstību, tostarp savienojumiem ar iekšzemes un jūras ostām un lidostām, tostarp attiecībā uz automātiskām riteņu platuma maiņas iekārtām, un ostu attīstību, tostarp attiecībā uz ledlaušanas spējām, kā arī starpsavienojuma punktiem, īpašu uzmanību pievēršot dzelzceļa savienojumiem, izņemot dalībvalstis, kurās nav dzelzceļa;
c)
darbībām attiecībā uz dotācijām telemātikas lietojumprogrammu sistēmām un pakalpojumiem -
i)
ERTMS, RIS un VTMIS, SESAR sistēma un ITS autoceļu nozarē;
ii)
citām telemātikas lietojumprogrammu sistēmām;
iii)
darbībām, lai atbalstītu jūras maģistrāļu attīstību;
d)
darbībām attiecībā uz dotācijām darbībām jauno tehnoloģiju un inovācijas atbalstam visos transporta veidos.
12. pants
Dotācijas atcelšana, samazināšana, apturēšana un izbeigšana
1. Izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, Komisija atceļ finansiālo palīdzību, kas piešķirta pētījumiem, kuri nav sākti vienā gadā pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās sākšanas dienas, vai divos gados pēc minētās dienas - attiecībā uz visām citām darbībām, kuras ir tiesīgas saņemt finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu.
2. Komisija var apturēt, samazināt, atgūt vai izbeigt finansiālo palīdzību saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 vai pēc projekta virzības novērtēšanas, jo īpaši, ja minētās darbības īstenošana ir ievērojami aizkavējusies.
3. Komisija var pieprasīt pilnībā vai daļēji atmaksāt piešķirto finansiālo palīdzību, ja divos gados pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās pabeigšanas dienas vēl nav pabeigta tās darbības īstenošana, par kuru saņemta finansiālā palīdzība.
4. Pirms Komisija pieņem kādu no šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētajiem lēmumiem, tā ciešā sadarbībā ar attiecīgajām struktūrām, kas minētas 6. panta 3. punktā, vispusīgi izvērtē gadījumu un apspriežas ar attiecīgajiem saņēmējiem, lai tie pieņemamā termiņā varētu iesniegt savus apsvērumus. Pēc starpposma novērtējuma Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem lēmumiem, kas pieņemti saistībā ar 17. pantā minēto darba programmu ikgadējo pieņemšanu.
IV NODAĻA
Iepirkums
13. pants
Iepirkums
1. Publiskā iepirkuma procedūrās, ko veic Komisija vai kāda no 6. panta 3. punktā minētajām struktūrām vai nu savā vārdā, vai kopā ar dalībvalstīm var:
a)
paredzēt specifiskus nosacījumus, piemēram, vietu, kur jāveic iepirktās darbības, ja šādus nosacījumus pienācīgi pamato darbību mērķi un ar noteikumu, ka šādi nosacījumi nepārkāpj Savienības un valsts publiskā iepirkuma principus;
b)
atļaut piešķirt vairākus līgumus vienā procedūrā ("iepirkums no vairākiem piegādātājiem").
2. Pienācīgi pamatotos gadījumos, kad tas nepieciešams darbību īstenošanai, 1. punktu var piemērot arī iepirkuma procedūrām, ko veic dotāciju saņēmēji.
V NODAĻA
Finanšu instrumenti
14. pants
Finanšu instrumentu veidi
1. Finanšu instrumentus, kas izveidoti saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VIII sadaļu, var izmantot, lai atvieglinātu piekļuvi finansējumam tām struktūrām, kuras īsteno darbības, kas palīdz īstenot kopīgu interešu projektus, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013, Regulā (ES) Nr. 347/2013 un regulā par pamatnostādnēm Eiropas tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, un sasniegt to mērķus. Finanšu instrumenti balstās uz ex-ante izvērtējumiem par tirgus nepilnībām vai neapmierinošu stāvokli ieguldījumu jomā un nepieciešamajiem ieguldījumiem. Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras attiecībā uz katru finanšu instrumentu ir izklāstīti šīs regulas I pielikuma III daļā.
2. No Savienības budžeta sniegtais kopējais ieguldījums finanšu instrumentos nepārsniedz 10 % no kopējā EISI finansējuma, kas minēts 5. panta 1. punktā.
3. Attiecīgā gadījumā un pēc iepriekšēja novērtējuma visus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 680/2007 izveidotos finanšu instrumentus un saskaņā ar Lēmumu Nr. 1639/2006/EK ieviestās riska dalīšanas instrumenta projektu obligācijas var apvienot kopā ar finanšu instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu.
Par projektu obligāciju apvienošanu izstrādā starpposma ziņojumu, ko iesniedz 2013. gada otrajā pusgadā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 680/2007 un Lēmumā Nr. 1639/2006/EK. Projektu obligāciju iniciatīva 2014. un 2015. gadā sāk pakāpeniski darboties EUR 230 000 000 robežvērtības apmērā. Iniciatīvas pilnīga īstenošana ir atkarīga no objektīva pilnīga novērtējuma, kas jāveic 2015. gadā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 680/2007 un Lēmumā Nr. 1639/2006/EK. Pamatojoties uz minēto novērtējumu un ņemot vērā visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, īpaši tad, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā ir kļuvuši pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.
4. Var tikt izmantoti šādi finanšu instrumenti:
a)
kapitāla instrumenti, piemēram, ieguldījumu fondi, kas orientējas uz riska kapitāla nodrošināšanu darbībām, kas sekmē kopīgu interešu projektus;
b)
aizdevumi un/vai garantijas, ko realizē ar riska dalīšanas instrumentiem, tostarp projektu obligāciju kredītkvalitātes uzlabošanas mehānismu, atbalstot atsevišķus projektus vai projektu portfeļus, kurus emitē finanšu iestāde no saviem līdzekļiem, bet kam Savienība paredz piešķīrumu uzkrājumiem un/vai kapitāla sadalei.
15. pants
Nosacījumi finansiālas palīdzības piešķiršanai, izmantojot finanšu instrumentus
1. Pasākumus, ko atbalsta, izmantojot finanšu instrumentus, izraugās, pamatojoties uz to gatavības pakāpi un ievērojot nozaru diversifikācijas principu atbilstīgi 3. un 4. pantam, kā arī ģeogrāfisku līdzsvaru starp dalībvalstīm. Tie atbilst šādiem kritērijiem:
a)
tiem ir Eiropas pievienotā vērtība;
b)
tie atbilst stratēģijas "Eiropa 2020" mērķiem;
c)
tiem ir sviras efekts attiecībā uz Savienības atbalstu, t. i., to mērķis ir mobilizēt vispārēju ieguldījumu, kas saskaņā ar iepriekš noteiktiem rādītājiem pārsniedz Savienības ieguldījuma apjomu.
2. Savienība, ikviena dalībvalsts un citi ieguldītāji var sniegt finansiālu palīdzību papildus piešķīrumiem, kas saņemti no finanšu instrumentiem, ar noteikumu, ka Komisija piekrīt jebkādām izmaiņām darbību atbilstības kritērijos un/vai instrumenta ieguldījumu stratēģijā, kura var būt nepieciešama papildu piešķīruma dēļ.
3. Finanšu instrumentu mērķis ir padarīt Savienības izdevumu daudzkāršošanu efektīvāku, piesaistot papildu resursus no privātiem ieguldītājiem. Finanšu instrumenti var nest saprātīgu peļņu, lai sasniegtu citu partneru vai ieguldītāju mērķus, vienlaikus tiecoties saglabāt Savienības budžeta nodrošināto aktīvu vērtību.
4. Šajā regulā paredzētos finanšu instrumentus var kombinēt ar dotācijām, kas finansētas no Savienības budžeta.
5. Komisija 17. pantā minētajās darba programmās var izklāstīt papildu nosacījumus atbilstīgi konkrētām transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozaru vajadzībām.
16. pants
Darbības trešās valstīs
Darbības trešās valstīs var atbalstīt ar finanšu instrumentu līdzekļiem, ja minētās darbības ir nepieciešamas kopīgu interešu projektu īstenošanai.
VI NODAĻA
Plānošana, īstenošana un kontrole
17. pants
Daudzgadu un/vai gada darba programmas
1. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem daudzgadu un gada darba programmas katrai transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarei atsevišķi. Komisija var pieņemt arī daudzgadu un gada darba programmas, kas aptver vairāk nekā vienu nozari. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā.
2. Komisija daudzgadu darba programmas pārskata vismaz termiņa vidusposmā. Ja vajadzīgs, tā ar īstenošanas aktu pārstrādā daudzgadu darba programmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā.
3. Komisija pieņem daudzgadu darba programmas transporta nozarē saistībā ar kopīgu interešu projektiem, kas uzskaitīti I pielikuma I daļā.
Finansējuma apjoms ir 80 % līdz 85 % no 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem budžeta līdzekļiem.
Projekti, kas sīki izklāstīti I pielikuma I daļā, nav saistoši dalībvalstīm, kad tās pieņem plānošanas lēmumus. Lēmums par minēto projektu īstenošanu ir dalībvalstu kompetencē un ir atkarīgs no publiskā finansējuma spējām un no projektu sociālekonomiskās dzīvotspējas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. pantu.
4. Komisija pieņem gada darba programmas transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm saistībā ar kopīgu interešu projektiem, kas nav iekļauti daudzgadu darba programmās.
5. Komisija, pieņemot daudzgadu un nozares gada darba programmas, nosaka atlases un piešķiršanas kritērijus atbilstīgi mērķiem un prioritātēm, kas noteikti šīs regulas 3. un 4. pantā un Regulā (ES) Nr. 1315/2013 un Regulā (ES) Nr. 347/2013 vai regulā par pamatnostādnēm Eiropas tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā Komisija, nosakot piešķiršanas kritērijus, ņem vērā vispārējās ievirzes, kas izklāstītas šīs regulas I pielikuma V daļā.
6. Enerģētikas nozarē pirmajās divās gada darba programmās galveno uzmanību velta kopīgu interešu projektiem un saistītām darbībām, kuru mērķis ir izbeigt energoizolāciju, novērst energonepietiekamību un pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi.
7. Darba programmas saskaņo tādējādi, lai izmantotu sinerģiju starp transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozarēm, jo īpaši tādās jomās kā viedi enerģētikas tīkli, elektrotransports, inteliģentas un ilgtspējīgas transporta sistēmas, kopīgas piekļuves tiesības vai infrastruktūru savienošana. Komisija pieņem vismaz vienu daudznozaru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus darbībām, kuras saskaņā ar 7. panta 5. punktu ir tiesīgas saņemt atbalstu, ar katrai nozarei piešķirta finansējuma apjomu, ko nosaka atbilstīgi tam, kāda salīdzinoši ir katras nozares dalība to darbību atbilstīgajās izmaksās, kuras izvēlētas finansējuma piešķiršanai saskaņā ar EISI.
18. pants
Savienības finansiālās palīdzības piešķiršana
1. Atbilstoši katram uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, kura pamatā ir 17. pantā minētā daudzgadu vai gada darba programma, Komisija saskaņā ar 25. pantā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu par finansiālās palīdzības apjomu, ko piešķir izvēlētajiem projektiem vai projektu daļām. Komisija precizē to īstenošanas nosacījumus un metodes.
2. Komisija paziņo saņēmējiem un attiecīgajām dalībvalstīm par jebkādu piešķiramo finansiālo palīdzību.
19. pants
Gada maksājumi
Komisija budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Tādā gadījumā tā katru gadu uzņemas saistības par gada maksājumiem, ņemot vērā to darbību īstenošanas gaitu, kuras saņem finansiālo palīdzību, kā arī to paredzamās vajadzības un pieejamo budžetu.
Komisija dotāciju saņēmējiem, attiecīgajām dalībvalstīm un, ja tas attiecināms uz finanšu instrumentiem, attiecīgajām finanšu iestādēm paziņo atsevišķo gada maksājumu indikatīvo grafiku.
20. pants
Gada apropriāciju pārnešana
Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, pārnes saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 966/2012.
21. pants
Deleģētie akti
1. Ja attiecīgā(s) dalībvalsts(-is), kā paredzēts LESD 172. panta otrajā daļā, to apstiprina, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 26. pantu attiecībā uz grozījumiem šīs regulas I pielikuma I daļā, lai ņemtu vērā izmaiņas finansējuma prioritātēs attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem un izmaiņas saistībā ar kopīgu interešu projektiem, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1315/2013. Grozot šīs regulas I pielikuma I daļu, Komisija nodrošina:
a)
lai kopīgu interešu projekti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 visticamāk tiktu pilnībā vai daļēji īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam;
b)
lai grozījumos tiktu ievēroti atbilstības kritēriji, kas izklāstīti šīs regulas 7. pantā;
c)
lai attiecībā uz šīs regulas I pielikuma I daļu visos posmos būtu iekļauti infrastruktūras projekti, kuri, lai tos varētu īstenot, saskaņā ar šīs regulas 17. panta 3. punktu būs jāiekļauj daudzgadu darba programmā, nemainot pamattīkla koridoru pielāgošanu.
2. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šīs regulas I pielikuma III daļā izklāstītos galvenos noteikumus, nosacījumus un procedūras, ar ko reglamentē Savienības ieguldījumu katrā finanšu instrumentā, kurš izveidots atbilstīgi šīs regulas I pielikuma III daļā paredzētajai parāda sistēmai vai pašu kapitāla sistēmai, grozītu saskaņā ar starpposma ziņojuma rezultātiem un pilnīgi neatkarīgu novērtējumu par izmēģinājuma posmu stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvā, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 1639/2006/EK un Regulu (EK) Nr. 680/2007, un lai ņemtu vērā mainīgos tirgus apstākļus nolūkā uzlabot finanšu instrumentu izstrādi un īstenošanu saskaņā ar šo regulu.
Grozot šīs regulas I pielikuma III daļu pirmajā daļā izklāstītajos gadījumos, Komisija vienmēr nodrošina:
a)
lai grozījumi tiktu veikti saskaņā ar prasībām, kas izklāstītas Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, tostarp saskaņā ar ex ante novērtējumu, kurš minēts tās 140. panta 2. punkta f) apakšpunktā, un
b)
lai grozījumi ietvertu tikai:
i)
šīs regulas I pielikuma III daļas I.1. punkta a) un b) apakšpunktā minētā subordinētā parāda finansējuma robežvērtības grozījumu nolūkā panākt nozaru diversifikāciju un ģeogrāfisku līdzsvaru starp dalībvalstīm saskaņā ar 15. pantu;
ii)
šīs regulas I pielikuma III daļas I.1. punkta a) apakšpunktā minētā augstākās prioritātes parāda finansējuma robežvērtības grozījumu nolūkā panākt nozaru diversifikāciju un ģeogrāfisku līdzsvaru starp dalībvalstīm saskaņā ar 15. pantu;
iii)
kombināciju ar citiem finansējuma avotiem, kas minēti I pielikuma III daļas I.3. un II.3. punktā;
iv)
šis regulas I pielikuma III daļas I.4. un II.4. punktā minēto pilnvaroto vienību atlasi; un
v)
cenu noteikšanu un riska un ieņēmumu dalīšanu, kas minēta I pielikuma III daļas I.6. un II.6. punktā.
3. Attiecībā uz transporta nozari un saskaņā ar 3. pantā izklāstītajiem vispārējiem mērķiem un nozarei specifiskiem mērķiem, kas minēti 4. panta 2. punktā, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko sīki norāda tās finansējuma prioritātes EISI darbības laikā, kuras jāatspoguļo 17. pantā minētajās darba programmās attiecībā uz darbībām, kas saskaņā ar 7. panta 2. punktu ir tiesīgas saņemt atbalstu. Komisija deleģēto aktu pieņem līdz 2014. gada 22. decembrim.
4. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai līdz 20 % palielinātu 14. panta 2. punktā noteikto robežlielumu ar noteikumu, ka tiek ievēroti šādi nosacījumi:
i)
2015. gadā veiktais novērtējums par projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmu ir pozitīvs; un
ii)
projekta līgumsaistību ziņā finanšu instrumentu ieviešana pārsniedz 8 %.
5. Ja attiecībā uz piešķīrumu specifiskam transporta nozares mērķim ir jānovirzās par vairāk nekā pieciem procentiem, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu indikatīvos procentu rādītājus, kas izklāstīti I pielikuma IV daļā.
6. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I pielikuma V daļā uzskaitītās vispārējās ievirzes, kas jāņem vērā, kad tiek noteikti finansējuma piešķiršanas kritēriji, lai atspoguļotu šīs regulas darbības starpposma novērtējumu vai tās īstenošanā izdarītos secinājumus. Tas jādara tādā veidā, kas atbilst attiecīgajām nozares pamatnostādnēm.
22. pants
Saņēmēju un dalībvalstu atbildība
Savā attiecīgajā atbildības jomā un neskarot pienākumus, kas saņēmējiem jāpilda saskaņā ar nosacījumiem, kas reglamentē dotācijas, saņēmēji un dalībvalstis dara visu, lai īstenotu kopīgu interešu projektus, kuri saņem saskaņā ar šo regulu piešķirtu Savienības finansiālo palīdzību.
Dalībvalstis veic darbību tehnisko pārraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to, ka izdevumi, kuri radušies saistībā ar projektiem vai to daļām, ir atmaksāti un ka atmaksāšana ir notikusi saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem. Dalībvalstis var lūgt Komisiju piedalīties pārbaudēs uz vietas un inspekcijās.
Attiecīgā gadījumā izmantojot interaktīvu ģeogrāfiskās un tehniskās informācijas sistēmu, dalībvalstis ik gadu informē Komisiju par rezultātiem, kas sasniegti kopīgu interešu projektu īstenošanā un par šajā nolūkā veiktajiem ieguldījumiem, tostarp par to, cik daudz atbalsta izlietots, lai sasniegtu mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām. Pamatojoties uz to, Komisija publisko un vismaz reizi gadā atjaunina informāciju par konkrētiem projektiem, ko finansē ar EISI.
23. pants
Atbilstība Savienības politikas nostādnēm un Savienības tiesību aktiem
Saskaņā ar šo regulu finansē tikai tās darbības, kas ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un atbilst attiecīgajām Savienības politikas nostādnēm.
24. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas administratīvas un finansiālas sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības veikt revīzijas gan dokumentos, gan pārbaudēs uz vietas, attiecībā uz darbībām, ko veikuši visi dotāciju saņēmēji, īstenošanas struktūras, darbuzņēmēji un apakšuzņēmēji, kas saskaņā ar šo regulu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (23), un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (24), lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finansiālās intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, ko finansē saskaņā ar šo regulu.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kā arī līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ir noteikumi, kuros Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF nepārprotami tiek piešķirtas pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu atbilstīgi savām attiecīgajām kompetences jomām.
II SADAĻA
VISPĀRĒJI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
25. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz EISI koordinēšanas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
3. Komiteja nodrošina horizontālu pārskatu pār 17. pantā minētajām darba programmām, lai nodrošinātu to konsekvenci un to, ka tiek apzinātas, izmantotas un novērtētas sinerģijas starp transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm. Tā cenšas jo īpaši saskaņot minētās darba programmas, lai pieļautu daudznozaru uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.
26. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 21. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
27. pants
Novērtēšana
1. Vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm un attiecīgajiem saņēmējiem sagatavo novērtējuma ziņojumu, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, par to, kā sasniegti visu pasākumu mērķi (rezultātu un ietekmes līmenī), cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir EISI Eiropas pievienotā vērtība, lai lemtu par pasākumu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu. Novērtējumā aplūko arī vienkāršošanas iespējas, pasākumu iekšējo un ārējo konsekvenci, to, vai visi mērķi vēl aizvien ir būtiski un kāds ir pasākumu devums attiecībā uz Savienības prioritātēm - gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi -, tostarp kāda ir minēto pasākumu ietekme uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Novērtējuma ziņojumā ietver izvērtējumu par apjomradītiem ietaupījumiem, ko Komisija finanšu, tehniskajā un cilvēkresursu līmenī nodrošinājusi, pārvaldot EISI, un attiecīgā gadījumā izvērtējumu par to projektu kopējo skaitu, kuri īstenoti, izmantojot sinerģiju starp nozarēm. Minētajā izvērtējumā izskata arī to, kā finanšu instrumentus varētu padarīt efektīvākus. Novērtējuma ziņojumā ņem vērā novērtējuma rezultātus attiecībā uz iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi.
2. EISI ņem vērā stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas neatkarīgo visaptverošo novērtējumu, ko paredz veikt 2015. gadā. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija un dalībvalstis izvērtē stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un efektivitāti ieguldījumu palielināšanā prioritāriem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā.
3. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un saņēmējiem veic ex post novērtējumu. Ex post novērtējumā aplūko EISI efektivitāti un lietderību, tā ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, to, kā tas sekmē Savienības prioritāšu - gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes - sasniegšanu un to, cik liels un rezultatīvs bijis atbalsts mērķu sasniegšanai klimata pārmaiņu jomā.
4. Novērtējumos ņem vērā gūtās sekmes, ko vērtē pēc izpildes rādītājiem, kas minēti 3. un 4. pantā.
5. Minēto novērtējumu secinājumus Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
6. Komisija un dalībvalstis ar pārējo iespējamo saņēmēju palīdzību var novērtēt projektu īstenošanas metodes, kā arī projektu īstenošanas ietekmi, lai izvērtētu, vai ir sasniegti mērķi, tostarp mērķi saistībā ar vides aizsardzību.
7. Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts, uz kuru attiecas kopīgu interešu projekts, iesniegtu konkrētu izvērtējumu par darbībām un saistītajiem projektiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, vai attiecīgā gadījumā Komisijai sniegtu informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu izvērtēšanai.
28. pants
Informācija, saziņa un publiskošana
1. Saņēmēji un vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu piešķirtais atbalsts tiek pienācīgi publiskots un ka tā piešķiršana notiek pārredzamā veidā, lai sabiedrību informētu par Savienības lomu attiecīgo projektu īstenošanā.
2. Komisija īsteno informācijas un saziņas pasākumus saistībā ar EISI projektiem un rezultātiem. Līdzekļus, kas saskaņā ar 5. panta 2. punktu piešķirti saziņas pasākumiem, izmanto arī saistībā ar korporatīviem saziņas pasākumiem, kurus īsteno, lai informētu par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar 3. pantā minētajiem vispārējiem mērķiem.
29. pants
Grozījums Regulā (ES) Nr. 913/2010
Regulu (ES) Nr. 913/2010 groza šādi:
Regulas (ES) Nr. 913/2010 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas II pielikumā. Tādējādi pārskatītajiem dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoriem turpina piemērot Regulas (ES) Nr. 913/2010 noteikumus.
30. pants
Pārejas noteikumi
Šī regula neliedz turpināt vai grozīt - tostarp pilnīgi vai daļēji atcelt - attiecīgos projektus līdz to pabeigšanai vai finansiālo palīdzību, ko Komisija piešķīrusi, ievērojot Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 vai jebkurus citus tiesību aktus, kas 2013. gada 31. decembrī piemērojami minētajai palīdzībai un kurus turpina piemērot minētajām darbībām līdz to pabeigšanai.
31. pants
Atcelšana
Neskarot šīs regulas 30. pantu, Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
32. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 11. decembrī