РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1238/2013 НА СЪВЕТА
от 2 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 513/2013 (2) („временния регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Както е посочено в съображение 3 от временния регламент, вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3), с който въведе, считано от 6 март 2013 г., регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република. С временния регламент регистрационният режим на вноса, въведен за целите на антидъмпинговото разследване, беше прекратен в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, тъй като защитата срещу дъмпинговия внос беше осигурена чрез временното антидъмпингово мито.
(4)
Част от заинтересованите страни изказаха твърдението, че решението относно регистрационния режим на вноса е немотивирано, тъй като не са изпълнени условията съгласно член 14, параграф 5 от основния регламент. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с фактически доказателства, нито се основаваха на такива. Към момента, в който беше взето решението за налагане на регистрационен режим на вноса, Комисията разполагаше с достатъчно prima facie доказателства, посочващи нуждата от регистрационен режим на вноса, по-специално рязко увеличение и като абсолютен внос, и като пазарен дял. Поради това твърденията, направени в това отношение, бяха отхвърлени.
3. Приемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг по отношение на временните мита
(5)
С Решение 2013/423/ЕС от 2 август 2013 г. (4) Комисията прие ангажимент за спазване на минимален ценови праг от производители износители заедно с Китайската търговска камара за внос и износ на машини и електронни продукти („CCCME“).
4. Последваща процедура
(6)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки („оповестяването на временните заключения“), правителството на КНР („ПКНР“) и няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своите становища по отношение на временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Изслушване със служителя по изслушванията на генерална дирекция „Търговия“ поискаха и получиха Асоциацията за достъпна слънчева енергия („AFASE“), която представлява вносителите, стопанските субекти надолу и нагоре по веригата, и един вносител.
(7)
Комисията продължи да издирва и проверява всякаква информация, която счете за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(8)
Освен това бяха извършени посещения за проверка в обектите на следните дружества:
i)
стопански субекти надолу по веригата
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Португалия
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Испания
ii)
независим консултант
-
Europressedienst, Bonn, Германия
(9)
AFASE постави под въпрос правното основание на посещението в обекта на Europressedienst, тъй като последният не е заинтересована страна по това разследване, поради което не попада в приложното поле на член 16 от основния регламент. Както е посочено в съображения 99 и 120 от временния регламент, Europressedienst предостави информация относно макроикономическите показатели. Пояснява се, че Комисията проведе посещение за проверка на място в обекта на Europressedienst, водена от принципа на добрата администрация с цел да провери надеждността и коректността на данните, върху които почиват нейните констатации.
(10)
ПКНР отново изказа твърдението, че правото му на правна защита във връзка с достъпа до преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като: i) в неповерителните преписки е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или, по изключение, да се посочат причините, поради които не се предоставя неповерително резюме; ii) липсвала е неповерителната версия на целия въпросник, попълнен от един производител от Съюза и iii) забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от производителите от Съюза въпросници на заинтересованите страни е било прекомерно.
(11)
i) По отношение на твърдението, че е липсвала информация от преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, заинтересованата страна не е посочила за кои данни става въпрос. ii) Твърдението, че неповерителната версия на цял попълнен въпросник не е била на разположение е некоректно. iii) Що се отнася до забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от включените в извадката производители от Съюза въпросници, на съответната заинтересована страна беше разяснено, че въпросниците бяха добавени към неповерителната преписка, едва след като беше проверена тяхната пълнота и коректността на резюметата им. За да се гарантира правото на производителите от Съюза да запазят анонимността си, беше проверено също така дали неповерителните версии на въпросниците не разкриват самоличността на съответния производител от Съюза. В някои случаи поради това се наложи в неповерителните версии да бъдат внесени корекции от страната, която ги представя, преди те да могат да бъдат предоставени на останалите заинтересовани страни.
(12)
Във всеки случай беше счетено, че това по никакъв начин не е засегнало правото на защита на заинтересованите страни. Комисията даде на всички заинтересовани страни възможността да дадат своевременен отговор по информацията, включената в преписката, която е на разположение за преглед на заинтересованите страни, така че техните коментари да могат да бъдат взети предвид преди да се стигне до заключения в хода на разследването, стига да са подкрепени с доказателства и мотивирани. Заинтересованата страна е имала достатъчно възможности да коментира въпросниците на включените в извадката производители от Съюза след оповестяването и на временните, и на окончателните заключения. Поради това, макар че за оповестяването и за достъпа до преписката, която е на разположение за преглед от заинтересованите страни, да има различни законови разпоредби, следва да се отбележи, че е имало многобройни възможности заинтересованите страни да коментират цялата информация, която дадена страна предоставя на разследването. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(13)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република и окончателно събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(14)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
5. Приемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг с оглед на окончателните мита
(15)
След оповестяването на окончателните заключения Комисията получи изменено предложение за ангажимент за спазване на минимален ценови праг от производители износители заедно с CCCME, което обхваща и паралелното антисубсидийно разследване. С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС на Комисията (5) от Комисията потвърди, че приема ангажимента за спазване на минимален ценови праг.
6. Страни, засегнати от процедурата
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(16)
След налагането на временните мерки част от заинтересованите страни отново посочиха аргумента, че поради прекомерното прибягване до поверителност на информацията не са имали възможност да направят коментари по подбора на извадката от производители от Съюза и следователно да упражнят пълноценно правото си на защита. Комисията вече даде обосновка по този въпрос в съображение 9 от временния регламент. Тъй като в тази връзка не беше предоставена нова информация заключенията от съображение 9 от временния регламент се потвърждават.
(17)
ПКНР отново изказа твърдението, че използването на поверителност по отношение на наименованията на жалбоподателите и включените в извадката производители от Съюза е немотивирано. Както вече беше посочено в съображение 9 от временния регламент, производителите от Съюза поискаха наименованията им да останат поверителни поради риска от ответни мерки. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Информацията, предоставена на Комисията с цел да се обоснове рискът от ответни мерки, не може да бъде разкрита пред трети страни, тъй като това би обезсмислило искането за запазване на поверителност. Освен това в случая, когато - както съобщава ПКНР - един от производителите от Съюза е направил преоценка на позицията си и е разкрил самоличността си, като е внесъл иск в Съда срещу временния регламент, вече не съществува основание да се оповестява информацията, въз основа на която е предоставена анонимност, защото неговата самоличност вече е разкрита.
(18)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни отново посочи, че информацията, на която се основава подборът на извадка, не е надеждна, но не представи нови доказателства в подкрепа на твърдението си. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(19)
След оповестяването на окончателните заключения CCCME отново постави аргументите си във връзка с метода, използван за подбора на временната извадка от производители от Съюза. CCCME твърди по-специално, че институциите не са взели предвид 120 производители. Комисията вече даде обосновка по този въпрос в съображение 9 от временния регламент. Освен това институциите провериха дейността на дружествата, включени във въпросния списък. Проверката показа, че в списъка са включени предимно монтажници, дистрибутори, свързани вносители и производители износители от Китай, Тайван и Индия. Поради това с него не може да бъде доказано, че институциите са неглижирали значителен брой производители от Съюза. Освен това CCCME не оспорва общото производство на Съюза, като предоставя за целта алтернативни цифри, нито представя доказателства, че представителността на извадката е била евентуално засегната, тъй като нито един от допълнителните производители от Съюза, визирани в нейното твърдение, не би бил избран за включване в извадката, ако същият беше известен на Комисията.
(20)
След изключването на полупроводниковите пластини от определението за разглеждания продукт и, следователно, от обхвата на настоящото разследване, както се посочва в съображение 32 по-долу, окончателната извадка включваше осем производители от Съюза. Поради липсата на други коментари по отношение на подбора на извадка от производители от Съюза констатациите от съображения 7-10 от временния регламент се потвърждават в изменения си съгласно горното вид.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(21)
Както е посочено в съображение 12 от временния регламент, след налагането на временните мерки Комисията се свърза с още вносители, които вече бяха съдействали на разследването по време на етапа на неговото започване, предоставяйки основна информация за своите дейности във връзка с продукта, предмет на разследването, през разследвания период, посочен в известието за започване на процедурата. Целта беше да се определи дали размерът на извадката от несвързани вносители може да бъде увеличен. Шест дружества, квалифицирани като несвързани вносители, търгуващи с разглеждания продукт (т.е. закупуване и препродаване), заявиха интереса си и бяха готови да продължат да съдействат при разследването. Пет от шестте дружества изпратиха отговорите си в срок. От петте получените отговора само три бяха достатъчно изчерпателни и позволяваха да се направи съдържателна оценка. Ето защо извадката от несвързани вносители беше разширена и обхвана четирима вносители за модулите, представляващи около 2 % - 5 % от общия внос от съответната държава. Предвид структурата на несвързаните вносители, които са предимно малки и средни дружества, не беше възможно да се използва извадка, която да представлява по-голям дял, тъй като институциите разполагат с ограничени ресурси.
(22)
Поради липсата на други коментари по отношение на изготвянето на извадката от несвързани производители съображения 11 и 12 от временния регламент се потвърждават в изменен съгласно предходното вид.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(23)
След оповестяването на временните заключения няколко невключени в извадката дружества изпратиха коментари и изказаха твърдението, че положението, в което се намират, е различно от това на включените в извадката дружества. Дружествата твърдяха, че поради това следва да се ползват от индивидуална митническа ставка в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Поради големия брой съдействащи дружества (често като групи) обаче не беше възможно всички дружества да бъдат разследвани индивидуално. Поради това в съответствие с член 9, параграф 6 към тези дружества се прилага среднопретегленото мито на дружествата, включени в извадката.
(24)
Поради липсата на други коментари по отношение на изготвянето на извадката от производители износители съображения 13 и 14 от временния регламент се потвърждават.
7. Разследван период и разглеждан период
(25)
Както е посочено в съображение 19 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследваният период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Въведение
(26)
Както е посочено в съображения 20-49 от временния регламент, съгласно временното му определение разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(27)
Следните видове на продукта са изключени от определението за разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии
-
тънкослойни ФВ продукти
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
2.1. Изключване на полупроводниковите пластини
(28)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини следва да бъдат извадени от обхвата на продукта, тъй като нямат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики с елементите и модулите. В допълнение към аргументите, изтъкнати по време на етапа на временните мерки, в тази връзка след оповестяването на временните заключения бяха приведени и два допълнителни аргумента.
(29)
На първо място, заинтересованите страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини могат да се използват за цели, различни от производството на елементи, по-специално за производството на интегрални схеми и други микроизделия. В тази връзка следва да се отбележи, че не всички полупроводникови пластини са включени в продуктовия обхват на настоящото разследване, който е ограничен до„полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели“ и че въпросните полупроводникови пластини са с „дебелина, непревишаваща 400 μm“. Въпреки че полупроводниковите пластини несъмнено се срещат и в други приложения, разследването никога не е обхващало полупроводникови пластини, които се използват за производството на други продукти, например интегрални схеми. Освен това нито производители, нито вносители или ползватели, които са част от пазара за тези други видове полупроводникови пластини, не заявиха интереса си към разследването във връзка с това, че техните полупроводникови пластини биха подлежали на регистрационен режим или на временни антидъмпингови мита. Поради това се потвърждава, че тези други видове полупроводникови пластини не попадат в продуктовия обхват на настоящото разследване. Същевременно това показва, че полупроводниковите пластини нямат непременно едно и също крайно приложение с елементите и модулите.
(30)
На второ място заинтересованите страни изказаха твърдението, че необработените полупроводникови пластини не притежават основните електрически свойства, които отличават фотоволтаичните елементи и модули от останалите продукти. Полупроводниковите пластини не притежават по-специално способността да произвеждат електрическа енергия от слънчевата светлина, което е ключова функция на кристалните фотоволтаични елементи и модули.
(31)
Твърдението може да бъде прието. След допълнителни проверки и в противоречие с посоченото в съображение 36 от временния регламент, че „модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия“, беше установено, че едва след превръщането си в елемент полупроводниковата пластина придобива способността да произвежда електрическа енергия от слънчевата светлина.
(32)
Поради различните основни физически и технически характеристики, inter alia, като способността за произвеждане на електрическа енергия от слънчева светлина, беше направено заключението, че като цяло полупроводниковите пластини следва да бъдат изключени от определението за разглеждания продукт и следователно и от обхвата на настоящото разследване.
2.2. Отделни разследвания за елементи и за модули
(33)
Заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че елементите и модулите не са един и същи продукт и поради това следва да бъдат оценявани поотделно, и като цяло отново приведоха аргументите, посочени в съображения 27-39 от временния регламент. За разлика от полупроводниковите пластини елементите и модулите определено имат едно и също основно свойство, т.е. способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина. Поради това представените аргументи бяха отхвърлени.
(34)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите застъпи тезата, че сами по себе си елементите не могат да произвеждат електрическа енергия. Според твърдението му за тази цел те трябва да бъдат сглобени в модули. Всеки елемент сам по себе си обаче има способността да произвежда електрическа енергия от слънчева светлина, обикновено с мощност 4W. Въпреки че тази мощност е вероятно недостатъчна за повечето приложения, които изискват сглобяването на множество елементи в модул, това не означава, че един елемент сам по себе си вече не притежава способността да произвежда електрическа енергия.
(35)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите застъпи тезата, че невъзможността да бъде определена нормална стойност за модулите въз основа на нормалната стойност за елементите, както е посочено в съображение 100 по-долу, показва, че модулите и елементите не следва да се разглеждат като един продукт.
(36)
В това отношение следва да се отбележи, че при повечето антидъмпингови разследвания, включително и при настоящото, сравнението между нормалната стойност и експортните цени се прави на база видове на продукта. Това е така, защото често много голяма гама видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и/или химически свойства, което често води до ситуация, при която видове на продукта, при които има значителни разлики по отношение на себестойността и цената, попадат в определението за „разглеждан продукт“. Сам по себе си фактът, че не е възможно да се определи нормална стойност за определен вид на продукта въз основа на нормалната стойност на друг вид на продукта, не означава, че тези видове на продукта не могат да се считат за един-единствен продукт. Както е посочено в съображение 32 по-горе, и елементите, и модулите имат едни и същи основни физически и технически характеристики, inter alia, способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина.
(37)
Твърди се също така, че ако елементите и модулите бяха един-единствен продукт с малки разлики, коригирането на цените на елементите, така че от тях да се получи цена за модулите, не би следвало да е трудно. В това отношение следва да се отбележи, че не съществува изискване между различните видове на разглеждания продукт да съществуват само малки разлики. Напротив, достатъчно е различните видове на разглеждания продукт да имат едни и същи основни физически, технически и/или химически характеристики. В настоящия случай това е така при модулите и елементите, които имат, inter alia, способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина.
(38)
Същата страна твърди също така, че елементите не са просто друг вид модул, а напълно различен продукт. Всъщност елементът е основният компонент на модула. Като основен компонент, елементът определено не е „изцяло различен продукт“, тъй като модулите и елементите имат едни и същи основни характеристики - производството на електрическа енергия от слънчева светлина, както е посочено в съображение 32 по-горе.
(39)
Същата страна изказа освен това твърдението, че при подбора на извадките от производители от Съюза и от китайски износители е била отчетена разликата между елементите и модулите. Поради това е следвало да бъдат определени различни ставки на митото за модули и за елементи. В това отношение се потвърждава, че разликата между модулите и елементите определено е била взета предвид при подбора на извадката от производители от Съюза и от китайски износители, както е посочено в съображения 10 и 14 от временния регламент. Това обаче е направено единствено, за да се гарантира, че извадката е представителна и само по себе си не означава, че елементите и модулите следва да не се считат за един-единствен разглеждан продукт или че за тях следва да се определят отделни ставки на митото. За да се гарантира, че извадката е представителна за всички видове на продукта, беше важно при подбора ѝ да се направи разграничение между елементи и модули. Освен това, тъй като съществуваше известна несигурност по отношение на въпроса дали елементите и модулите трябва да се разглеждат като един продукт или като два отделни продукта, беше необходимо да се гарантира представителност и при двете хипотези.
(40)
Освен това се твърди, че съображение 100 по-долу, в което се посочва, че разходите за обработка при модулите са значителни, противоречи на съображение 32 от временния регламент, в което се посочва, че добавената стойност не е концентрирана в един определен етап от производствения процес. В това отношение следва да се припомни, че в съображение 100 също така е разяснено, че разликата в себестойността при елементите и модулите е 34 %, което означава, че 66 % от добавената стойност на един модул идват от елементите в него. Поради това се стигна до заключението, че добавената стойност не е концентрирана в един определен етап от производствения процес.
(41)
Производителите износители изказаха твърдението, че фактът, че в ангажимента за спазване на минимален ценови праг се налагат различни минимални вносни цени и обеми за модулите и за елементите, потвърждава, че те са отделни продукти, за които са необходими две отделни разследвания. Различните минимални вносни цени обаче са просто индикация, че модулите и елементите са различни групи видове на продукта, които се продават на различни цени. Поради това е необходимо да бъдат определени различни цени, за да има смисъл от минималните вносни цени.
(42)
Фактът, че елементите и модулите са различни групи видове на продукта, сам по себе си не е от значение за определянето на разглеждания продукт. За определянето на разглеждания продукт е достатъчно, че продуктите имат едни и същи характеристики и крайни приложения, което е вярно по отношение на модулите и елементите, както е посочено съответно в съображения 32 и 48.
(43)
ПКНР изказа твърдението, че оценката доколко елементите и модулите са един-единствен разглеждан продукт не е обхванала редица критерии, определени от апелативния орган в решението му по делото „ЕО - азбест“ (6). Тези критерии обаче се използват за определянето на „сходния“ продукт, а не на разглеждания продукт. Иначе казано, тези критерии трябва да се използват, за да се определи кой е сходният продукт, например сходният продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, който след това да бъде съпоставен с разглеждания продукт, изнасян от китайските производители износители. Тези критерии не са приложими, когато се дефинира разглежданият продукт. Във всеки случай институциите констатират, че прилагането на критериите, използвани в делото ЕО - азбест, към определянето на разглеждания продукт, не би довело до различен резултат. Първият и вторият критерий (свойства, естество и качество, респективно крайни приложения) са идентични с критериите физически, химически и технически свойства и крайни приложения, използвани в предходните съображения. Третият критерий (вкусове и навици на потребителите) не е от особена полза в настоящия случай, тъй като елементите са ключовият компонент на модулите; що се отнася до четвъртия критерий, тарифното класиране, следва да се отбележи, че и елементите, и модулите могат да се декларират по митническа подпозиция 8541 40 90, докато подпозициите от позиция 8501 са за електрически генератори изобщо, а не специално за соларни продукти.
(44)
Други заинтересовани страни изказаха твърдението, че обективното прилагане на критериите, определени от Съда в по-ранни дела (7), води до заключението, че модулите и елементите са различни продукти. В това отношение следва да се отбележи, че Съдът само е посочил набор от критерии, които могат да бъдат взети предвид, като не е задължително във всички случаи да се използват всички критерии, тъй като евентуално не всички те са приложими. Оценка на критериите е направена в съображения 27-39 от временния регламент, в които се констатира, че някои критерии не са приложими в настоящия случай. В делото Brosmann оценката доколко различните видове обувки принадлежат към „разглеждания продукт“ също е направена само въз основа на три критерия, за които е счетено, че са приложими. Тъй като заинтересованите страни не предоставиха мотивация защо обективното прилагане на критериите води до заключението, че модулите и елементите са отделни продукти, твърдението не може да бъде прието.
(45)
Освен това следва да се припомни, че елементите и модулите имат едно и също крайно приложение, т.е. продават се с цел включването им във ФВ соларни системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на елементите, както е посочено в съображение 28 от временния регламент.
(46)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че с изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта и поради значителната степен на обработка, необходима за изработването на модули от елементи, твърдението, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се опровергава. Твърди се също така, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство.
(47)
На първо място, заключението, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на процеса на производство, е погрешно. Въпреки че и двете изявления се съдържат в рамките на едно и също съображение - съображение 36 от временния регламент, това не означава, че заключението се базира на посочената там презумпция. Думите „освен това“, които разделят двете изявления, ясно показват, че второто изявление не се базира на първото. Освен това двете изявления са направени с цел да се отговори на отделни въпроси от точката „Крайни приложения и взаимозаменяемост“. Първото изявление относно производствения процес касае взаимозаменяемостта, докато второто касае крайните приложения. Поради това презумпцията, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство, е некоректна.
(48)
Що се касае до действителните крайни приложения на елементите и модулите, а именно, че те се продават с цел да бъдат включвани във ФВ соларни системи, същите не се оспорват от заинтересованите страни. Поради това заключението, че модулите и елементите имат едни и същи крайни приложения, се потвърждава.
2.3. Елементи от моно- и поликристален силиций
(49)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че в Съюза няма производство на елементи от монокристален силиций и че нейният износ на елементи от монокристален силиций не се конкурира с промишлеността на Съюза. Разследването показа обаче, че в Съюза определено има производство на елементи от монокристален силиций. Поради това този аргумент беше отхвърлен. Във всеки случай решението на Съда по делото Brosmann беше, че липсата на производство на Общността на конкретен вид на продукта не е от решаващо значение.
2.4. Клаузата „изпратени от“
(50)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че разширяването на обхвата на разследването, за да се включват продуктите „изпратени от“ КНР е неоправдано, тъй като разследването е започнало само срещу продукти с произход от КНР.
(51)
Стоките, изпратени от КНР, обаче са включени още на етапа на започване на разследването. В точка 5 от известието за започване на антидъмпингова процедура (8) е посочено, че„дружествата, които изнасят разглеждания продукт от Китайската народна република, но смятат, че митническият произход на част от изнасяните продукти или дори на всички изнасяни продукти не е от Китайската народна република, се приканват да се включат в разследването и да предоставят цялата необходима информация“. Оттук става ясно, че всички дружества, изпращащи стоки от КНР, са имали възможността да съдействат на разследването. Освен това, тъй като продуктът, предмет на разследването, често съдържа компоненти и части от различни държави, в точка 5 от известието за започване на антидъмпингова процедура е обявено също така, че „може да бъдат приети специални разпоредби“ във връзка с този въпрос.
(52)
Поради това се счита, че всички засегнати стопански субекти са били надлежно уведомени за възможността да бъдат приети специални разпоредби за стоките, изпращани от КНР, ако това е целесъобразно, и са били приканени да съдействат на разследването. Следователно обхватът на разследването не е бил разширен до продукти, „изпратени от КНР“, тъй като същите са обхванати още от самото му начало.
(53)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че независимо от разпоредбите в известието за започване на процедурата, посочено в съображение 51 по-горе, разследването е било ограничено до стоки с произход от КНР и не е била направена оценка на въздействието на стоките, изпратени от КНР.
(54)
В това отношение следва да се отбележи, че бяха предприети следните стъпки, за да се гарантира, че по време на разследването са оценени всички стоки, изпратени от КНР, а не само тези с произход от КНР.
-
Всички дружества, които изпращат разглеждания продукт от КНР, бяха приканени да заявят интереса си към разследването, независимо от произхода на техните стоки.
-
В приложение А към известието за започване на процедурата от износителите беше поискано да представят информация за всички продукти, произвеждани от дружеството им. Тази информация не е ограничена до стоки с произход от КНР.
-
Въз основа на тази информация, която обхваща целия износ за ЕС, независимо от произхода на стоките, беше подбрана представителна извадка.
-
Включените в извадката производители получиха въпросник, предназначен за „производители, изнасящи за Европейския съюз“, като КНР в него беше наречена „съответната държава“, а не „държава на произход“. Оттук става ясно, че са разследвани всички стоки, независимо от произхода им.
(55)
На тази база се стигна до заключението, че разследването е обхващало всички стоки с произход от или изпратени от КНР и че констатациите му, включително относно дъмпинга и вредата, обхващат всички стоки с произход или изпратени от КНР.
(56)
След оповестяването на окончателните заключения заинтересовани страни изказаха тезата, че жалбата съдържа само prima facie доказателства относно вноса на соларни панели с произход от КНР, а не относно стоки, изпратени от КНР. В това отношение следва да бъде разяснено, че жалбата действително обхваща стоки „от КНР“, което може да се види от заглавната страница, изпратена от жалбоподателя и носеща печата. Преди тази страница обаче преписката съдържа друга страница, в която са използвани думите „с произход от Китайската народна република“. Тази таблица обаче не е част от документа, представен от жалбоподателя, а е добавена от службите на Комисията, като в нея е използвано наименованието на разследването, а не е повторено заглавието на жалбата. Поради това се счита, че жалбата е обхващала всички стоки от КНР, били те с произход от КНР или не.
(57)
Китайските производители износители изказаха също така твърдението, че от производителите износители от трети държави не може в разумна степен да се очаква, че знаят, че техните продукти евентуално също са обект на разследването. В това отношение следва да се отбележи, че мерките не се прилагат към стоки, които са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Поради това производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките. Освен това няма производители износители от трети държави, които да са заявили интереса си и да са поставили въпроса, че продуктите, които изнасят, са обект на антидъмпингово мито.
(58)
Същите производители износители изказаха твърдението, че производителите износители от трети държави не са били поканени да заявят интереса си и не са имали възможност да докажат, че продуктите им не са дъмпингови. Институциите считат, че производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките, тъй като, ако са били изпратени от КНР, техните стоки биха се намирали под режим транзит. Всички останали производители износители бяха информирани чрез известието за започване на процедурата, че тяхната стопанска дейност е част от разследването.
(59)
ПКНР твърди, че въпреки че член 1, параграф 3 от основния регламент допуска отклонение от принципа, че страната на износа е страната на произход, този член не може да бъде използван в настоящия случай. В подкрепа на това твърдение ПКНР изказва становището, че не е бил направен пълен анализ доколко страната на износа може да бъде междинна страна. Институциите не приемат това тълкуване на член 1, параграф 3 от основния регламент. Нито една от страните не оспорва, че в КНР е налице значително производство. Дали КНР е страната на произход на готовата продукция или не, зависи от няколко фактора. Анализът на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, направен от институциите, касае това производство, независимо от въпроса доколко готовата изнасяна продукция е с митнически произход от КНР. Тъй като имаше сериозни индикации, че не всички продукти, които поне отчасти се произвеждат в КНР, биха били счетени за продукти с митнически произход от КНР, институциите решиха, че е нужно да обхванат и продуктите, за които КНР е само междинна страна.
(60)
ПКНР изказа също така твърдението, че тъй като нито един от китайските износители не е получил ТДПИ, няма съпоставима цена за соларните панели в КНР и вследствие на това КНР не може да се използва като междинна страна. В това отношение се отбелязва обаче, че трите условия от член 1, параграф 3 от основния регламент са дадени само като пример, като не всички те могат да бъдат приложими във всички случаи. В настоящия случай, тъй като нито един китайски износител не е получил ТДПИ, съпоставимата цена трябваше да бъде определена в държавата аналог, като тази съпоставима цена е една и съща, независимо дали КНР се счита за страна на произход или за междинна страна. Поради това въпросът дали има съпоставима цена в „страната“ е без значение, тъй като в настоящия случай съпоставимата цена не е определена в „страната“, а в държавата аналог.
2.5. Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(61)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението, че определението „зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента“ е прекалено тясно и следва да бъде разширено до продукти с подобно предназначение, които не попадат в това определение, като продукти със сходен размер, при които се използва по-голям брой по-малки елементи.
(62)
Освен това заинтересовани страни изказаха твърдението, че определението „кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия“ е прекалено тясно, тъй като се изключва само окомплектованото електрическо изделие, докато соларните компоненти за вграждане в електрически изделия не се изключват непременно.
(63)
Анализът на горепосочените аргументи показа, че определено е по-целесъобразно при изключването на подобни продукти да се добави критерий въз основа на технически стандарт. Беше установено по-специално, че определенията от следните стандарти дефинират по-целесъобразно продуктите, които следва да бъдат изключени от обхвата на мерките: международен стандарт IEC 61730-1, Класове приложения, клас C: приложения с ограничено напрежение и ограничена мощност (стр. 13) (9).
(64)
След оповестяването на окончателните заключения бяха получени коментари относно изключването въз основа на посочения по-горе международен стандарт. Беше изказано твърдението, че вместо да се препраща към стандарта, би било по-уместно изключването да се дефинира въз основа на изходното напрежение и изходната мощност като „модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността“. Твърдението може да бъде прието и изключението беше окончателно определено в съответствие с тази дефиниция.
2.6. Соларни модули за вграждане в покривни конструкции
(65)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването, тъй като съчетават функциите на соларен модул с тези на покривна керемида или плоча. Поради това те не са пряко взаимозаменяеми със стандартните соларни модули.
(66)
Разследването показа обаче, че и стандартните модули, и тези за вграждане в покривни конструкции трябва да отговарят на едни и същи стандарти в областта на електротехниката. Освен това макар един соларен модул за вграждане в покривна конструкция да не може да бъде заменен просто с един стандартен модул, същият може да бъде заменен от стандартен модул и покривни керемиди или плочи. Поради това тези продукти имат общото основно техническо свойство да произвеждат електрическа енергия от слънчевата светлина. Допълнителната функция (която в останалите случаи се осигурява от покривния материал) не беше счетена за основна и не налага изключване на соларните модули за вграждане в покривни конструкции от обхвата на продукта.
(67)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна изказа твърдението, че липсата на взаимозаменяемост между соларните модули за вграждане в покривни конструкции и стандартните соларни модули е индикация, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от обхвата на мерките, като се позовава общо на случая с обувките (10) и по-специално на обувките за спорт, изработени по специална технология („ОСИСТ“). Причините за изключването на ОСИСТ обаче са многобройни и липсата на взаимозаменяемост сама по себе си не е била счетена за достатъчно основание от Съда в делото Brosmann (11), с което се потвърждава, че в едно антидъмпингово разследване много различни продукти, като градски обувки и туристически обувки, могат да бъдат счетени за разглеждан продукт въпреки разликите между тях.
(68)
Освен това заинтересованата страна изказа твърдението, че липсата на производство в Съюза и фактът, че заинтересованата страна има права върху интелектуална собственост, са потвърждение, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции са иновативни и различни от всеки други продукт. В Brosmann - делото за обувките, което заинтересованата страна цитира, обаче Съдът е счел, че „липсата на производство на Общността на посочения вид обувки и наличието на патент не са определящи доводи“ (12). Вследствие на това обувките, произведени по патентована технология, са били счетени за принадлежащи към разглеждания продукт.
(69)
Заинтересованата страна изказа също така твърдението, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от определението за разглеждания продукт, тъй като се продават на значително по-високи цени от стандартните модули. И в делото за обувките ОСИСТ над определена цена са били изключени от определението за разглеждания продукт. В това отношение следва да се посочи, че един соларен модул за вграждане в покривна конструкция съчетава функциите на соларен модул и на покривна керемида или плоча, както е посочено в съображение 66 по-горе. Поради това прякото сравняване на цените не дава значеща информация, тъй като добавената функция, естествено, води до по-високи цени.
(70)
В отговор на този аргумент заинтересованата страна изказа твърдението, че въз основа на тази аргументация би било невъзможно да се привеждат разликите в цените като допълнителен индикатор, който налага изключване от обхвата на продукта. Това тълкуване обаче генерализира в прекалено голяма степен. В предходното съображение е казано само, че в този конкретен случай, при който модулите за вграждане в покривни конструкции съчетават функциите на разглеждания продукт и тези на друг продукт (в този случай покривна керемида или плоча), цената, естествено, не носи значеща информация. Това по никакъв начин не означава, че в други случаи разликата в цените не може да бъде полезен индикатор за установяване дали даден продукт следва да се изключи от определението за разглеждания продукт.
(71)
И на последно място, заинтересованата страна изказа твърдението, че нейният доставчик на модули за вграждане в покривни конструкции следва да получи достъп до ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Китайският производител износител обаче не изглежда да е съдействал на разследването и като несъдействаща страна няма право да участва в ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Поради това искането не може да бъде прието.
3. Заключение
(72)
С оглед на горното обхватът на продукта се определя окончателно като кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90.
(73)
Следните видове на продукта са изключени от определението за разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
(74)
След изключването на полупроводниковите пластини анализът беше преразгледан, като данните и аналитичната част, отнасящи се до полупроводниковите пластини, бяха изключени, освен ако не е посочено друго. Като се има предвид, че през РП полупроводниковите пластини са представлявали само една малка част от вноса на разглеждания продукт в Съюза (около 2 % от стойността на вноса), се счита, че изключването им има пренебрежимо малко въздействие върху които и да било констатации. Отговорено е на всички коментари на заинтересовани страни, като всички споменавания на полупроводникови пластини са изключени, дори когато не са поставяни под въпрос. В резултат на това позоваванията и свързаните с тях данни относно полупроводниковите пластини, посочени в съображенията на временния регламент, вече не са валидни, дори когато съответните съображения са потвърдени от настоящия регламент.
(75)
Следователно временните заключения, изменени както е изложено в съображения 26-74 по-горе, се потвърждават окончателно. Поради това за целите на настоящата процедура и в съответствие с установената практика беше счетено, че всички видове на разглеждания продукт следва да се разглеждат като съставящи един-единствен продукт.
В. ДЪМПИНГ
1. КНР
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(76)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението че определянето на ТДПИ не е извършено в срок, т.е. след изчитане на тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати.
(77)
Същите страни изказаха в тази връзка твърдението, че изменението на основния регламент (13), с което срокът за определяне на ТДПИ се удължава на осем месеца, влиза в сила едва след изтичането на приложимия преди това тримесечен срок. Изменението би следвало да се прилага само към бъдещи разследвания и към текущи разследвания, при които срокът за определяне на ТДПИ не е изтекъл към този момент.
(78)
В член 2 от изменението на основния регламент ясно е посочено обаче, че „Настоящият регламент се прилага за всички нови и всички текущи разследвания считано от 15 декември 2012 г.“. В този член, а и в целия регламент не се говори за ограничението „когато срокът за определяне на ТДПИ още не е изтекъл“, както твърдят заинтересованите страни. Поради това този довод не може да се приеме.
(79)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че определянето на ТДПИ не е било направено в срок, без да оспорват факта, че изменението на основния регламент, за което се говори в съображение 78 по-горе, се отнася до „всички текущи разследвания“, което включва и настоящото разследване. Поради това окончателното заключение е, че определянето на ТДПИ е направено в срок.
(80)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че ТДПИ е трябвало да бъде отказано, тъй като три дружества, които са преустановили дейността си през 2011 г., не са имали един ясен набор счетоводни документи. Под въпрос беше поставено по-специално това в съответствие с кой счетоводен стандарт следва да подготви подобни счетоводни документи едно дружество, което е преустановило дейността си.
(81)
В това отношение следва да се отбележи, че счетоводните стандарти не определят от кои дружества се изисква да подготвят финансови отчети, те определят по какъв начин трябва да се изготвят тези отчети. В случая на КНР това е „Счетоводни стандарти за бизнес предприятия: основен стандарт“, в член 4 от който е посочено, че „предприятието изготвя финансови отчети“. Това е задължително изискване, като за дружествата, преустановили дейността си, не се предвижда изключение.
(82)
Освен това, макар че тези дружества са преустановили дейността си, те са продължили да имат активи (включително земя, сгради, машини и запаси) и пасиви и са съществували като юридически субекти поне до началото на 2013 г. Поради това се счита, че тези дружества са имали задължението да публикуват счетоводните си отчети за 2011 г. и липсата на тези счетоводни отчети представлява нарушение на критерий 2.
(83)
След оповестяването на окончателните заключения износителите изказаха твърдението, че ползите, извлечени от преференциалните данъчни режими и от безвъзмездните средства, не представляват значима част от техния оборот, което според тях се потвърждава от паралелното антисубсидийно разследване.
(84)
В това отношение следва да се припомни, че отговор на това твърдение вече беше даден в съображение 65 от временния регламент. Беше подчертано, че по-специално поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката доколко „значителни“ са нарушенията. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(85)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, заключенията в съображения 50-69 от временния регламент се потвърждават.
1.2. Индивидуално разследване
(86)
Както е посочено в съображение 70 от временния регламент, 18 съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. В настоящия случай извадката вече включваше седем групи дружества, които в общия случай се състоят от няколко производители износители, свързани търговци и свързани вносители в Съюза и трети държави. Индивидуалното разследване на 18 допълнителни (групи) производители износители освен седемте групи производители износители, включени в извадката, би затруднило необосновано разследването и би попречило то да бъде приключено в срок.
(87)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на индивидуалното разследване, заключенията в съображения 70-71 от временния регламент се потвърждават.
1.3. Държава аналог
(88)
Заинтересовани страни отбелязаха, че Индия не е подходяща държава аналог поради разпоредбите във връзка с местното съдържание, които са приложими за проектите от Jawaharlal Nehru National Solar Mission (JNNSM). Една страна изказа твърдението, че се изисква 75 % местно съдържание, а друга - че индийските производители могат да практикуват по-високи цени за модули, които са на 100 процента национално производство. Страните изказаха също така твърдението, че подобни изисквания значително увеличават цените на местните производители. В подкрепа на това твърдение беше представена статия от индийската преса (14). Тази статия обаче е публикувана повече от година след края на РП, като не са предоставени доказателства за въздействието по време на РП.
(89)
В същата статия се посочва обаче, че индийската соларна промишленост е изправена пред „силна конкуренция от страна на западните и китайските производители“. В подкрепа на това твърдение е трайното увеличение на вноса за Индия, както се посочва в съображение 92 по-долу. Въпреки че изискването за местно съдържание може да има известно отражение на индийския вътрешен пазар, може да се направи категоричното заключение, че индийският пазар е конкурентен пазар, на който се съревновават множество индийски и чуждестранни дружества.
(90)
Освен това съгласно информацията, публикувана от JRC (15), повечето от проектите от JNNSM ще бъдат свързани към мрежата след 2015 г. Целта, заложена в JNNSM за 2012 г. по отношение на свързаните към мрежата ФВ системи, е едва 50 MW; за сравнение към юни 2012 г. общият свързан към мрежата капацитет на Индия е вече над 1 GW. Това показва, че по време на РП значението на JNNSM за соларните инсталации в Индия като цяло е било под 5 %, поради което ефектът от JNNSM и нейните изисквания за местно съдържание, ако такива са съществували по време на РП - факт, който не е доказан от заинтересованите страни, е бил в най-добрия случай много ограничен. По-голямата част от инсталациите по време на РП са били в щата Гуджарат (около 65 %), подтиквани от политиката за оказване на подкрепа, която щатът е провеждал.
(91)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че индийският пазар е бил де факто защитен по време на РП от внос от множество източници, включително от КНР, тъй като започването на антидъмпингово разследване се е очаквало още от началото на 2012 г. Наистина на 23 ноември 2012 г. Индия започна антидъмпингово разследване срещу вноса на соларни елементи и модули от КНР, Малайзия, Тайван и САЩ, т.е. едва пет месеца след края на РП.
(92)
Това твърдение обаче не се подкрепя от тенденцията, която е следвал вносът на соларни елементи и модули и която проличава от търговската статистика на Индия (16):
Стойност в милиони USD
април 2010 г. - март 2011 г.
април 2011 г. - март 2012 г.
април 2012 г. - март 2013 г.
КНР
77,33
577,24
371,72
Индекс
100
746
481
Общо
252,63
1 348,48
827,07
Индекс
100
534
327
(93)
От таблицата по-горе става ясно, че вносът на соларни елементи и модули се е увеличил рязко с повече от 600 % за КНР и с повече от 400 % като цяло между 2010/11 и 2011/12 г. Впоследствие стойността на вноса се е понижила в известна степен, но това понижение е едновременно с понижението на цените на соларните елементи и модули. Спадът в стойността на вноса между 2011/12 и 2012/13 г. определено съвпада с понижаването на цените, което се констатира от специализираните консултантски фирми, като pvXchange, за същия период и което води до заключението, че обемът на вноса се е запазил сравнително постоянен между 2011/12 и 2012/13 г. Поради това беше направено заключението, че индийският пазар дефакто не е бил защитен през РП от внос от различни източници, между които и КНР.
(94)
След оповестяването на окончателните заключения китайското правителство изказа твърдението, че на 6 февруари 2013 г. САЩ са поискали консултации с Индия в рамките на процедурите на СТО за уреждане на спорове във връзка с изискванията за местно съдържание на JNNSM. Според правителството на Китай ефектът на правилата за местно съдържание в съчетание с антидъмпинговото разследване, посочено в съображение 91 по-горе, води в периода април 2012 г. - март 2013 г. до спад от 38 % (като стойност), докато през предходните години е било регистрирано увеличение.
(95)
В това отношение следва да се отбележи, че спадането като стойност се дължи на спада в цените, а не на спада в обема на вноса. След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни предостави информация за развитието на вноса на соларни елементи и модули на индийския пазар като обеми между 2010 г. и март 2013 г. Данните показват трайно увеличение като обем на вноса на соларни модули и елементи на индийския пазар. Поради това беше направено заключението, че индийският пазар де факто не е бил защитен от предстоящото антидъмпингово разследване, и твърдяното, но недоказано и в най-добрия случай незначително въздействие на изискванията по JNNSM, посочени в съображение 90 по-горе, не е попречило на трайното увеличаване на вноса като обем.
(96)
Освен това следва да се посочи, че по-голямата част на периода април 2012 г. -- март 2013 г., в който, както се твърди, е проличало въздействието на JNNSM върху вноса в Индия, е след РП. Поради това евентуалното въздействие, оказано от този твърдян спад, през РП може да бъде само незначително.
(97)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че Tata Power Solar („Tata“) е навлязло на пазара съвсем наскоро, поради което не е подходящ производител от държавата аналог. В това отношение се отбелязва, че дружеството, назоваващо се по-рано „Tata BP Solar“, произвежда соларни модули от 1989 г. и поради това не може да се счита, че е навлязло наскоро на пазара. Според информацията, предоставена от друга заинтересована страна, Tata е навлязлo на пазара значително по-рано от петте най-големи китайски износители, включени в извадката.
(98)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Тайван би бил по-подходяща държава аналог от Индия, тъй като мащабите на тайванските дружества са в по-голяма степен сравними с тези на китайските износители и тъй като е налице съдействие от страна на тайвански производители. Други заинтересовани страни поставиха въпроса дали Индия е подходяща държава аналог, като се има предвид сравнително малкият мащаб на Tata, но не предложиха по-подходяща алтернатива.
(99)
Определено беше налице съдействие от страна на тайвански дружества. Едно дружество съдейства изцяло, а друго - само отчасти. Единственото изцяло съдействащо тайванско дружество обаче е по-малко от Tata, особено като продажби и производство на модули, които представляват близо 90 % от продажбите на разглеждания продукт, докато Tata продава чувствително повече от тайванското дружество, чиито продажби в този аспект са незначителни, както се посочва в съображение 76 от временния регламент. След оповестяването на окончателните заключения един от износителите постави въпроса дали са били установени контакти с частично съдействащо тайванско дружество, за да представи то липсващата информация. В това отношение следва да се направи препратка към съображение 76 от временния регламент, в което е разяснено, че Тайван не може да се използва като държава аналог, тъй като съдействащите тайвански дружества са произвеждали изключително елементи, докато китайският износ е предимно под формата на модули. Това важи и за частично съдействащия тайвански производител. Тъй като поради тази причина този производител вече беше счетен за неподходящ, не беше счетено за уместно от това дружество да се иска допълнителна информация.
(100)
Същата заинтересована страна твърди, че почти пълното отсъствие на продажби на модули не е причина Тайван да отпадне като държава аналог per se, тъй като разходите за обработка за превръщане на елементите в модули могат сравнително лесно да бъдат установени. Това обаче не се потвърждава от фактите, установени от разследването. Производството на един модул от елементи изисква множество производствени етапи, по време на които се създава значителна част от добавената стойност на модула. Както е посочено в съображение 137 от временния регламент, по време на РП средната разлика в цените на елементите и модулите е 555,92 EUR или 54 %, докато средната разлика в разходите възлиза на 377,99 EUR или 34 %. Това означава, че ако евентуално се определи нормална стойност за модулите от Тайван една значителна част от нея ще трябва да се основава на корекции на разходите за преработка, което не може да се счита за по-разумен избор от избора на държава, в която нормалната стойност за по-голямата част от разглеждания продукт може да се основава на продажните цени на продукта на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Индия разумно е била избрана за държава аналог, като се има предвид наличната надеждна информация.
(101)
Друга заинтересована страна посочи, че нe са посочени мотиви защо САЩ не са били счетени за подходяща държава аналог. В тази връзка следва да се препрати към съображение 74 от временния регламент, в което ясно е посочено, че „САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки“. Тъй като не бяха получени коментари конкретно относно защитата на пазара на САЩ, позицията по този въпрос остава непроменена.
(102)
Заинтересовани страни изтъкнаха, че резултатът от изчисляването на дъмпинга е изкривен поради разликите в икономиите от мащаба, които генерират китайските и индийските производители. Поради това беше проверено дали действително съществува зависимост между производствените обеми на едно дружество и неговия дъмпингов марж.
(103)
Сред седемте групи дружества, включени в извадката, има две групи със среден размер (Jinzhou Yangguang и Delsolar) и пет големи групи дружества (JingAo, LDK, Suntech, Trina и Yingli). Сред средно големите Jinzhou Yangguang е с най-нисък марж, а Delsolar с най-висок. Между тях се нареждат петте по-големи дружества. Оттук ясно проличава липсата на каквато и да било корелативна връзка между икономиите от мащаба и дъмпинговите маржове. Поради това беше счетено, че изчислението на дъмпинга не е изкривено поради разликите в икономиите от мащаба, които генерират китайските производители и индийският производител.
(104)
След оповестяването на окончателните заключения заинтересованите страни изказаха твърдението, че липсата на зависимост между икономиите от мащаба и дъмпинговия марж не показва, че няма въздействие на икономиите от мащаба върху сравнимостта на цените. В ситуация, в която както в този случай дъмпинговият марж се основава на идентична нормална стойност за всички износители, той се определя предимно от експортните цени. Липсата на зависимост между икономиите от мащаба и дъмпинговия марж следователно показва също толкова липсата на зависимост между икономиите от мащаба и продажните цени. Поради това беше направено заключението, че разликите в икономиите от мащаба в настоящия случай не се отразяват на съпоставимостта на цените.
(105)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че производителят от държавата аналог има изключително високи продажни цени на вътрешния си пазар, които според нея са значително по-високи от продажните цени на промишлеността на Съюза, тъй като дъмпинговият марж в значителна степен превишава маржа на подбиване на цените. Това твърдение беше направено в следствие на сравнение на нормалната стойност за Индия и продажните цени на промишлеността на Съюза. Сравнението обаче е некоректно, тъй като нормалната стойност за Индия е само на база продажбите на печалба. Особено когато промишлеността на Съюза работи на загуба не е изненадващо, че водещите до печалба цени в Индия превишават средната цена на промишлеността на Съюза. Поради това фактът, че нормалната стойност за Индия превишава средните цени на промишлеността на Съюза, не показва, че изборът на Индия като държава аналог е неуместен.
(106)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че цените на Tata са изкривени, тъй като то е свързана с енергийното дружество Tata Power. Според заинтересованата страна това позволява на Tata да практикува по-високи цени в областите, обслужвани от Tata Power. Не бяха представени обаче доказателства в подкрепа на твърдението, нито твърдяният ефект беше определен количествено. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(107)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че Tata е неконкурентоспособно дружество с високи производствени разходи и продажни цени, което според него е причината BP Solar да се оттегли през декември 2011 г. от съвместното си предприятие с него. В подкрепа на твърдението се цитира статия от пресата, в която се посочва, че „оттеглянето на BP от соларната промишленост след четири десетилетия дейност показва колко конкурентен и претоварен е фотоволтаичният пазар“. В същата статия обаче Tata не се определя като неконкурентоспособно дружество, а се говори за положението на пазара на соларни панели като цяло, като се споменава „убийствената конкуренция, която остави белег върху промишлеността“ и се посочва, че „много дружества в цял свят затвориха заводите си, съкратиха стотици работници и започнаха процедури за обявяване в несъстоятелност“. Поради това тази статия не може да докаже, че Tata е неконкурентоспособно дружество с високи производствени разходи и продажни цени.
(108)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че Tata не е била включено като част от индийския вътрешен пазар в продължаващото индийско антидъмпингово разследване, посочено в съображение 91 по-горе, поради значителният внос на елементи, който има. Въпреки че беше потвърдено, че Tata определено не е част от продължаващото индийско антидъмпингово разследване, това не означава автоматично, че Tata не е подходящ производител от държавата аналог. Нормалната стойност се основава изключително на елементи и модули, произведени от Tata в Индия, а не на вносни стоки. Фактът, че при производството на някои от продуктите са използвани вносни компоненти не означава, че получената нормална стойност не е представителна за Индия, още повече, че тя се базира предимно на продажни цени, а не на разходи.
(109)
Китайското правителство изказа твърдението, че продажбите на модули, реализирани от Tata, представляват едва 0,3 % от китайския износ за ЕС и не могат да се считат за представителни, като се позова на решението на Съда по делото Detlef Nölle (17). По това дело Съдът е счел, че когато общото производство в една държава е едва 1,25 % от обема на износа за ЕС, това е индикация, че въпросният пазар не е представителен. В настоящия случай китайското правителство не сравнява общото производство в Индия с общия китайски износ, а производството само на едно индийско дружество с общия износ на всички китайски износители. Това сравнение обаче е некоректно, тъй като на един конкурентен пазар с множество участници количествата, отнасящи се само до един производител, не са показателни за представителността на пазара като цяло. Освен това сравнението, направено в делото Detlef Nölle, е различно, тъй като общото производство на една държава се сравнява с общия ѝ износ. Съгласно информация, предоставена от Китайската търговска камара за внос и износ на машини (CCCME), прогнозите по отношение на производството в Индия са били, че то ще превиши 2 GW преди края на 2012, т.е. наскоро след края на РП. Подобно производство би се равнявало на 14 % от китайския износ за ЕС, което надвишава с много 5-процентния ориентировъчен праг, посочен в решението по делото Detlef Nölle.
(110)
След оповестяването на заключенията една от заинтересованите страни посочи факта, че при Tata няма интеграция нагоре по веригата и то трябва да се снабдява с полупроводникови пластини от трети страни. Според заинтересованата страна липсата на вертикална интеграция води до увеличаване на разходите, в сравнение с вертикално интегрираните китайски производители. Това твърдение обаче не беше подкрепено с доказателства. По-специално общите разходи на Tata биха били по-високи единствено ако цената, на която Tata купува полупроводниковите пластини, надвишава разходите за тяхното производство, което не е сигурно, тъй като много дружества във ФВ сферата работят на загуба през РП. Освен това дори големите вертикално интегрирани китайски производители често са купували значителни количества полупроводникови пластини от независими доставчици, което е в подкрепа на заключението, че липсата на вертикална интеграция по отношение на полупроводниковите пластини не води непременно до по-високи разходи за модулите и елементите.
(111)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че държавата аналог е неконкурентоспособна. Твърдението беше подкрепено с факта, че производството на соларни елементи в Индия бележи през 2013 г. най-ниските си стойности за предходните 5 години. Цитираният от тази заинтересована страна доклад обаче показва, че през РП индийското производство на елементи все още е поддържало високи равнища, близо до докладваните върхови стойности. Значителният спад в производството е настъпил след РП и поради това няма отражение върху резултатите от разследването.
(112)
Друг аргумент, представен в подкрепа на тезата, че държавата аналог е неконкурентоспособна, е антидъмпинговото разследване, посочено в съображение 91 по-горе. Институциите отбелязват, че разследването е все още неприключено и поради това от него не могат да бъдат извлечени каквито и да било изводи. Като цяло антидъмпинговите разследвания не са признак за липса на конкуренция, а за това, че местната промишленост счита, че е обект на нелоялни търговски практики от конкуренти, намиращи се в трети държави.
(113)
Като цяло Комисията счита, че изборът на Индия за държава аналог не е немотивиран.
(114)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на държавата аналог заключенията в съображения 72-77 от временния регламент се потвърждават.
1.4. Нормална стойност
(115)
След оповестяването на временните мерки една от заинтересованите страни коментира, че индийските дружества продават предимно модули, които не са предназначени за свързване с мрежата, като при тях цените и разходите са по-високи в сравнение с модулите, предназначени за свърване с мрежата, продавани от китайските износители. Беше изказано също така твърдението, че модулите, които не са предназначени за свързване с мрежата, по принцип са с по-малка мощност от модулите, предназначени за свързване с мрежата.
(116)
В това отношение следва да се отбележи, че са определени различни нормални стойности за модули със стандартен размер с повече от 36 елемента, които обикновено се свързват към мрежата, и за по-малки модули с до 36 елемента, които обикновено се използват без да са свързани към мрежата. Поради това се счита, че за всички видове на продукта е определена уместна нормална стойност, включително за модули, предназначени за свързване с мрежата и такива, които не са предназначени за свързване с мрежата.
(117)
Друга заинтересована страна заяви, че Tata има дейност и като дружество, разработващо цели ФВ проекти, поради което нейните продажби не са сравними с продажбите само на модули на китайските производители износители. В това отношение следва да се отбележи, че сравнението между цените на вътрешния индийския пазар и китайските цени за износ са правени изключително и само за продажбите на модули и продажбите на цели проекти или на интегрирани решения не са били използвани за определянето на нормалната стойност, тъй като беше счетено че не са сравними.
(118)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на нормалната стойност заключенията в съображения 78-86 от временния регламент се потвърждават.
1.5. Експортна цена
(119)
След оповестяването на временните заключения някои от включените в извадката износители направиха коментари по по-второстепенни въпроси във връзка с експортните цени, използвани за определяне на дъмпинговия марж. Там, където това беше оправдано, коментарите бяха взети под внимание и доведоха до известно ревизиране на дъмпинговите маржове на съответните дружества.
(120)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на експортната цена заключенията в съображения 87-89 от временния регламент се потвърждават.
1.6. Сравнение
(121)
След оповестяването на временните заключения някои от включените в извадката износители направиха коментари по по-второстепенни въпроси във връзка с корекциите, използвани при сравнението на експортните цени. Там, където това беше оправдано, коментарите бяха взети под внимание и доведоха до известно ревизиране на дъмпинговите маржове на съответните дружества.
(122)
След оповестяването на временните заключенията беше открита техническа грешка, довела до неправилна корекция на нормалната стойност за вътрешен транспорт. Грешката беше поправена и доведе до малко по-ниски дъмпингови маржове.
(123)
След оповестяването една от заинтересованите страни изказа твърдението, че може би е необходима корекция за равнището на търговията, тъй като страната не продава директно на монтажници, а на дружества, които препродават продукта, и на дистрибутори. Страната поиска подробна информация относно каналите за продажба на производителя от държавата аналог, но такава информация не можа да бъде предоставена с цел защита на поверителните данни. Като алтернатива базата от потребители на производителя от държавата аналог беше категоризирана в различни категории по обем на продажбите, което показа, че няма основания да се прави корекция за равнището на търговията.
(124)
В отговор на този анализ заинтересованата страна призна, че разликата в продаваните количества би довела до разлика в цената, но продължи да поддържа тезата, че практикуваните цени за монтажници биха били по-високи, отколкото тези за дистрибутори/дружества, които препродават продукта, дори монтажниците да закупуват количества, сходни с тези на дистрибуторите/дружествата, които препродават продукта. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени и поради това то не може да бъде взето предвид.
(125)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на експортната цена заключенията в съображения 90-92 от временния регламент се потвърждават.
1.7. Дъмпингови маржове
(126)
Един от включените в извадката производители износители поиска пълно разкриване на изчисленията на неговия дъмпинг с мотива, че в противен случай не би могъл да коментира точността на изчисленията. Тъй като това дружество не беше получило ТДПИ, нормалната му стойност беше определена въз основа на данните от Индия като държава аналог. Като се има предвид, че само един производител в държавата аналог съдейства изцяло на разследването, информацията от държавата аналог не може да се разкрива на равнище вид на продукта, за да не бъде нарушена поверителността на предоставената информация. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(127)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(128)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе съответно изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(129)
Въз основа на това окончателният дъмпингов марж за съдействалите дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 88,1 %.
(130)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта първо беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен с обема на китайския износ, посочен в съображение 167.
(131)
Тъй като съдействащите дружества са реализирали над 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е съдействал, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(132)
Въз основа на това окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd,
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Други съдействащи дружества (приложение I, приложение II)
88,1 %
Всички други дружества
111,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(133)
В Съюза сходният продукт се произвежда от около 215 производители. Институциите провериха твърденията на заинтересованите страни, че броят им е по-голям; проверката показа, че допълнителните производители, за които се твърди, че съществуват, на практика са предимно производители износители, вносители, свързани с тях, дистрибутори и монтажници.
(134)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни оспориха факта, че данните, предоставени от Europressedienst, независима консултантска компания („консултанта“), са били използвани, inter alia, за определянето на производството на Съюза, производствения капацитет на Съюза, както и на други макроикономически показатели на вредата по отношение на промишлеността на Съюза и данните за вноса. Тези страни поставиха под въпрос независимостта на консултанта и изказаха твърдението, че той е свързан със жалбоподателя. Те поискаха също така разяснения въз основа на какво Комисията е избрала консултанта и поставиха под въпрос познанията му в областта на събирането на икономически данни във връзка с ФВ сектора. В тази връзка страните твърдяха, че Комисията е трябвало да използва за основа на констатациите си данни от други налични източници, по-специално известни научноизследователски институти. На последно място, за да оспори надеждността на данните, предоставени от консултанта, AFASE се позова на документа „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства и събирането на данни в случаите, свързани с прилагането на член 101 и член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и при сливания“.
(135)
Що се отнася до твърденията за връзки между консултанта и жалбоподателя, съответните заинтересовани страни не представиха доказателства, сочещи наличието на такива връзки. Аналогично, в хода на разследването не бяха намерени доказателства за наличието на връзка, излизаща извън чисто търговските взаимоотношения. След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че prima facie доказателствата, представени от промишлеността на Съюза като жалбоподател, се базират на данни, предоставени от същия консултант. Въпреки че се признава, че констатациите за някои показатели са подобни на доказателствата, предоставени в жалбата, това не означа непременно, че до тях се е стигнало въз основа само на един източник. В жалбата в тази връзка са предоставени различните използвани източници.
(136)
Както беше обяснено в съображение 99 от временния регламент, Комисията счете за уместно в настоящото разследване да използва тази консултантска фирма поради това, че необходимите макроикономически данни, обхващащи целия пазар на Съюза, както и данните за вноса, не се предлагат от други обществено достъпни източници. Преди да избере Europressedienst, Комисията направи оценка на методологията, която консултантът използвана за събирането на съответните данни, както и на способността му да предостави необходимите данни поотделно за всички видове на продукта и за целия разглеждан период.
(137)
Освен това в хода на разследването предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с данните от други източници и бяха потвърдени. В тази връзка следва да се отбележи, че на пазара има няколко изследователски фирми, специализирани в събирането на статистически данни за ФВ сектора, като докладваните от тях данни почти никога не съвпадат точно. Това се дължи на факта, че нито един изследователски институт не може да докладва точни цифри, поради което докладваните показатели за фотоволтаичния пазар винаги се основават на оценки, независимо от това кой е доставчикът на данните. Поради това съпоставката, която Комисията направи, се състоеше в това да сравни тенденциите, които показват данните, получени от консултанта, с тенденциите, които показват данните, получени от други изследователски фирми, Съвместния изследователски център на Комисията (JRC) и Европейската асоциация на фотоволтаичната промишленост (EPIA) по същата тема, когато такива данни съществуват. При съпоставката не бяха забелязани значителни разминавания и тенденциите при индикаторите, при които беше направена съпоставка, бяха сходни. Следователно временните констатации не бяха въз основа само на данните, предоставени от консултанта, а и въз основа на анализа и оценката на тези данни, които Комисията сама направи. Освен това, както се посочва в съображение 9 по-горе, след налагането на временните мерки беше направено посещение за проверка в обекта на консултанта. Комисията направи проверката на място в обекта на консултанта с цел да провери надеждността на методологията му и на предоставените данни. Проверката на място беше проведена като продължение на съпоставянето на данните, което Комисията направи, и с цел да се получи допълнителна увереност по отношение на надеждността на данните и на свързаната с тях методология.
Проверката на място беше счетена за уместна с оглед прилагането на принципа на добрата администрация, въпреки че данните не бяха предоставени от заинтересована страна, а от консултант. Вследствие на нея Комисията получи допълнителни гаранции относно надеждността на данните, предоставени от консултанта.
(138)
Една от заинтересованите страни твърди, че методологията, използвана от Комисията за съпоставката на данните, не е била разяснена достатъчно подробно и поиска да бъдат разкрити и останалите източници, използвани за извършването ѝ. Същата страна твърди освен това, че използваната методология при всички случаи е била неприемлива, тъй като са съпоставени само тенденциите от различните източници, а не абсолютните стойности.
(139)
Що се отнася до другите източници, използвани за съпоставяне на данните, предоставени от консултанта, те са докладите, публикувани по същите теми от JRC и EPIA. Що се отнася до съпоставянето на данните с други източници, следва да се отбележи, че те показват не само прилики в тенденциите, но и сходен порядък на цифрите. Поради това беше направено заключението, че използваната методология е уместна и твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(140)
Що се отнася до квалификацията на консултанта, следва да се отбележи, че основната му дейност е събирането на данни във връзка с ФВ сектора и разработването на актуална база данни за фирмите на ФВ пазара. Тези данни се публикуват в специализирани списания и се използват от отделни фирми, за които консултантът извършва специални проучвания. Базата данни, създадена от Europressedienst, се актуализира редовно и се преиздава. Освен това консултантът има няколко години опит в сектора. Методологията на консултанта се състои по-специално в това да събира, проверява и агрегира информация, като използва различни източници, съществуващи на пазара. За целта той събира данните с помощта на стандартни въпросници, разпращани на дружествата, включени в базата данни, или по телефона, особено от производителите от Съюза, или по време на специализирани изложения, по-специално от производители от трети държави. Когато информацията не може да бъде получена чрез посочените канали, Europressedienst проверява финансовите отчети на дружествата от фотоволтаичния сектор или съдейства на свободна основа с други изследователски институти с оглед получаването на данни или тяхната съпоставка. Беше проверено и потвърдено, че тези източници се използват от консултанта в обичайната му дейност. В светлината на горното беше счетено за уместно в настоящото разследване да бъдат използвани услугите на Europressedienst, а твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
(141)
По отношение на издадения от съответната компетентна служба на Комисията документ „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства“ („Най-добрите практики“) следва да се направят следните бележки. На първо място, това е документ, който не ангажира Комисията, тъй като не е приет от колегиума на нейните членове, а е само публикуван от съответната служба с цел да предостави препоръки на заинтересованите страни как да представят икономически доказателства. На второ място, най-добрите практики се отнасят до представянето на икономически анализи и данни, използвани в някои разследвания от сферата на конкуренцията в съответствие с членове 101 и 102 от ДФЕС и при сливанията. Приложимите правила, стандартите по отношение на доказателствата и правомощията за разследване, определени на Комисията при делата от областта на конкуренцията, не могат да се сравняват с разследванията в областта на търговската защита, към които се прилага изцяло различен комплекс от правила.
(142)
След оповестяването на временните заключения няколко страни оспориха използваната от консултанта методология, като изказаха твърдението, че тя не отговаря на признатите научни стандарти. Както обаче е посочено в съображение 137, методологията беше подложена на оценка, а получените съгласно нея резултати бяха съпоставени и проверени, вследствие на което бяха счетени за съответстващи на другите публикувани данни и, следователно, за надеждни в разумна степен. Някои конкретни въпроси, повдигнати от заинтересованите страни и най-вече от AFASE, бяха изяснени и информация по тях беше предоставена в преписката, която е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(143)
CCCME изказа твърдението, че методологията при агрегирането на данните не е била разяснена. Твърдението беше отхвърлено, тъй като съответната информация беше предоставена на всички заинтересовани страни в преписката, която е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(144)
След оповестяването на окончателните заключения няколко от страните изказаха отново своите притеснения във връзка с избора на консултант от страна на Комисията и относно качеството на предоставените данни. Те твърдят, че данните на консултанта могат да бъдат поръчани и закупени ad hoc, за да удовлетворят конкретно посочените искания на потенциални клиенти и поради това са евентуално необективни. Освен това CCCME изказа несъгласието си, че данните, събрани от консултанта, могат да се считат за достоверни доказателства по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като те до голяма степен се основават на допускания и оценки. Освен това се твърди, че предоставените данни не са подкрепени в достатъчна степен от доказателства, представени в преписката, и че те не са от категорично, обективно и поддаващо се на проверка естество.
(145)
По отношение на тези твърдения следва да се препрати към съображения 136-137 по-горе, в които се представя допълнителна информация относно избора на консултанта. Освен това следва да се отбележи, че Комисията е наела консултанта въз основа на информацията, която е била на разположение в онзи момент, и при пълно спазване на приложимия към процедурата Финансов регламент на Комисията. Освен това следва да се припомни, че способността на консултанта да предостави всички необходими данни навреме беше от много голямо значение, тъй като Комисията е обвързана със законоустановени срокове за публикуването на временните констатации от все още продължаващото разследване.
(146)
Що се отнася до качеството на предоставените данни и доколко те могат да се считат за достоверни доказателства в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент, както беше посочено по-горе в съображение 137, методологията на консултанта за събиране на данни беше подложена на оценка и беше установено, че качеството ѝ е задоволително. Освен това, както се посочва в същото съображение, предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с други източници и беше установено, че те са в разумна степен коректни. На последно място следва да се отбележи, че базата данни на консултанта се актуализира редовно, независимо от нуждите и исканията на клиентите. Същата база данни се използва за агрегиране и предоставяне на статистически данни в сферата на фотоволтаичната енергия на различни клиенти, поради което твърдението, че данните не са обективни, трябваше да бъде отхвърлено.
(147)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията трябва да разкрие източниците, използваната методология и дружествата, с които си е съдействал консултантът за събирането на предоставените макроикономически данни. Друга заинтересована страна настоя, че използваната от консултанта методология предполага получаване на некоректни резултати. Няколко заинтересовани страни поискаха допълнителна информация относно използваната от консултанта методология, като среден процент на отговорилите/съгласилите се да бъдат интервюирани, дял на данните, събрани чрез всеки един канал, по какъв начин са проверени данните, апроксимации/допускания при генерирането на данните, брой на дружествата, за които са използвани апроксимации, както и поне от какъв порядък е броят на служителите на консултанта.
(148)
По отношение на тези твърдения следва да се отбележи, че след оповестяването на временните мерки Комисията предостави на заинтересованите страни методологията и използваните източници за агрегирането на данните и отговори на конкретни въпроси, поставени в тази връзка от заинтересовани страни след оповестяването на временните констатации. По отношение на допълнително получените искания за информация от заинтересовани страни след оповестяването на окончателните заключения се счита, че те са обхванати от информацията, предоставена след налагането на временните мита, доколкото това позволяват ограниченията, налагани от поверителността. Освен това следва да се подчертае, че Комисията провери на място начина, по който консултантът е събрал и агрегирал данните, както и допусканията, направени с цел агрегиране на данните. Резултатите от проверката бяха задоволителни и Комисията получи увереност в коректността на направените допускания и в качеството на данните, предоставени от консултанта. Освен това страните не оспориха данните като такива.
(149)
След оповестяването на окончателните заключения друга страна поиска разяснения по отношение на броя на производителите от Съюза, обхванати от консултанта при събирането на неговите данни и припокриването между тях и приблизително 215-те производители от Съюза, известни на Комисията. В това отношение следва да се разясни, че производителите от Съюза, обхванати от консултанта, са в голямата си част същите, за които е известно, че представляват промишлеността на Съюза в настоящото разследване, както е посочено в съображение 133 по-горе.
(150)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията е провела анализа на вредата непоследователно, тъй като той е направен отделно за модулите и отделно за елементите, докато изчисленията на дъмпинговия марж и на вредата са направени като среднопретеглени стойности за модулите и елементите заедно. В това отношение следва да се отбележи, че въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят продукта, предмет на разследването като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това дъмпинговите маржове и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(151)
И на последно място, друга заинтересована страна изказа твърдението, че изчислението на стойностите на макроикономическите показатели по време на РП неправилно е базирано на проста средноаритметична стойност за 2011 и 2012 г., тъй като подобна методология не би била обективна и не би дала резултати, отразяващи реалността през РП. Следва да се разясни, че прости средноаритметични на данните са използвани само когато тенденциите през съответните периоди са били сходни. При наличие на разнопосочни тенденции методологията е била съответно адаптирана, като е била отчетена пазарната реалност. Съответната заинтересована страна не изясни до каква степен резултатите от използваната методология не биха отразявали пазарната реалност. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(152)
Въз основа на горното и поради липсата на други коментари по този въпрос заключенията в съображения 98-101 от временния регламент се потвърждават.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(153)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е трябвало да бъде оценена отделно за собственото потребление на промишлеността на Съюза и отделно за свободния пазар. Една страна изказа твърдението, че данните относно елементите, предназначени за собствено потребление на промишлеността на Съюза, е трябвало да бъдат изключени от оценката на вредата поради това, че те не са били засегнати от дъмпинговия внос.
(154)
Както се посочва в съображение 105 от временния регламент, потреблението, обемът на продажбите, производството, производственият капацитет, използването на капацитета, ръстът, инвестициите, запасите, заетостта, производителността, паричните потоци, възвращаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и равнището на дъмпинговия марж следва да се оценяват с оглед на общата дейност на промишлеността на Съюза, т.е. включително използването за собствено потребление, тъй като производството за този пазар е било засегнато в същата степен от конкуренцията на вноса от съответната държава.
(155)
Разследването показа, че производителите от Съюза, при които има вертикална интеграция, са били принудени от ценовия натиск на дъмпинговия внос да внасят дъмпингови продукти (елементи) и да спрат производството им на цена, по-висока от вносната. Освен това при разследването се установи, че свободният пазар и пазарът за собствено потребление са показвали сходни тенденции по отношение на цените, което също сочи, че са били засегнати в една и съща степен от съответния внос.
(156)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни настояха, че Комисията не е направила адекватен и мотивиран анализ на пазара на собственото потребление, нито е обяснила защо не е направен отделен анализ. Една от страните изказа твърдението, че не е предоставена информация за значението на производството на Съюза, предназначено за собствено потребление на промишлеността на Съюза. Освен това се твърди, че съображение 106 от временния регламент, в което се заключава, че цените на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза не винаги са отразявали пазарните цени, противоречи на заключенията от съображение 155, в което се посочва, че свободният пазар и пазарът за собствено потребление на промишлеността на Съюза са показвали сходни тенденции по отношение на цените.
(157)
Най-напред следва да се отбележи, че в съображение 105 от временния регламент са посочени причините, поради които е счетено, че е уместно да се работи с показатели за вредата, които се отнасят до цялата дейност на промишлеността на Съюза, включително до собственото ѝ потребление (с изключение на показателя рентабилност). В това отношение следва да се припомни, както е посочено в същото съображение, че при разследването се установи, че производството, предназначено за собствено потребление, е било засегнато в същата степен от конкуренцията на вноса от КНР, което не се оспорва от съответните заинтересовани страни. Поради това твърдението, че не са дадени обяснения защо не е направен отделен анализ, трябваше да бъде отхвърлено. Аналогично трябваше да бъде отхвърлено и твърдението, че е трябвало да бъде направен анализ на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза, тъй като то следва от горното заключение.
(158)
На второ място, въпреки че въз основа на горното значението на производството на Съюза, предназначено за собствено ползване, не е било счетено за съществен елемент, следва да се отбележи, че производството на Съюза на елементи, предназначени за собствено ползване, представлява около половината от цялото производство през РП. На последно място следва да се разясни, че фактът, че цените на пазара за собствено потребление не отразяват цените на свободния пазар не противоречи непременно на факта, че и двете категории цени са следвали едни и същи тенденции, тъй като в този случай те отново могат да бъдат на различни равнища и промените в тях могат да бъдат на по-високи или по-ниски равнища и така да показват различна картина. Въз основа на горното твърденията, отнасящи се до пазара, предназначен за собствено ползване, бяха отхвърлени.
(159)
Засегнатите страни не предоставиха информация, която да постави под съмнение констатациите относно определянето на пазара на Съюза. Въз основа на това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени, а констатациите, посочени в съображения 102-106 от временния регламент, бяха потвърдени.
3. Потребление на Съюза
(160)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до потреблението на Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 134-152, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, предоставени от консултанта, чиито услуги са използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(161)
Същата страна изказа твърдението, че потреблението на Съюза не следва да се определя чрез просто сумиране на наличния капацитет за производство на модули в Съюза, и че потреблението на модули за собствени проекти на промишлеността на Съюза следва да се извади от него. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като потреблението на модули беше определено въз основа на новоинсталираните мощности в Съюза. Такава е общоприетата практика за определяне на потреблението на модули. Потреблението на елементи беше определено въз основа на производството на модули в Съюза.
(162)
Друга страна изказа твърдението, че в описаната от консултанта методология се признава, че е трудно да се стигне до надеждни цифри за потреблението. Освен това се твърди, че данните за вноса, както и за експортните продажби на промишлеността на Съюза, са се базирали или на неподдаващи се на проверка оценки, или на непълни данни и че съпоставянето, което Комисията е направила, не е било достатъчно, за да се направи заключението, че тези данни са действително надеждни и точни.
(163)
Както вече беше посочено в съображения 136 и 137 по-горе, качеството на данните и на използваните за събирането им методологии беше проверено от Комисията по време на посещение на място, въз основа на което беше счетено, че използваните методологии са надеждни, а резултатите точни и в разумна степен надеждни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(164)
Въз основа на това и поради липсата на други коментари по отношение на потреблението на Съюза съображения 107-109 от временния регламент се потвърждават.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(165)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до обема на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 134-152, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, предоставени от консултанта, чиито услуги са използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(166)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни оспори методологията за определяне на общата стойност на вноса от КНР, като изказа твърдението, че тя е определена въз основа на трансакции на равнище CIF, без платено мито, поради което възникват съмнения дали тези трансакции действително са били предназначени за потребление в Съюза. По отношение на това твърдение следва да се изясни, че общата стойност на вноса от КНР, предоставена от консултанта, не е използвана при временните и окончателните констатации и че при разследването са определени само обеми на вноса и цени на вноса, както е видно от съображения 110-113 от временния регламент. Тъй като методологията за определяне на вносните цени не се оспорва като такава от заинтересованата страна, следва да се препрати към съответните констатации в съображения 113-117 от временния регламент и към съображения 168-176 по-долу. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(167)
Въз основа на това и поради липсата на други коментари по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР съображения 110-112 от временния регламент се потвърждават.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(168)
Един съдействащ несвързан вносител изказа твърдението, че вносните цени е следвало да бъдат определени въз основа на неговия внос в Съюза на разглеждания продукт. Данните, предоставени от този вносител по време на разследването, обаче представляват само една малка част от общия внос в Съюза и въз основа на тях не могат да се направят значими изводи относно средната вносна цена за целия внос от КНР по време на целия разглеждан период, който обхваща няколко години. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(169)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че методологията за определяне на цените не е била обяснена, по-специално как са слети и обединени данните от различните източници. Освен това се твърди, че разходите за внос е следвало да се определят на база проверената информация, събрана по време на разследването, а не на база оценки.
(170)
Счита се, че предоставената на заинтересованите страни методология е достатъчно пълна, за да позволи разбиране на начина, по който е стигнато до различните цифри. Що се отнася до разходите „за внос“, следва да се разясни, че цените на място са коригирани, за да се получат цени CIF. Направените оценки се потвърждават от данните, събрани по време на разследването.
(171)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от временния регламент. Допълнителна информация беше предоставена в рамките на двустранни срещи, доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза е гарантирана анонимност, позволяват това.
(172)
В съответствие с решението полупроводниковите пластини да бъдат изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 28-32) тези продукти бяха изключени и от изчислението на подбиването на цената. Освен това имаше и корекции в цените CIF, предоставени от заинтересованите страни. Тъй като извадката от несвързани вносители беше преразгледана поради причините, обяснени в съображение 21, при наличие и пълнота на данните бяха използвани средните разходи след вноса на новата извадка от вносители.
(173)
Ревизираното сравнение на цените беше извършено поотделно за всеки отделен вид на продукта за сделки на едно и също ниво на търговия със съответните корекции при необходимост и след приспадането на всички направени отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 19,8 % - 32,1 % за модулите, 4 % - 28,5 % за елементите 8 % - 29 % общо за разглеждания продукт.
(174)
Следва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител при елементите беше определено подбиване на цената с отрицателен знак. Изнесените количества обаче не са били значителни и поради това не могат да се считат за представителни.
(175)
Един от включените в извадката производители износители оспори източника, използван за корекцията от моноелементи към мултиелементи, без обаче да предостави доказателства в подкрепа на твърдението си. Не беше предоставена нова информация, нито нови доказателства и поради това твърдението беше отхвърлено.
(176)
Поради липсата на други коментари по отношение на цените на вноса от КНР и изчисляването на подбиването на цените съображения 113-117 от временния регламент се потвърждават в изменения си съгласно горното вид.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(177)
Някои страни поставиха под въпрос цялостната надеждност на използваните от Комисията за целите на разследването макроикономически показатели за вреда. Те изказаха твърдението, че тенденциите, установени при някои от тези показатели, се различават от тенденциите, установени по отношение на същите показатели сред включените в извадката производители от Съюза. Посочени бяха по-специално производството на Съюза, производителността, продажбите, средните разходи за труд и заетостта.
(178)
Както беше посочено в съображение 121 от временния регламент, макроикономическите показатели са използвани по отношение на всички производители в Съюза. При събирането на едни и същи данни за отделни производители от Съюза и за група производители от Съюза (т.е. включените в извадката производители от Съюза) тенденциите не са непременно идентични, тъй като например теглото на всяко едно от разглежданите дружества не се отчита при такава съпоставка. Поради това при сравнение на макроикономическите показатели за всички производители от Съюза и за включените в извадката не се стига непременно до значещи резултати и тези резултати не дават непременно възможност да се направи извода, че едните или другите данни са ненадеждни. При съпоставянето на тенденциите, следвани от макроикономическите показатели на промишлеността на Съюза, с тези, следвани от същите консолидирани показатели при включените в извадката производители от Съюза разлики се забелязват при няколко показателя, като производителност, производствен капацитет, обем на продажбите, заетост, производителност на промишлеността на Съюза между 2011 г. и РП. По всеки един от тези показатели включените в извадката производители от Съюза са се представяли по-добре от промишлеността на Съюза като цяло. Причината за това е, че по време на РП много производители от Съюза, които не са част от извадката, са спрели производството си и така са оказали отрицателно въздействие върху макроикономическия показател, изчисляван на равнището на Съюза. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(179)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че изводът, съдържащ се в съображение 153 от временния регламент, а именно, че положението на промишлеността на Съюза е показвало ясна низходяща тенденция по всички основни показатели за вредата, се основава на данни, предоставени от консултанта. В това отношение следва да се изясни, че, от една страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 4а-6в от временния регламент, се основават на данни, получени от консултанта и съпоставени, когато това е възможно, с други налични източници. От друга страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 7а-11в от временния регламент, се основават на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза, които са проверени на място от Комисията. Следва също така да се отбележи, че решаващи фактори за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, като равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза, средните продажни цени в Съюза както и изчисленията за подбиването на цената, са въз основа на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза и производители износители, които бяха проверени на място. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(180)
Поради липсата на други коментари относно цялостната методика на оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза съображения 118-123 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(181)
AFASE изказа твърдението, че обемът на производството, определен за модулите в съображение 124 от временния регламент, и производствения капацитет на промишлеността на Съюза, определен за модулите и елементите в същото съображение, са надценени, и предостави данни от други източници (т.е. EPIA, IMS и BNEF), сочещи по-малки обеми.
(182)
Обемът на производството, определен в съображение 124 от временния регламент, е въз основа на информация, обхващаща и търгувани на борсата дружества, и такива, които не се търгуват на борсата. Тенденциите, следвани от производството на Съюза и определени в съображение 124 от временния регламент, съответстват на тенденциите, следвани от потреблението на Съюза и определени в съображение 108 от временния регламент. Данните, предоставени от AFASE по отношение на обемите на производство, напротив, говорят за разлика спрямо потреблението на Съюза, определено в съображение 108 от временния регламент, и статистическите данни за потреблението на Съюза, публикувани от EPIA.
(183)
Що се отнася до производствения капацитет, разследването показа, че констатациите, съдържащи се в съображение 124 от временния регламент, включват производствения капацитет на дружествата, започнали процедури за обявяване в несъстоятелност или спрели производство по време на РП, тъй като производствените им обекти и оборудване не са били разпродадени и поради това те са били в състояние много бързо да възобновят производството си. Аналогично, както е посочено в съображение 182 по-горе, данните от съображение 124 от временния регламент включват данни от дружества, които не се търгуват на борсата.
(184)
И на последно място, както е посочено в съображение 137 по-горе, предоставените от независимия консултант данни бяха проверени и за тях беше установено, че са достатъчно точни. Въз основа на горното за данните, предоставени от AFASE въз основа на други налични източници, не беше установено, че непременно противоречат на временните констатации.
(185)
При всяко едно положение приемането на цифрите, предоставени от AFASE, не би повлияло на цялостните констатации, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда, тъй като низходящата тенденция при тези показатели, а именно производство и производствен капацитет на Съюза, би била дори още по-силно изразена.
(186)
Един съдействащ несвързан производител изказа твърдението, че производственият обем, производственият капацитет и използването на капацитета е трябвало да бъдат определени въз основа на данните само за включените в извадката производители от Съюза. Тъй като това са макроикономически показатели обаче те следва да бъдат определени на равнището на производителите от Съюза с цел да се направи пълно и значещо описание на положението на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(187)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни поиска Комисията да обясни как консултантът е изчислил годишното производство на Съюза. Друга заинтересована страна поиска Комисията да даде допълнителни обяснения относно съчетаването на различните налични данни по отношение на общия производствен капацитет на Съюза. Друга страна посочи, че общото производство на Съюза и общият производствен капацитет на Съюза е трябвало да бъдат получени от производителите от Съюза, избрани за включване в извадката, тъй като това би дало по-надежден резултат. В тази връзка страната твърди, че обществено достъпните данни са неточни поради поверителното естество на тези цифри и че всеки един изследователски център или консултант е принуден да положи анализа си на редица оценки и допускания.
(188)
Следва да се разясни, че годишното производство на Съюза е изчислено въз основа на цифрите, докладвани от производителите от Съюза на консултанта. Когато за конкретна година не е могло да бъде получено годишното производство на определен производител от Съюза, за него е направена оценка, като степента на използване на капацитета от предходната година е приложена към новия производствен капацитет за съответната година. Институциите съпоставиха цифрите, получени от консултанта, с тези, докладвани в отговорите на промишлеността на Съюза във въпросниците за установяване наличието на правен интерес, попълвани преди започването на процедурата. Двете цифри са близки.
(189)
Що се отнася до искането за предоставяне на допълнителни разяснения по отношение на обединяването на разминаващите се данни за производствения капацитет на Съюза, следва да се отбележи, че тази информация е вече предоставена в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(190)
И на последно място, производството на Съюза и производственият капацитет на Съюза са макроикономически показатели и поради това трябва да бъдат определени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(191)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за производството (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Страната твърди, че това се потвърждава от факта, че макар консултантът да е използвал много по-голям брой производители от Съюза от Комисията при разглеждането от нейна страна на наличието на правен интерес на етапа на започването на процедурата, общият обем на производството, определен от консултанта, е по-малък от този, който Комисията е определила за целите на решението кои страни имат правен интерес по отношение на процедурата. Същата страна твърди също така, че поради това информацията, отнасяща се до този показател на вредата не може да се счита за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(192)
На първо място следва да се разясни, че броят на производителите, взети предвид от консултанта, от една страна, и от Комисията, от друга, е като цяло сходен, поради което твърдението, че резултатите са непоследователни трябваше да бъде отхвърлено. Следва да се припомни също така, че данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за производството, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(193)
Поради липсата на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 124-128 от временния регламент се потвърждават.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(194)
Една от заинтересованите страни твърди, че пазарният дял на промишлеността на Съюза за модули вече е бил едва 19 % през 2009 г. и че спадът с 6 пункта през разглеждания период не може да се счита за вреда.
(195)
Намаляването на пазарния дял с 6 пункта през разглеждания период трябва да се разглежда на фона на увеличеното потребление на модули в Съюза, което за същия период е нараснало с над 200 %. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от нарасналото потребление; напротив - дори при нараснало потребление тя не е могла да увеличи обема на продажбите си и е понесла загуба на пазарен дял. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(196)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за продажбите (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Следователно те не могат да се приемат за категорични доказателства по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Както е посочено в съображение 137 по-горе, данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за продажбите, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(197)
Поради липсата на други коментари по отношение на пазарния дял и обема на продажбите на промишлеността на Съюза заключенията от съображения 129-131 от временния регламент се потвърждават.
5.2.3. Заетост и производителност
(198)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните изказа твърдението, че методологията за определяне на общата заетост в Съюза по време на разглеждания период е некоректна. Същата страна твърди, че когато конкретните равнища на заетост на даден производител от Съюза не са били известни, вместо тях е била използвана средната заетост на тези производители от Съюза, за които е имало информация. Твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като методологията за определяне на общата заетост е различна, т.е. ако данни за заетостта, осигурявана от определен производител от Съюза, липсват, за тази цифра е направена оценка въз основа на данните за същото дружество от предишни години. Както е посочено в съображение 137 по-горе, тази методология беше проверена и беше установено, че тя е разумна. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(199)
Поради липсата на коментари относно равнищата на заетост и производителност на промишлеността на Съюза съображения 132-134 от временния регламент се потвърждават.
5.2.4. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(200)
Поради липсата на коментари в това отношение, съображения 135-136 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(201)
Една от заинтересованите страни оспори констатациите, че спадът в средните продажни цени е имал опустошителен ефект за рентабилността на промишлеността на Съюза. Тя изказа твърдението, че средните разходи на промишлеността на Съюза са спаднали в същата степен, поради което спадът в цената е естествено следствие. Както е описано в съображение 138 от временния регламент обаче, при разследването се установи, че продажните цени на промишлеността на Съюза са спаднали дори повече от средните ѝ производствени разходи, поради което намалението на разходите не е отразено в рентабилността на промишлеността на Съюза. Поради това се потвърждава, че спадът в продажните цени на промишлеността е имал опустошителен ефект върху рентабилността на промишлеността на Съюза и твърденията в това отношение се отхвърлят.
(202)
Друга страна оспори заключението от съображение 138 от временния регламент, че през РП цените са били на равнища, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза, и посочи, че пазарните сили определят дали това е така или не. Същата страна се противопостави и на заключението от същото съображение, че промишлеността на Съюза не е могла да извлече ползи от намаляването на разходите поради ценовия натиск на дъмпинговия внос. В това отношение институциите отбелязват следното: „нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза“ се отнася до факта, че промишлеността на Съюза е продавала на загуба и поради това не би могла да оцелее в дългосрочен план. Въпросът дали равнището на цената дава възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза следователно е въпрос единствено за отношението между производствените разходи и цените. „Не е могла да се възползва от намаляването на разходите“ се отнася до факта, че разходите са намалявали по-бавно от цените. И двете изявления са подкрепени с доказателства в съображение 138 от временния регламент. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(203)
Поради липсата на други коментари по отношение на средните продажни цени съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Разходи за труд
(204)
Същата заинтересована страна твърди, че за разлика от посоченото в съображение 140 от временния регламент, през разглеждания период не е имало никаква инфлация и поради това общото увеличение на разходите за труд не може да се дължи на този фактор.
(205)
За разлика от твърдението на съответната заинтересована страна при разследването се установи, че по време на разглеждания период е имало инфлация и че това, че увеличението на разходите за труд, което е ограничено до модулите, може да бъде обяснено с инфлацията и увеличената производителност.
(206)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че положението на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза, е било причинено от увеличение в разходите за труд и от успореден на него спад на производителността. Най-напред обаче следва да се отбележи, че разходите за труд са останали непроменени в случая на елементите, а производителността се е увеличила и при елементите, и при модулите. Поради това увеличението на разходите за труд може да се обясни с увеличена производителност. Освен това разследването показа, че разходите за труд не представляват значителна част от себестойността на продукцията, както вече беше посочено в съображение 203 от временния регламент. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(207)
На тази база констатациите, изложени в съображения 139 и 140 от временния регламент, се потвърждават.
5.3.3. Запаси
(208)
Една от заинтересованите страни твърди, че изразено като процент от общото производството увеличението в нивата на запасите през разглеждания период е незначително и поради това не може да се разглежда като доказателство за вреда. Същата страна твърди освен това, че представянето на стойностите на запасите в съображение 141 от временния регламент е подвеждащо, тъй като за разлика от производствения обем на промишлеността на Съюза запасите са изразени в kW, а не в MW.
(209)
В тази връзка се отбелязва, че съображение 143 от временния регламент се изменя и следва да се чете като „…увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период не е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда“. Наличието на техническа грешка става ясно от предходното изречение, в което се заключава, че производителите от Съюза се опитват да разполагат с ограничени запаси, тъй като произвеждат в зависимост от подадените поръчки.
(210)
И на последно място, изразяването на запасите в kW или MW беше счетено за обстоятелство, което няма отношение към определянето на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(211)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че запасите е трябвало да бъдат определени за цялата промишленост на Съюза и че цифрите, получени само от десет производители от Съюза, не са представителни. Следва да се изясни, че запасите бяха разглеждани като микроикономически показател и поради това трябваше да бъдат определени въз основа на информация, събрана от отделни дружества, в този случай от извадката от производители от Съюза, счетени за представителни за цялата промишленост на Съюза. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(212)
Поради липсата на други коментари по отношение на запасите съображения 141-143 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвращаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(213)
След получен коментар от заинтересована страна следва да се изясни, че изявлението, че паричните потоци са следвали „тенденция към постепенно намаление“ между 2009 г. и РП от съображение 148 от временния регламент е неправилно, тъй като паричните потоци при модулите, макар да намаляват между 2009 и 2010 г., през 2011 г. се увеличават и спадат отново през РП.
(214)
Същата страна твърди, че цифрите относно инвестициите, представени в съображение 149 от временния регламент, са твърде ниски в сравнение с производствения капацитет на промишлеността на Съюза, както става ясно от съображение 124 от временния регламент. В подкрепа на това твърдение страната съобщи, че ѝ е известно, че един от производителите от Съюза е направил инвестиция в увеличение на капацитета, която е на много по-голяма стойност. Съответната страна заключава, че поради това определеният производствен капацитет на промишлеността на Съюза е бил надценен. Следва да се отбележи, че това твърдение не е подкрепено от никакви доказателства, по-специално що се отнася до инвестицията, направена от въпросния производител от Съюза. От своя страна цифрите относно инвестициите, посочени във временния регламент, се основават на действителна и проверена информация от включените в извадката производители от Съюза. Следва да се отбележи, че това твърдение се основава също така на съпоставка между съвкупните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза и на съвкупния производствен капацитет на цялата промишленост на Съюза; тази база за сравнение обаче не може да се счита за уместна, тъй като не са взети предвид съвкупните инвестиции на цялата промишленост на Съюза. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(215)
Поради липсата на други коментари относно рентабилността, паричните потоци, инвестициите и възвращаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали съображения 144-152 от временния регламент се потвърждават.
5.4. Заключения
(216)
С оглед на предходното заключенията, посочени в съображения 153-158 от временния регламент, а именно, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(217)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че при направения анализ на причинно-следствената връзка не са разграничени, разделени и количествено изразени вредоносните ефекти на дъмпинговия внос от ефектите на други известни фактори, които по същото време са нанасяли вреда на промишлеността на Съюза. Освен това се твърди, че Комисията не е направила общ анализ на известните други фактори.
(218)
В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че Комисията в съответствие с установената си практика най-напред проучи дали е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и на второ място - дали някой от известните други фактори е прекъснал причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос. При този анализ е направена оценка на ефекта от други известни фактори върху положението на промишлеността на Съюза, те са разграничени и разделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, за да се гарантира, че вредата, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Беше установено, че нито един от тях не е оказал съществен ефект - при положение че изобщо е оказал ефект - върху положението на промишлеността, който да обори факта, че констатираната съществена вреда трябва да бъде отдадена на дъмпинговия внос. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
(219)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изтъкнаха същите аргументи. В това отношение се твърди, че Комисията следва да определи изрично, чрез мотивирано и адекватно разяснение, че вредата, дължаща се на фактори, различни от дъмпинговия внос, не се приписва на него.
(220)
След като бяха разгледани всички факти при настоящото разследване се стигна до заключението, че дъмпинговият внос, взет изолирано, е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение не беше възможно да се определи количествено въздействието на другите известни фактори и поради това беше направена качествена оценка, както е посочено в съображения 164-222 от временния регламент. В заключение беше потвърдено, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от дъмпинговия внос. Беше счетено, че въздействието на други фактори върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза е било ограничено по мащаби. Следва да се отбележи, че в съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент няма изискване относно формата на анализите, които следва да бъдат проведени. Напротив, в съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент анализите трябва да се извършват така, че да бъде възможно вредоносният ефект от дъмпинговия внос да бъде отделен и разграничен от вредоносния ефект, причинен от други фактори. При разследването не бяха открити доказателства за това, че всички други известни фактори, които може да са допринесли към понесената вреда, заедно или поотделно, са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. С оглед на горния анализ беше потвърдено, че другите известни фактори не са били от такова естество, че да преобърнат констатацията, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, трябва да бъде отдадена на дъмпинговия внос. Поради тези основания аргументите бяха отхвърлени.
(221)
След оповестяването на временните заключения някои заинтересовани страни възразиха срещу констатацията от съображение 160 от временния регламент. Те заявиха отново, че пазарните условия за продукта, предмет на разследването, са различни в различните държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Освен това същите страни изказаха твърдението, че националните програми за подкрепа, слънцегреенето и цените на електроенергията (включително регулаторните такси) са различни в различните държави, като същевременно във всеки пазар са налице различни пазарни сегменти (инсталации за частни домове до 40 kW, инсталации с търговско и промишлено предназначение от 40 kW до 1 MW и пазарният сегмент на доставчиците на електроенергия с инсталации от 1 MW до 10 MW). С оглед на това те изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши поотделно за всяка държава членка, от една страна, и за сегмента на големите и на частните ползватели, от друга.
(222)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на база отделната държава членка, без обаче да посочат допълнителни аргументи или нови доказателства в това отношение.
(223)
При разследването се установи, че продажбите и вносните цени са сходни в различните части на Съюза. Поради това може да се счита, че пазарът за продукта, предмет на разследването, определено е един. При разследването не се установи също така производителите от различните държави членки или региони да са концентрирали дейността си на техния собствен пазар, нито че дъмпинговият внос е бил концентриран в една държава членка или регион. Освен това нито една от заинтересованите страни не изказа твърдението, че дъмпингът и вредата следва да бъдат анализирани по държави членки, което обаче би било необходимо условие за провеждането на отделен анализ на причинно-следствената връзка по държави членки. При разследването не бяха открити доказателства, че този подход би бил уместен, по-специално като се има предвид, че цените на разглеждания продукт в целия Съюз са били сходни. Освен това се отбелязва, че слънцегреенето може да бъде различно в различните региони на една и съща държава членка, например много по-голямо в Южна Франция в сравнение със Северна Франция, или в различните региони на една и съща държава членка да действат различни програми за подкрепа (например в Белгия), поради което въздействието на тези фактори върху търсенето да бъде различно в различните региони на една държава членка. Разликите в регулаторната уредба на различните държави членки и/или региони и разликите в условията, като слънцегреене, не са достатъчен мотив за отделен анализ на причинно-следствената връзка и, оттам, на вредата и дъмпинга. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(224)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че макар от значение да са и други фактори, националните програми за подкрепа си остават основния фактор, определящ търсенето. Същата страна оспори, че на някои места вече е било постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници, като изказа твърдението, че цените на модулите са се увеличили след РП, докато тези на електроенергията са спаднали. Тя изказа и твърдението, че във всеки случай поне в някои държави членки регулаторните, икономическите и техническите условия не дават възможност за свързване към мрежата, поради което за тези държави членки е без значение дали е постигнато изравняването на цените или не. Същата страна обаче не предостави доказателства в подкрепа на изказаните твърдения. Горните аргументи във всеки случай потвърждават, че положението по отношение на националните програми за подкрепа, както и изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници могат до известна степен да се различават в различните държави членки. Сред предоставените данни обаче нямаше данни, чието естество да показва, че е обосновано да се направи анализ поотделно за всяка държава членка.
(225)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението и предостави информация, за която счита, че показва различните пазарни условия в различните държави членки и сегменти. Предоставената информация обаче не може да се счита за показателна, тъй като представлява презентация във формат Рower point, без каквито и да било доказателства в нейна подкрепа, и поради това тя не сочи, че анализът по държави членки би бил оправдан. Поради това твърденията на тази страна бяха отхвърлени.
(226)
Въз основа на това беше направено заключението, че анализирането на причинно-следствената връзка по държави членки и/или региони и по пазарни сегменти не би отговаряло на пазарната реалност. С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията в съображения 159 и 160 от временния регламент се потвърждават.
(227)
ПКНР изказа твърдението, че Комисията е проявила непоследователност при анализа на причинно-следствената връзка, тъй като анализът на вредата е направен отделно за модулите и за елементите, докато при анализа на вредата няма разграничение между видовете на продукта. В това отношение следва да се отбележи, че въпреки че показателите за вредата действително са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят разглеждания продукт като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това анализът на причинно-следствената връзка е направен на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(228)
Една от заинтересованите страни оспори наличие на корелация в достатъчна степен между дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда. Изказано беше твърдението, че в подкрепа на тази теза са, от една страна, фактът, че от 2009 г. до 2010 г. маржът на печалба на промишлеността на Съюза за елементи значително се е увеличил (от производство на загуба на 12 % печалба), докато китайският внос е бил с 36 % по-евтин от цените на промишлеността на Съюза и е увеличил пазарния си дял през същия период. От друга страна, между 2010 г. и 2011 г. китайският внос е увеличил пазарния си дял само с 6 пункта, въпреки че през същия период потреблението е нараснало много повече, а промишлеността на Съюза е регистрирала загуба от 36 %. Същата страна твърди също така, че що се отнася до РП, вносът на елементи от други трети държави е бил на едно и също ценово равнище с китайския внос, но е придобил по-голям пазарен дял, отговарящ на загубения от промишлеността на Съюза пазарен дял.
(229)
При разследването се установи, че през разглеждания период китайският пазарен дял се е увеличавал трайно за всички видове на продукта (17 процентни пункта при модулите, 17 процентни пункта при елементите). Дъмпинговият внос от КНР се е увеличил с над 300 % при модулите и с 482 % при елементите. Същевременно е налице значителен и траен спад в цените на китайския внос (64 % при модулите и 42 % при елементите през разглеждания период), като през РП те подбиват значително цените на промишлеността на Съюза. Успоредно на това промишлеността на Съюза е губела пазарен дял през разглеждания период и, както е описано в съображения 153 и 154 от временния регламент, всички основни показатели на вредата са показвали низходяща тенденция. Поради това се потвърждава, че е налице ясно съвпадение във времето между увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(230)
Както е посочено в съображения 161 и 162 от временния регламент, тази корелация по отношение на времето е установена за всички видове на продукта поотделно. Освен това анализът на въздействието, което вносът оказва върху маржа на печалба на промишлеността на Съюза поотделно за всяка година от разглеждания период, не води до значещи резултати, тъй като не е необходимо наличието на дъмпинг и съществена вреда, както и на причинно-следствена връзка между тях да се установява за всяка година поотделно. Корелацията между дъмпинговия внос и съществената вреда е доказана в достатъчна степен при анализа на процесите през целия разглеждан период.
(231)
Следва да се отбележи също така, че рентабилността на промишлеността на Съюза е един от факторите, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент, който трябва да бъде проучен, когато се разглежда въздействието на дъмпинговия внос върху положението на промишлеността на Съюза. Сам по себе си фактът, че промишлеността на Съюза е била рентабилна в една конкретна година не означава непременно, че тя не е понесла съществена вреда. Освен това не е необходимо загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза да отговаря точно на увеличението в пазарния дял на дъмпинговия внос, за да се установи наличието на причинно-следствена връзка между вредата и дъмпинговия внос. И на последно място, други фактори (напр. внос от други трети държави или развитие на потреблението), които евентуално могат да имат отражение върху положението на понасяне на вреда, в което се намира промишлеността на Съюза, бяха разгледани отделно и по тях бяха направени констатации в съображения 164-224 от временния регламент.
(232)
Съвпадането във времето на нарасналия дъмпингов внос в значителни количества, подбиващ цените на промишлеността на Съюза, и на все по-нестабилното положение на промишлеността на Съюза е ясен показател за наличието на причинно-следствена връзка в настоящия случай, както е установено в съображения 161-163 от временния регламент. Поради това твърденията, че липсва каквато и да било корелация между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха отхвърлени.
(233)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна продължи да оспорва анализа на причинно-следствената връзка, тъй като рентабилността на промишлеността на Съюза не е била анализирана специално във връзка с определени години (по-конкретно 2010 г.), а за целия разглеждан период.
(234)
В тази връзка следва да се отбележи, че по отношение на причинно-следствената връзка не може да се достигне до валидни заключения, ако се отдели една конкретна година от разглеждания период, като същевременно не се обърне внимание на развитието на промишлеността през целия разглеждан период и връзката между него и развитието на дъмпинговия внос. Подобен анализ може да доведе само до една частична картина и от него не могат да се извлекат стабилни изводи. През 2010 г. рентабилността, която води след себе си други финансови показатели на промишлеността на Съюза, например, е висока поради особено големия скок в потреблението на Съюза, подтиквано от щедри схеми за подпомагане, което дава възможност на промишлеността на Съюза да подобри в най-голяма степен продажбите си през същата година, но само временно и във всички случаи не по начин, който е устойчив за този вид промишленост. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(235)
Поради отсъствието на други коментари относно влиянието на дъмпинговия внос констатациите от съображения 159-163 от временния регламент се потвърждават.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(236)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни направиха коментари по отношение на констатациите във връзка с вноса от трети държави и отново ги припомниха след оповестяването на окончателните заключения. Тези страни обаче не разкриха нова информация и доказателства, които евентуално биха променили настоящите временни констатации.
(237)
Страните подчертаха по-специално обема на вноса на елементи от Тайван. Абсолютният обем на вноса на разглеждания продукт от Тайван (1 132 MW) обаче представлява едва много малък дял (под 5 %) от общото потребление в Съюза (21 559 MW) и в сравнение с вноса от КНР (15 005 MW). Поради това приносът на вноса от Тайван към вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е незначителен, ако такъв изобщо има, и той не прекъсва причинно-следствената връзка в случая.
(238)
Поради отсъствието на други коментари относно вноса от трети държави констатациите от съображения 164-167 от временния регламент се потвърждават.
3.2. Развитие на потреблението на Съюза
(239)
Една от заинтересованите страни твърди, че Комисията не е анализирала въздействието, което оказва развитието на потреблението. В това отношение се твърди, че вносът от КНР не е удовлетворил изцяло увеличеното потребление и че въпреки че при модулите промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял между 2009 и 2010 г., през същия период тя е повишила рентабилността си. Освен това се твърди, че през 2009 г., когато вносът на елементи от КНР е имал само 8-процентен пазарен дял, промишлеността на Съюза от своя страна пак е регистрирала 8-процентна загуба.
(240)
Както е посочено в съображение 168 от временния регламент, въпреки спада на потреблението в Съюза през РП, през разглеждания период дъмпинговият внос от КНР или е запазил пазарния си дял (при модулите), или го е увеличил (при елементите) за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това не може да се направи заключението, че спадът в потреблението е бил от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Освен това при разследването се установи, че тъй като капацитетът на промишлеността на Съюза при всички положения е бил много по-малък от нивото на потребление, намаляващото през РП потребление не би могло да окаже влияние върху положението на понасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(241)
Друга заинтересована страна оспори твърдението, че в Съюза ще продължи да съществува търсене, дори ако липсват национални програми за подкрепа. Същата страна изказа твърдението, че има корелация между търсенето и програмите за подкрепа и че ако не съществуват подобни програми проектите във фотоволтаичния сектор вече не биха били печеливши, поради което търсенето на соларни панели също ще изчезне.
(242)
Както е посочено в съображение 169 от временния регламент, по време на разследването бяха получени индикации, че дори да не съществуваха програми за подкрепа, търсене в Съюза би имало и то би продължало да съществува. Съответната страна не предостави каквито и да било доказателства, които да поставят под съмнение тези констатации. С оглед на липсата на нова информация в това отношение констатациите, съдържащи се в съображение 169 от временния регламент, се потвърждават, а направеното във връзка с тях твърдение се отхвърля.
(243)
След оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че фактът, че капацитетът на промишлеността на Съюза при всички положения не е удовлетворявал търсенето в Съюза не е от значение, тъй като обемът на продажбите на модули на промишлеността на Съюза е спаднал в съответствие със спада в потреблението; ПКНР изтъкна отново, че спадът в потреблението между 2011 г. и ПР е причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки че потреблението в Съюза определено е спаднало между 2011 г. и РП и обемът на продажбите на модули е спаднал по подобен начин, тези факти трябва да се разглеждат във връзка с развитието на китайските дъмпингови цени, които значително подбиват цените на промишлеността на Съюза и така я принуждават да продава на загуба. В това отношение се припомня, че, както е посочено в съображение 111 от временния регламент, дъмпинговият внос от КНР или е запазил пазарния си дял (модули), или го е увеличил (елементи) при намаляващо потребление. Същевременно китайските вносни цени са спаднали значително и в значителна степен са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(244)
Поради липсата на други коментари по отношение на развитието на потреблението в Съюза констатациите от съображения 168 и 169 от временния регламент се потвърждават.
3.3. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(245)
След оповестяването на временните заключения няколко страни отново посочиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от въвеждането на преференциални цени (ПЦ). Същите страни твърдят, че въвеждането на ПЦ е оказало върху цените силен натиск в посока тяхното понижаване, а оттам и върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че е разгледано само въздействието, което въвеждането на ПЦ е оказало върху търсенето, докато е трябвало да бъде анализиран и ефектът върху цените. В същата връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че повечето от държавите членки са направили големи съкращения още през 2010 г. и така са оказали върху цените на модулите натиск в посока тяхното понижаване.
(246)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че държавите членки са направили съкращенията в ПЦ в различни моменти от време и с различна скорост и че представянето на обща за целия Съюз картина е твърде трудно. Независимо от момента, в който ПЦ са достигнали много ниски равнища, значителното понижение в цените на промишлеността на Съюза и в нейната рентабилност през разглеждания период не може да се обясни единствено или предимно с намалението на ПЦ. На първо място, въз основа на информацията, събрана за Германия и Италия, които заедно представляват около 75 % от пазара в Съюза през 2011 г., спадът в средните продажни цени е по-силно изразен от спада в ставките на ПЦ през РП. На второ място, събраните доказателства сочат, че при някои държави, като Италия, дори при много щедри ставки на ПЦ, промишлеността на Съюза е била принудена да свали чувствително цените си. На последно място, по време на РП, производителите от Съюза са били принудени да продават на цени под себестойността на продукцията, което произтича предимно от това, че китайските производители износители са държали 80 % от пазара на Съюза и следователно са имали възможност да влияят на механизма за определяне на цените.
(247)
При разследването беше установено също така, че поради по-високите ставки на ПЦ и поради спада в цените на модулите в Съюза до 2011 г. инвестициите в слънчева енергия са били изключително привлекателни, тъй като инвеститорите са постигали много висока възвращаемост. Това е довело до по-голям брой инвестиции и, следователно, до по-голямо търсене на соларни панели. Като следствие от увеличеното търсене общият обем заплатени ПЦ се е увеличил значително и повечето държави членки са ревизирали съществуващите схеми за ПЦ в посока надолу с цел да избегнат, inter alia, увеличение на себестойността на електроенергията. Това показва, че съкращаването на ПЦ може също така да е било следствие от спада в цените, а не обратното.
(248)
След оповестяването на окончателните заключения една заинтересована страна изказа твърдението, че е налице противоречие между съображение 246 по-горе, в което се посочва, че е трудно да се направи оценка на търсенето в Съюза като цяло, и съображение 223 по-горе, в което се посочва, че анализът на причинно-следствената връзка по държави членки не би довел до значещи резултати. В това отношение следва да се изясни, че при оценката, направена в съображение 246 по-горе, се говори за това, че е трудно да се очертае обща картина на развитието на ПЦ за целия Съюза, а не на търсенето в Съюза, както твърди заинтересованата страна. Следователно между двете съображения противоречие не съществува и поради това твърдението се отхвърля.
(249)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че дори при условия на високи ПЦ цената на модулите може да спадне значително поради технологичното развитие, икономиите от мащаба, намаляването на себестойността и увеличаващия се в глобален план производствен капацитет. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че събраните доказателства сочат, че италианските производители са били принудени да свалят цените си под себестойността на продукцията дори при наличието на високи ПЦ. Въпреки че посочените по-горе фактори може определено да са имали въздействие върху средните разходи, те не могат да обяснят защо производителите от Съюза е трябвало да свалят цените си под себестойността на продукцията. Поради това се стигна до заключението, че причината за спада на цените е бил предимно дъмпинговият внос от КНР, който е свалил цените до равнища, които не могат да бъдат поддържани; поради това твърдението беше отхвърлено.
(250)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че заключението, направено в съображение 247 по-горе, че съкращаването на ПЦ може също да е било следствие от понижаващите се цени, а не обратното, но не предостави доказателства в негова подкрепа.
(251)
Следва да се отбележи, че заключенията, посочени в съображение 247 по-горе, се основават на информация, налична по време на разследването, а описаният сценарий беше счетен за разумен с оглед на обстоятелствата на конкретния пазар. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(252)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново посочи, че не е съгласна със заключението, че ценовият натиск в посока надолу, оказван върху производителите от Съюза, е идвал предимно от дъмпинговия внос и изказа твърдението, че, напротив, съкращаването на ПЦ е принудило производителите от Съюза да намалят цените си. Същата страна отново настоя, че при ограничаването на ПЦ цените на фотоволтаичните системи са спаднали успоредно със спада в ПЦ, така че разходите за дружествата, разработващи проекти, не се увеличават, което в крайна сметка е довело до ценовия натиск върху производителите от Съюза.
(253)
Тъй като не бяха представени категорични доказателства в подкрепа на тези твърдения, Комисията поддържа анализа си и заключенията си, както е посочено в съображения 246 и 247 по-горе.
(254)
Същата страна твърди, че движещо за пазарите е развитието на ПЦ, и предостави информация, показваща броя на ФВ инсталациите през 2012 и 2013 г. в Обединеното кралство. Информацията, предоставена от тази страна, е публикация на правителството на Обединеното кралство въз основа на седмичните регистрации в централния регистър на ПЦ в страната (CFR). Следва да се отбележи, че тази информация се отнася предимно до период извън ПР и касае само една държава членка, докато настоящото разследване е насочено към положението на пазара на Съюза като цяло. Във всеки случай не се оспорва, че равнищата на ПЦ оказват влияние върху търсенето, тъй като рентабилността на инвестицията в места с по-малка слънчева радиация зависи от равнището на ПЦ. За да покажат обаче, че равнището, на което са определени ПЦ през РП, е причинило вреда, заинтересованите страни би трябвало да докажат, че увеличението на цената на производителите от Съюза до равнището, при което те не понасят вреда, би означавало, че производителите от Съюза не биха били в състояние да продават разглеждания продукт, тъй като инвестициите във ФВ системи не биха били жизнеспособни при такива ценови равнища. Такива доказателства не бяха представени. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(255)
Поради това твърдението, че редуцирането на ПЦ е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(256)
След оповестяването на временните заключения една от страните отново настоя, че развитието на ПЦ е направило възможностите за инвестиции в соларни инсталации непривлекателни за инвеститорите и така е ограничило търсенето на продукта. Друга страна изказа твърдението, че констатациите, представени в съображение 173 от временния регламент, че в Испания продължават да се правят инвестиции въпреки спирането на схемата за ПЦ, са некоректни.
(257)
Въздействието на ПЦ върху търсенето е засегнато в съображение 173 от временния регламент. Тъй като в това отношение не бяха представени нови аргументи, горното твърдение, че търсенето е спаднало в следствие на развитието на ПЦ, беше отхвърлено. Що се отнася до инвестициите в Испания, следва да се изясни, че констатациите от съображение 177 от временния регламент се базират на информация, получена в хода на разследването и проверена на място. Тъй като съответната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в това отношение, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(258)
След оповестяването на временните заключения няколко страни изказаха твърдението, че в условията на ниски ставки на ПЦ, инвестициите във фотоволтаични проекти са били икономически жизнеспособни само когато са били реализирани с най-евтините соларни панели, внасяни от КНР. Поради това се твърди, че съкращенията в ПЦ са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза. Друга страна изказа твърдението, че равнището, на което са заложени ставките на ПЦ, оказва въздействие върху механизма за определяне на цените на модулите.
(259)
Следва да се отбележи, че разходите за един модул, при които даден проект продължава да бъде икономически жизнеспособен, са различни за различните държави членки и региони в зависимост от многобройни фактори, като ПЦ, други регулаторни стимули, слънцегреене, цени на електроенергията от конвенционални източници и др.
(260)
Освен това при разследването се установи, че в момента инсталациите зависят във все по-малка степен от ПЦ, тъй като изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници твърде вероятно вече е постигнато за определени видове инсталации в някои региони на Европа, като голяма част от Италия, Испания, Португалия, Южна Франция и Гърция.
(261)
Въз основа на горните съображения изказаните в това отношение твърдения бяха отхвърлени.
(262)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията не е разследвала дали промишлеността на Съюза не е съумяла да прогнозира, че схемите за държавна подкрепа ще бъдат ограничени или прекъснати без предупреждение. Не бяха представени аргументи в подкрепа на това твърдение. Следва да се отбележи обаче, че съдейки от събраните доказателства, няма данни, които да сочат, че промишлеността на Съюза е реагирала неадекватно на пазарните сигнали (т.е. развитието на търсенето) и на другата налична информация (т.е. за ограничаването на схемите за подкрепа). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(263)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че съкращаването на ПЦ е станало причина за спада в продажбите на промишлеността на Съюза, тъй като инвестициите са били жизнеспособни само при достъпните цени на китайския продукт. Събраните доказателства всъщност сочат само слабо понижение в продажбите на промишлеността на Съюза през РП, за разлика от понижението, което би било очаквано, ако фотоволтаичните проекти са били осъществими само с китайски модули. Същевременно продажбите на модули на промишлеността на Съюза са се увеличавали до 2011 г., след което слабо са се понижили през РП, като са следвали една и съща тенденция с потреблението. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(264)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че констатациите, представени в съображения 174 и 175 от временния регламент, че промените в ПЦ не са прекъснали причинно-следствената връзка, нямат нито фактическа, нито правна основа и са в противоречие с член 3, параграф 7 от основния регламент, защото Комисията не е направила оценка на равнището на вредата, причинена от ограничаването на ПЦ, и защото е счела, че значителният спад в цената на промишлеността на Съюза е следствие единствено от дъмпинговия китайски внос. Същата страна твърди, че спадът в цената на модулите, елементите и полупроводниковите пластини е глобално явление и не се дължи на натиск от страна на китайския внос.
(265)
По отношение на твърдението, че Комисията не е направила оценка на нивото на вредата, причинена от съкращенията на ПЦ, следва да се посочат съображения 174, 175 и 182 от временния регламент и съображения 245-263 по-горе, в които Комисията прави заключението, че нито спадът в търсенето, нито въздействието на ПЦ върху цените на промишлеността на Съюза са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР, независимо дали те са евентуално причинени от съкращенията в ПЦ и - в случай че са - до каква степен. Поради това твърдението, че констатациите на Комисията не почиват на фактическа основа, беше отхвърлено. Що се отнася до твърдението, че спадът в цената на модулите и елементите е глобално явление, следва да се посочат съображения 164-167 от временния регламент, в които се прави оценка на обема и цените на вноса в Съюза от държави, различни от КНР. Въпреки че несъмнено е съществувала глобална низходяща тенденция при цените на модулите и елементите, цените на дъмпинговия внос от КНР са влошили тази низходяща тенденция и са я довели да равнището на загубата. Въз основа на горното твърдението беше отхвърлено.
3.4. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(266)
Поради липсата на други коментари по отношение на схемите за финансова помощ за промишлеността на Съюза констатациите от съображения 184 и 185 от временния регламент се потвърждават.
3.5. Свръхкапацитет
(267)
Една от заинтересованите страни настоя, че свръхкапацитетът на световния и на европейския пазар, а не вносът от КНР, е причинил съществената вреда. В тази връзка беше изказано твърдението, че промишлеността на Съюза е увеличила прекомерно капацитета си, както личи от ниската степен на неговото използване, и поради това сама си е причинила евентуално понесената вреда. Въздействието на свръхкапацитета в Съюза и в световен мащаб, визирано от това твърдение, вече беше засегнато в съображения 185-190 от временния регламент, поради което и с оглед на липсата на нови елементи твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(268)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че свръхкапацитетът е довел до рационализиране на цените. В това отношение следва да се отбележи, че, от една страна, свръхкапацитетът е довел на практика до надпревара за все по-ниски цени и до потискане на цените на промишлеността на Съюза, което като цяло е било по-голямо от намалението на производствените разходи. От друга страна, като е посочено в съображение 186 от временния регламент, увеличаването на капацитета от страна на промишлеността на Съюза е следвало развитието на пазара и беше счетено за адекватна реакция. Освен това увеличението на производствения капацитет при елементите е на по-ниско равнище, отколкото при модулите. Тъй като съответната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в това отношение, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(269)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на фокусираността ѝ само върху специализирани инвестиции и на неспособността ѝ да направи нужните инвестиции в разширяване на капацитета и намаляване на разходите. Това твърдение също не се потвърди от констатациите на разследването, които сочат, че промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет и ефективността си през разглеждания период (съображения 124 и 187 от временния регламент). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(270)
Една от заинтересованите страни изказа също така твърдението, че промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет, въпреки че степента на използване на капацитета вече е била ниска и това е довело до самопричиняване на вреда. Твърдението се базира на сравнение между тенденцията, следвана от инвестициите на включените в извадката производители от Съюза и тенденцията в използването на капацитета за цялата промишленост на Съюза, но тази база за сравнение е неуместна. Освен това при разследването се установи, че промишлеността на Съюза не е увеличила производствения си капацитет в мащаб, който да надхвърля промяната в търсенето в Съюза, поради което твърдението беше отхвърлено.
(271)
Освен това събраните доказателства сочат, че чрез инвестиции в ново оборудване промишлеността на Съюза е могла да намали производствените си разходи и да стане по-конкурентна като себестойност. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(272)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че заключенията от съображение 189 от временния регламент противоречат на констатациите от съображения 124 и 186 от временния регламент, без обаче да даде други обяснения, уточняващи естеството или степента на твърдяното противоречие. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(273)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни оспориха, че разширяването на капацитета на промишлеността на Съюза е било разумно и в съответствие с развитието на пазара, и по-специално с развитието на потреблението в Съюза. Що се отнася до модулите обаче, производственият капацитет се е увеличил със 106 %, докато потреблението в Съюза се е увеличило с 221 % за разглеждания период, т.е. повече от два пъти. Аналогично по отношение на елементите, производственият капацитет се е увеличил с 39 %, докато потреблението в Съюза се е увеличило с 87 % за разглеждания период. Това показва, че увеличението на капацитета е било значително по-малко от увеличението на потреблението и поради това не може да се счита за неразумно, като се има предвид, че в Съюза никога не е имало свръхкапацитет. Освен това анализът доколко разумно е увеличението на капацитета не следва да се основава на анализ по години, а трябва да отчита тенденцията през целия разглеждан период. Новоизграденият капацитет обикновено влиза в пълна експлоатация едва след известен период от време след реализирането на инвестицията и изолираният анализ в рамките на една година може да доведе до изкривяване на картината. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(274)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на свръхкапацитета на промишлеността на Съюза заключенията от съображения 185-190 от временния регламент се потвърждават.
3.6. Въздействие на цените на суровините
(275)
Част от заинтересованите страни настояха, че промишлеността на Съюза или най-малкото част от нея не е могла да се възползва от понижаващите се цени на полисилиция по време на РП, поради наличието на дългосрочни договори за доставка на суровината. По отношение на констатациите от съображение 193 от временния регламент, в който се посочва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да предговори дългосрочните си договори с доставчиците (включително производителите на полупроводникови пластини) и поради това е могла да се възползва от по-ниските цени, съответните страни изказаха твърдението, че предоговарянето или прекратяването на дългосрочните договори за полисилиций и/или полупроводникови пластини води до задействането на санкции. В подкрепа на това твърдение страните представиха статии от пресата, в които се съобщава, че някои производители от Съюза са изправени пред опасността от съдебни дела или че са прекратили договорите си. Част от страните представиха информация, която считат, че потвърждава, че дългосрочните договори не са могли да бъдат предоговорени.
(276)
Полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини. При разследването се установи, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., когато са достигнали връхната си точка - прибл. 500$/kg, но отново са спаднали през 2009 г., като в края на 2009 г. са били 50-55 $/kg, а през 2010 и началото на 2011 г. е регистрирана само слабо изразена тенденция към покачване. Цените са спаднали значително през РП и са стигнали до 30$/kg (JRC Scientific and Policy Reports, PV Status Report 2012). Следва да се отбележи, че въздействието, което цените на полисилиция са оказали върху промишлеността на Съюза, не може да бъде повече от незначително, тъй като евентуалният ефект, който те са имали върху производствените разходи за елементите и модулите, е бил размит по-нататък по веригата на стойността. Освен това в гореспоменатите статии от пресата се говори за процеси, настъпили след РП, които не са се отразили на положението на засегнатите производители от Съюза по време на РП, поради което посочените статии не могат да бъдат взети под внимание. Въпросът беше проучен допълнително след налагането на временните мерки и вследствие на това може да бъде потвърдено, че промишлеността на Съюза определено е била в състояние да предоговори не само цените в дългосрочните си договори, но също и евентуално предвидените в тях санкции.
(277)
Една от горепосочените заинтересовани страни изказа също така твърдението, че е достатъчно само някои производители от Съюза да са били засегнати от наличието на дългосрочни договори и че положението на промишлеността на Съюза като цяло не е от значение в случая. Тя заяви, че по-високите разходи не се отразяват на всички стопански субекти непременно по един и същ начин. Това твърдение не отчита констатацията, че като цяло за промишлеността на Съюза за средните цени на полисилиция в много случаи не е установено да са по-високи от пазарните или от спот цените и поради това въпросът дали по-високите разходи са се отразили на всички или само на някои стопански субекти не беше счетен за актуален. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(278)
Друга заинтересована страна поиска Комисията да раздели, разграничи и определи количествено въздействието на всеки един фактор, който е оказал въздействие върху положението на промишлеността на Съюза; като отделно следва да се разглежда по-специално въздействието на значителния спад в цените на полисилиция. В това отношение беше изказано твърдението, че спадът в цените на полисилиция, а не ценовият натиск от страна на китайския внос, е причинил спада в продажните цени. Що се отнася до промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че средните продажни цени са спаднали много повече от спада в средните производствени разходи, върху които може да се е отразил спадът в цените на суровината. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(279)
След оповестяването на окончателните заключения част от заинтересованите страни отново настояха, че въздействието, което е оказал спадът в цените на полисилиция върху разходите на промишлеността на Съюза, не е бил ограничен по веригата на стойността, нито се е размил по протежението ѝ, както се заключава в разследването. Както вече беше посочено в съображение 276 по-горе обаче, полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини, така че за евентуалното въздействие на ценовия спад върху производствените разходи при елементите и модулите беше установено, че то се е размило по веригата на стойността. Съответните заинтересовани страни не предоставиха каквито и да било доказателства, които да поставят под съмнение тези констатации. Освен това при разследването се установи, че спадът в цените на полисилиция през разглеждания период се е отразил на средните производствени разходи при елементите и модулите на включените в извадката производители от Съюза, които са намалели в сходна степен с цените на полисилиция. Една от заинтересованите страни постави под въпрос въздействието, което са оказали санкциите, които промишлеността на Съюза е трябвало да плати поради предоговарянето на договорите за доставки. В това отношение не може да бъде изключено, че ограничен брой производители може и да са били принудени да понесат санкции за прекратяването на договори за доставка на полупроводникови пластини през разглеждания период.
Комисията обаче не откри доказателства, че тези санкции може да са оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза като цяло или че те биха били представителни за нея. Такива доказателства не бяха предоставени и от въпросната заинтересована страна. Въпреки че не може да се изключи напълно, че санкциите може да са изиграли определено отрицателно въздействие върху ограничен брой производители от Съюза, общото въздействие върху промишлеността на Съюза е в най-добрия случай незначително и, следователно, не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от цялата промишленост на Съюза. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(280)
Друга заинтересована страна твърди, че спадът в продажните цени на продукта, предмет на разследването, в Съюза се държи отчасти на спада в цените на полисилиция. В това отношение обаче следва да се отбележи, че при разследването се установи, че вносът от КНР е бил дъмпингов и в значителна степен е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Поради това спадът в цените излиза извън намаляването на производствените разходи, което може да се обясни със спада в цената на суровината. Ако спадът в цената е бил просто следствие от спада в цената на суровината, промишлеността на Съюза не би била принудена да свали продажните си цени под равнището на производствените си разходи. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(281)
Друга заинтересована страна отново посочи, че съдебното производство срещу един производител от Съюза след РП може да е оказало въздействие върху положението, в което се е намирал най-малкото той през РП. Тази страна на обясни обаче как и в каква степен подобно събитие, настъпило след РП, би могло да окаже въздействие върху положението, в което се е намирал този производител през РП. Аналогично при разследването не се установиха доказателства, сочещи наличието на подобно въздействие. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(282)
Освен това същата заинтересована страна постави под въпрос горепосочените констатации, твърдейки че не са представени доказателства. Констатациите на разследването обаче се основават на факти и достоверни доказателства, чиито неповерителни версии бяха на разположение на всички заинтересовани страни.
(283)
Поради липсата на други коментари по отношение на въздействието, оказано от цените на суровината, констатациите от съображения 191-194 от временния регламент се потвърждават.
3.7. Самопричиняване на вреда: въздействие на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, разходоефективността, вноса от страна на промишлеността на Съюза
(284)
След оповестяването на временните заключения някои заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на това, че промишлеността на Съюза не е реализирала достатъчно големи икономии от мащаба. Отново беше заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и поради това евентуално понесената от тях вреда не може да бъде приписвана на дъмпинговия внос. Друга заинтересована страна изказа твърдението, че автоматизацията на производствените процеси струва скъпо, поради което икономиите от мащаба са още по-важни с оглед намаляването на производствените разходи.
(285)
При разследването се установи, че поради дъмпинговия внос промишлеността на Съюза - дори по-големите, вертикално интегрирани производители - не е могла в пълна степен да извлече ползи от високата степен на използване на капацитета, за да постигне икономии от мащаба. Във всеки случай разследването не разкри взаимовръзка между размера, вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като тази взаимовръзка е променена от високия ценови натиск на дъмпинговия внос. Разследването показа, че ползите от икономиите от мащаба не съществуват на пазар, в който степента на използване на капацитета е ниска, което е валидно също така за китайските производители. Поради това тези аргументи бяха отхвърлени.
(286)
Освен това една от заинтересованите страни изказа твърдението, че инвеститорите и банките не биха финансирали проектите, ако производителят на модулите е твърде малък, тъй като по-големите производители предоставят по-добри гаранции и са по-подходящи за банково финансиране. Иначе казано, инвеститорите и банките не са склонни да финансират фотоволтаични проекти, в които се използват модули, произведени в Съюза. Разследването обаче показа, че евентуално съществуващите предпочитания на инвеститорите и банките за финансиране на китайски производители, които имат по-голям производствен капацитет, е следствие на нарушението на пазара на Съюза, предизвикано от дъмпинговия внос. Както е посочено по-горе в съображение 285, мащабът на производствените конвейери не е от значение, ако степента на използване на капацитета остава ниска. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(287)
Една от заинтересованите страни отново настоя, че промишлеността на Съюза е имала неблагоприятна структура на разходите в сравнение с китайските си конкуренти, тъй като те са извличали ползи от по-ниските си разходи за труд, електроенергия и от по-ниските си амортизационни разходи, като същевременно са имали най-новото оборудване. Съответната страна обаче не можа да предостави нова информация или доказателства, които да оборят констатациите, до които достигна разследването в това отношение. Отговор на твърдението, че китайските производители използват най-ново оборудване, е даден по-специално в съображение 203 от временния регламент, в което е посочено, че производителите износители от КНР не са имали никакво конкурентно предимство, по-специално защото машините и оборудването се внасят от ЕС. Поради това горните твърдения бяха отхвърлени.
(288)
Друга страна изказа твърдението, че китайските производители са имали сравнително предимство по отношение на цените на полисилиция и на икономиите от мащаба, като то е довело до по-ниска себестойност на производството. Тази страна не предостави обаче нова информация или доказателства в подкрепа на това твърдение, които да могат да оборят констатациите, посочени в съображения 195 и 196, както и в съображение 203 от временния регламент. Поради това твърденията на тази страна трябваше да бъдат отхвърлени.
(289)
Следва да се припомни, че както е посочено в съображение 203 от временния регламент и в съображение 287 по-горе, производителите износители от КНР нямат никакво сравнително предимство по отношение на суровините и оборудването, тъй като и суровините, и оборудването се внасят предимно от Съюза. Една от заинтересованите страни оспори горното, без обаче да предостави каквито и да било доказателства. Що се отнася до разходите за труд и административните разходи, включително амортизационните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за един модул през РП и за тях не може да се смята, че са изиграли съществена роля. Що се отнася до разходите за електроенергия, те са представлявали средно по-малко от 1 % от общите разходи за един модул през РП и за тях не може да се смята, че са изиграли съществена роля. Освен това твърдението, че китайските производители са използвали най-новото оборудване не беше подкрепено с доказателства.
(290)
Една от заинтересованите страни настоя освен това, че някои производители от Съюза са се снабдявали с елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Страната поиска вредата, причинена от тези трансакции, да не бъде приписвана на дъмпинговия внос. Разследването разкри обаче, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен като обем в сравнение с общото производство на Съюза; поради това отражението му - ако изобщо има такова - би било слабо изразено и за него не би могло да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(291)
Един несвързан вносител изказа твърдението,че във временния регламент не се отделя достатъчно внимание на факта, че броят на заетите лица се е увеличил през разглеждания период. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при модулите между 2009 и 2011 г. заетостта се е увеличила, а след това е спаднала през РП. При елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и е спаднала още през РП. Следва да се отбележи, че при модулите заетостта е следвала същата тенденция като производството на Съюза. Тъй като при елементите китайският износ е увеличавал пазарния си дял през целия период, промишлеността на Съюза не е могла да реализира ползи от увеличаващо се потребление, както се е очаквало. Поради това спадът в заетостта през 2011 г. и през РП отговаря на ситуация, в която дружествата или са изпаднали в несъстоятелност, или са спрели производството си на елементи.
(292)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на малкия мащаб и на липсата на икономии от мащаба. Както вече беше обяснено в съображение 285 по-горе и в съображения 195 и 196 от временния регламент, дори на глобалния пазар мащабът и, следователно, ползата от икономиите от мащаба не могат да продължат да съществуват, когато степента на използване на капацитета е като цяло ниска и когато в цял свят съществува огромен свръхкапацитет. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(293)
Освен това същата страна отново изказаха твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да постигне предимство по отношение на себестойността. Страната твърди, че това се дължи по-специално на факта, че повечето от производителите от Съюза са вертикално интегрирани. Тази страна обаче не предостави допълнителна информация в каква степен фактът, че производителите са вертикално интегрирани може да е оказал отрицателно въздействие върху структурата на тяхната себестойност. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(294)
Поради липсата на други коментари в това отношение съображения 195-206 от временния регламент се потвърждават.
3.8. Конкуренция от тънкослойните фотоволтаични продукти и други фотоволтаични технологии
(295)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни изказа отново твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията на тънкослойните фотоволтаични продукти и другите фотоволтаични технологии, тъй като те са конкурентни на продукта, предмет на разследването, особено при наземните системи и при покривните системи за търговски/индустриални обекти, които представляват значителна част от общия фотоволтаичен пазар в Съюза.
(296)
Разследването показа, че макар да са по-евтини от продукта, предмет на разследването, тънкослойните фотоволтаични продукти държат само малък дял от общия соларен пазар в Съюза, тъй като имат много по-нисък КПД и по-малка мощност от модулите от кристален силиций. Според наличната информация пазарният дял на тънкослойните продукти не е бил значителен в сравнение с общия соларен пазар в Съюза през РП. Поради това констатациите от съображение 208 от временния регламент, че макар евентуално да съществува известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тя се счита за несъществена, се потвърждават. С оглед на тези основания представените в това отношение аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(297)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че конкуренцията от страна на тънкослойните продукти вероятно е причинила съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение страната заяви, че в Германия пазарният дял на тънкослойните продукти от общия ФВ пазар е бил значителен през по-голямата част от РП и е спаднал едва в началото на 2012 г.
(298)
Разследването действително показа, че средните цени на тънкослойните продукти са били на по-ниски равнища от средните цени на продукта, предмет на разследването.
(299)
Както е посочено в съображение 296 по-горе, тънкослойните продукти имат много по-нисък КПД и по-малка изходна мощност от модулите от кристален силиций и поради това, ако изобщо съществува конкуренция с този продукти, тя не би могла да способства за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, тъй като модулите от кристален силиций са доминиращата технология на ФВ пазара на Съюза. В доклада на JRC за статуса на ФВ сектора от 2012 г. се посочва, че вследствие на спада в цените на поликристалния силиций през последните години тънкослойните продукти са изгубили пазарен дял в полза на модулите от кристален силиций.
(300)
С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията, съдържащи се в съображения 207-210 от временния регламент, се потвърждават.
3.9. Финансовата криза и нейното въздействие върху достъпа до финансиране
(301)
След оповестяването на временните заключения беше изказано твърдението, че вредоносният ефект на финансовата криза и нейното въздействие върху достъпа до финансиране следва да бъдат отделени и разграничавани и да не се приписват на дъмпинговия внос.
(302)
В това отношение следва да се посочи съображение 212 от временния регламент, в което се дискутира конкретно въздействието на финансовата криза и икономическата рецесия върху положението на промишлеността на Съюза. В това съображение е представена подробно обосновката, върху която почива констатацията, че макар да е оказала въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, финансовата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Конкретната обосновка не се оспорва от заинтересованите страни, като те не са представили и нова информация или доказателства, които да поставят под съмнение констатациите, представени в посоченото съображение. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(303)
Изказано беше също така твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на това, че тя не е успяла да намери подходящо финансиране и че Комисията трябва да разследва дали промишлеността на Съюза е поискала финансиране още докато е била печеливша. Разследването всъщност показа, че през 2010 г., когато промишлеността на Съюза е била все още печеливша, нивото на инвестициите се е увеличило при модулите и при елементите, съответно с 315 и с 10 % спрямо 2009 г. Тъй като фотоволтаичната промишленост е капиталоемка, следва да се очаква, че промишлеността на Съюза непрекъснато ще търси съответното финансиране, за да подобри разходоефективността си и да се конкурира с нелоялния дъмпингов внос. Поради това беше направено заключението, че липсата на достъп до финансиране е следствие от нарушенията, причинени от дъмпинговия внос, а не причина за тяхната поява. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(304)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че вредоносният ефект на финансовата криза следва да бъде отделен и разграничен и да не се прехвърля на дъмпинговия внос. Същата страна се позова на обществено достъпна информация, сочеща, че поне един производител от Съюза е възприел финансовата криза като основна причина за положението му на понасяне на вреда. Констатациите на настоящето разследване се основават на конкретни данни от дружествата, които излизат в значителна степен извън обхвата на обществено достъпните изявления на конкретните дружества. Поради това обществено достъпните изявления, към които се препраща, не могат да оборят констатациите от съображение 212 от временния регламент, в което се прави заключението, че въпреки че финансовата криза е имала известно отражение върху положението на промишлеността на Съюза, тя не би могла да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(305)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че следва да бъде отчетена разликата в достъпа до финансиране за промишлеността на Съюза и китайските производители износители. Същата страна изказа твърдението, че това е един от основните фактори, причинили съществената вреда на промишлеността на Съюза, а не дъмпинговият внос. Беше установено обаче, че преференциалният достъп до финансиране, който са имали редица китайски производители износители, изкривява пазара и е твърде вероятно да е една от основните причини, поради които китайските производители износители са могли да изнасят разглеждания продукт на дъмпингови цени. Поради това този фактор не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(306)
Поради липсата на други коментари по отношение на въздействието, оказано от финансовата криза, констатациите от съображения 211 и 212 от временния регламент се потвърждават.
3.10. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(307)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 213 и 215 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.11. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(308)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 215-217 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.12. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(309)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 218 и 219 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.13. Управленски решения
(310)
Част от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, визирано в съображение 220 от временния регламент, а именно, че съществената вреда, понесена от най-малко един производител в Съюза, се дължи на неправилни управленски решения. Страните предоставиха допълнителна информация под формата на статия от пресата. Предоставената информация обаче не може да бъде проверена и не може да обори констатациите на разследването, че управленските решения в съответното дружество са били нормални и предпазливи или не са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това горните твърдения бяха отхвърлени.
(311)
С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията в съображения 220 и 221 от временния регламент се потвърждават.
3.14. Други държавни политики
(312)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображение 222 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.15. Други аргументи
(313)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували по-рано във времето недостатъци и на липсата на политическа подкрепа от Европейската комисия през предходните години. Същата страна твърди също така, че освен националните схеми за подкрепа важни фактори на всеки един пазар са също така населението, БВП, потреблението на електроенергия, възможностите за финансиране и за свързване към мрежата. Тя обаче не успя да обоснове твърдението си, поради което то беше отхвърлено.
(314)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували по-рано във времето недостатъци. Твърдението обаче не беше анализирано, нито бяха представени доказателства в негова подкрепа; поради това то трябваше да бъде отхвърлено.
4. Кумулативна оценка на останалите фактори, за които е установено, че имат принос към вредата
(315)
Разследването показа, че е възможно следните други фактори да са имали принос към вредата: внос на разглеждания продукт от Тайван; спад в нивата на ПЦ; дългосрочни договори за поликристален силиций в случая на ограничен брой производители от Съюза; финансовата и икономическа криза.
(316)
Както беше показано в точки 3.1 и, съответно, 3.6 по-горе, възможният принос на вноса от Тайван и на дългосрочните договори за поликристален силиций на ограничен брой производители от Съюза е в най-добрия случай незначителен, тъй като той е бил разпределен по-нататък по веригата.
(317)
Що се отнася до финансовата и икономическа криза, разследването показа, че основната трудност пред промишлеността на Съюза при осигуряването на достъп до капитала, необходим за инвестиции, е бил дъмпинговият внос, който е попречил на промишлеността на Съюза да продава продуктите си на печалба, при положение че пазарът на Съюза е отбелязал голям растеж (2009-2011 г.).
(318)
Що се отнася до ПЦ, третите страни не успяха да докажат, че равнищата на ПЦ по време на ПР са били толкова ниски, че са попречили на производителите от Съюза да продават разглеждания продукт на цени, които не им причиняват вреда. Институциите са на мнение, че намаляването на равнищата на ПЦ може да обясни свитото търсене, тъй като инвестициите в някои райони вече не са жизнеспособни. То обаче не може да прекъсне причинно-следствената връзка, дори ако бъдат взето заедно с други фактори, за които е установено, че са допринесли за вредата, тъй като и тогава е на равнище, което, при условие че няма дъмпингов внос, би позволило на производителите от Съюза да продават продуктите си на цени, които не им причиняват вреда.
(319)
Поради това дори и да бъде оценен кумулативният ефект от четирите други фактора, които евентуално са допринесли към вредата, причинно-следствената връзка между дъмпинга и вредата не се прекъсва.
5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(320)
Всички ефекти от факторите на вредата, различни от дъмпинговия внос, бяха анализирани поотделно и заедно. Вследствие на това се стигна до заключението, че общата оценка на всички фактори, които евентуално са имали отражения върху положението на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза (т.е. внос от трети страни, ПЦ, въздействие на цените на суровината, финансова криза), не може да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по-специално като ниски цени и финансова загуба, дължаща се на проникването на разглеждания продукт под формата на евтин внос в значителни количества от КНР. Въз основа на горното временните констатации, посочени в съображения 223 и 224 от временния регламент, а именно, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(321)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че оценката на интереса на Съюза не се базира на представителен брой стопански субекти.
(322)
Комисията влезе във връзка с различни стопански субекти по следния начин.
(323)
Несвързани вносители: Както е посочено в съображение 12 от временния регламент, Комисията се свърза с всички 250 несвързани вносители, за които беше информирал жалбоподателят, и подбра временна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, която да обхване най-големия възможен представителен обем внос, който може в разумна степен да се очаква да бъде разследван за наличното време. Както е обяснено в съображения 12 и 232 от временния регламент обаче само за едно от дружествата, временно избрани за включване в извадката, след проверка се потвърди, че то действително е несвързан вносител. След публикуването на временния регламент още петнадесет несвързани вносители, изпратили първоначално формуляр за включване в извадката на етапа на започване на процедурата, но невключени в извадката, бяха поканени да продължат да съдействат на разследването. Шест от тях приеха и получиха въпросника, като пет представиха попълнен въпросник и отговорите на трима от тях бяха счетени за достатъчно изчерпателни. Окончателната извадка от несвързани вносители поради това включваше четири несвързани вносители, представляващи от 2 до 5 % от вноса на разглеждания продукт. Що се отнася до малкия процент, трябва да се има предвид, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза не се осъществява чрез несвързани вносители, както се обяснява в съображение 12 от временния регламент.
(324)
Стопански субекти, различни от несвързаните вносители (стопански субекти нагоре и надолу по веригата): както е посочено в съображение 226 от временния регламент, Комисията изпрати и конкретни въпросници до близо 150 стопански субекти, включително до тези несвързани вносители, които бяха заявили своя интерес след започването на разследването и които следователно имаха възможността да предоставят имаща отношение информация на Комисията. Под внимание в разследването бяха взети освен това не само отговорите на въпросниците, но и поддаващите се на проверка и надлежно обосновани коментари и изявления, направени от заинтересованите страни в рамките на определения срок, независимо дали съответните страни са отговорили на въпросника или не. AFASE по-специално изпрати на Комисията коментари от името на своите членове - стопански субекти от сферата на ФВ енергията, които също бяха анализирани.
(325)
С оглед на горното бяха събрани достатъчно елементи, даващи възможност за солидна оценка на интереса на Съюза. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(326)
Една от заинтересованите страни поиска от Комисията да разясни как е боравила с попълнените от вносители въпросници, за които е счела, че са подадени от стопански субекти надолу по веригата.
(327)
В отговор на това искане следва да се разясни, че 36-те отговора, посочени в съображение 241 от временния регламент, се отнасят до отговори на приложение Б към известието за започване на процедура, чиято цел е да се състави извадка от несвързани вносители, ако това е уместно.
(328)
Що се отнася до отговорите на въпросниците, представени от двамата стопански субекти, посочени в съображение 12 от временния регламент, единият от тях беше взет под внимание в съответния анализ на стопанските субекти надолу по веригата. Вторият оператор представи допълнителна информация, от която става ясно, че противно на посоченото в съображение 12 от временния регламент, той е на практика вносител на модули, но не и вносител на елементи. Независимо от това информацията, предоставена в отговора му на въпросника, не беше достатъчна, за да бъде включена в анализа на несвързаните вносители, поради факта, че предоставените отговори бяха непълни.
(329)
След налагането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения за проверка в обектите на две дружества, разработващи проекти (вж. съображение 8 по-горе). Освен това шестте отговора на специалните въпросници (вж. съображение 324) от страна на доставчици на услуги, работещи също така във фотоволтаичния сектор (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), за които първоначално беше счетено, че не са достатъчно изчерпателни (вж. съображение 241 от временния регламент) бяха анализирани и взети под внимание за целите на настоящото разследване (вж. съображения 369-371 по-долу).
(330)
В резюме за анализа на интереса на Съюза се разчиташе на следната информация:
-
отговорите на въпросника, получени от осемте включени в извадката несвързани вносители, както и отговорите на специалния въпросник, получени от осем стопански субекта нагоре по веригата и от тринадесет стопански субекта надолу по веригата (седем дружества, разработващи проекти/монтажници; шест доставчици на услуги, които работят и в сектора на ФВ енергията) от общо 150 стопански субекта, заявили интереса си след започването на процедурата и получили специалните въпросници;
-
данните, проверени по време на проверките на място в обектите на осем производители от Съюза, един несвързан вносител, двама стопански субекти нагоре по веригата, четирима стопански субекти надолу по веригата (дружества, разработващи проекти/монтажници) и едно сдружение (вж. съображение 17 от временния регламент и съображение 8 по-горе).
-
данните относно интереса на Съюза, предоставени от други заинтересовани страни, включително от сдружения, както и обществено достъпни данни относно развитието на ФВ пазара в Европа, по-специално: Глобални пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор за 2013-2017 г., изготвен от EPIA.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(331)
Част от заинтересованите страни оспориха заключението, че промишлеността на Съюза би могла да извлече ползи от налагането на евентуални мерки, като посочиха, че: i) мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си; ii) промишлеността на Съюза разполага с малки производствени съоръжения и поради това не е в състояние да задоволява търсенето за определени видове инсталации, като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации; iii) производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране; iv) налагането на мита върху елементите дефакто ще увеличи производствените разходи на производителите на модули от Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите; v) при значителен спад на китайския внос производителите от други трети държави най-вероятно ще се възползват от положението на по-малък внос от КНР.
(332)
Що се отнася до твърдението, че мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си, следва да се отбележи, че съответните страни не можаха да предоставят поддаващи се на проверка доказателства за съществуване на пряка връзка между налагането на мерките и намаляването на търсенето на фотоволтаични продукти, за което се доказа, че в течение на годините се влияе от няколко фактора.
(333)
В отговор на твърдението, че промишлеността на Съюза има малки производствени съоръжения и поради това не може да удовлетвори търсенето на определени видове инсталации като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации, следва да се отбележи, че разследването показа, че промишлеността на Съюза има капацитета да доставя и инсталациите с търговско и промишлено предназначение (от 40 kW до 1MW), и инсталациите от пазарния сегмент на доставчиците на електроенергия (от 1 MW до 10 MW). Освен това при разследването не бяха намерени доказателства, че в един и същ проект не могат да се използват продукти, доставяни от различни производители. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(334)
Аргументът, че промишлеността на Съюза не би извлякла полза от мерките, защото производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране и че инвестиционните фондове не биха приели да финансират проекти, в които се използват произведени в ЕС модули, не беше потвърден. Във всеки случай се очаква, че налагането на мерките ще възстанови равнопоставените пазарни условия, което следва да възвърне увереността на инвеститорите, включително на тези от банковия сектор, в способността на производителите от Съюза да разработват жизнеспособни проекти. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(335)
Що се отнася до твърдението, че налагането на мита върху елементите де факто ще увеличи производствените разходи на производителите от Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите, следва да се посочи, че макар че не е изключено, че вследствие налагането на митата може да настъпи известно увеличение на цените, следва да се има предвид също така, че според информация от обществено достъпни източници тенденцията при цените на модулите и елементите е низходяща. Следователно, дори ако цената на елементите евентуално се увеличи като следствие от мерките, общата низходяща тенденция в цените следва да доведе до спадане на цената на модулите. Въпросните производители могат да решат също така да се снабдяват с елементи в Съюза, а не от КНР. И на последно място, очаква се че налагането на мерките ще увеличи използването на капацитета на производителите на елементи в Съюза и така ще увеличи икономиите от мащаба, които генерират те вследствие на намалените разходи. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(336)
Аргументът, че при значително намаление на китайския внос след налагане на мерките други трети държави, а не промишлеността на Съюза, най-вероятно ще се възползват от тази ситуация, не се потвърди от разследването. При разследването не се установиха ясни индикации, че други трети държави биха насочили масирано своя износ към пазара на Съюза, по-специално като се има предвид вероятното разрастване на пазарите на други трети държави, по-специално в Азия, което прогнозират обществено достъпни източници на информация. И на последно място, липсват индикации, че дори при увеличение на вноса от други трети държави вследствие на намаляването на китайския внос, промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да се конкурира с вноса от тези трети държави.
(337)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че е нереалистично да се очаква появата на устойчива промишленост на Съюза, произвеждаща модули и елементи, тъй като няма рационален инвеститор, който би инвестирал в производителите на Съюза, които според същите заинтересовани страни страдат от неблагоприятна структура на разходите и поради това не могат да произвеждат на конкурентни цени. В хода на разследването не се потвърди, че промишлеността на Съюза страда от неблагоприятна структура на разходите, както се обяснява в съображения 202 и 203 от временния регламент. Поради това липсата на дъмпингов внос и използването на производствения капацитет в по-голяма степен следва да доведе до икономии от мащаба и да даде възможност за появата на устойчива промишленост на Съюза. С оглед на горното твърдението беше отхвърлено.
(338)
Една от страните изказа твърдението, че търсенето в Съюза се определя от развитието на ПЦ и че очакваната от инвеститорите възвращаемост на инвестициите е свързана с това развитие. По-специално се твърди, че ако цените в Съюза се повишат вследствие на митата и ПЦ не последват в съответната степен това увеличение, търсенето ще спадне и промишлеността на Съюза няма да извлече ползи от наложените мита.
(339)
В отговор на горното твърдение следва да се отбележи, че въпреки корелацията между равнището на ПЦ и търсенето на ФВ инсталации, събраните в хода на разследването доказателства сочат, че бъдещото търсене ще зависи във все по-малка степен от ПЦ и други схеми за подкрепа, тъй като е твърде вероятно при някои видове инсталации на редица места в Съюза да е постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (вж. съображение 260 по-горе). Освен това очакваната възвращаемост на инвестициите следва да се основава на справедливи пазарни цени. И най-накрая, както се посочва в съображение 335 по-горе, въпреки че не е изключено след налагането на мерките да се стигне до известно увеличение на цените, следва да се отбележи, че обществено достъпните източници на информация сочат, че общата тенденция е низходяща. Поради това твърдението се отхвърля.
(340)
Заинтересовани страни посочиха, че тъй като търсенето на соларни панели се определя от схемите за подкрепа, по-специално от ПЦ, и от равнището на цените на електроенергията за крайния потребител (които от своя страна определят изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници), ценовата еластичност на търсенето може да бъде много голяма. Въпреки констатацията, че едно значително увеличение на цените може поради естеството на пазара да доведе до значително намаляване на търсенето, която се сочи от съответните заинтересовани страни, да е вярна, твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като е много слабо вероятно увеличението на цените, произтичащо от мерките, да бъде значително и по-специално поради следните причини. На първо място, всички налични източници потвърждават, че значителният спад, регистриран в цената на разглеждания продукт през РП и от края на РП до днес, ще се запази.
На второ място, икономическият ефект от ангажимента за спазване на минимален ценови праг, който Комисията прие, се изразява в това, че китайските производители износители ще доставят разглеждания продукт на минимална вносна цена 60 c/W, което е много под цената, наблюдавана през РП, в обем, който в общи линии съответства на техния сегашен пазарен дял. При това ценово равнище е твърде слабо вероятно търсенето да намалее значително, тъй като то гарантира достатъчно търсене и при сегашното равнище на подкрепа, предоставяно от схемите за подкрепа, и при сегашните равнища на изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Освен това се очаква цената на електроенергията за крайни потребители да се увеличи, докато се очаква цената на разглеждания продукт да спадне. Формулата за индексиране на ангажимента за спазване на минимален ценови праг гарантира, че по отношение на минималната вносна цена се отчитат по-нататъшните спадове в цената на разглеждания продукт. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(341)
Няколко заинтересовани страни настояха отново на твърдението, че интересът на промишлеността на Съюза не е значителен, тъй като добавената стойност, създавана от секторите нагоре и надолу по веригата, е много по-голяма от добавената стойност, създавана от промишлеността на Съюза във веригата на стойността във фотоволтаичния сектор. Аргументът, че различните сегменти във фотоволтаичния сектор имат различна добавена стойност не се оспорва. Както е посочено в съображение 228 от временния регламент, при разследването се установи, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда, причинена от нелоялни търговски практики. Някои производители от Съюза определено вече са били принудени да затворят обектите си, като влошаването на това положение изглежда сигурно, ако не бъдат наложени мерки. Всички сегменти във фотоволтаичния сектор са тясно свързани и изчезването на производството на Съюза би било пагубно за целия фотоволтаичен сектор, като би го направило изцяло зависим от външни доставки. Поради това, а и поради причини във връзка със сигурността на доставките твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(342)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново повтори твърдението си, че по-високата добавена стойност, създавана от промишлеността нагоре и надолу по веригата в сравнение с промишлеността на Съюза, произвеждаща разглеждания продукт, е от значение при решението за налагането на антидъмпингови мита. В това отношение се потвърждава, че при оценката на интереса на Съюза институциите са преценили и положителните, и отрицателните последици, които митата евентуално могат да имат за стопанските субекти. Тъй като въздействието върху промишлеността нагоре и надолу по веригата е ограничено, мерките ще дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносния дъмпинг.
(343)
Една от заинтересованите страни оспори броя на работните места, които биха били запазени с налагането на мерките. Тя изказа твърдението, че промишлеността на Съюза дава заетост на около 6 000 души, а не на 25 000, като се посочва в съображение 229 от временния регламент.
(344)
В подкрепа на горното твърдение обаче не бяха предоставени доказателства, поради което то беше отхвърлено. Следва да се изясни, че с оглед на изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта, заетостта в промишлеността на Съюза през РП възлезе на прибл. 21 000 лица. Заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че броят на заетите в промишлеността на Съюза се е променил значително след РП.
(345)
В заключение при разследването се доказа, че поради дъмпинговия внос от КНР промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, като не е била в състояние да постигне възвращаемост на инвестицията чрез реализиране на продажби на печалба. Очаква се налагането на мерки да възстанови равнопоставените условия на търговия на пазара на Съюза и да даде възможност на промишлеността на Съюза да се конкурира на равнопоставена основа. Вероятният спад във вноса от КНР следва да даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи продажбите си в Съюза и така по-добре да използва наличния производствен капацитет в краткосрочен план. Оттам може да се стигне съответно и до икономии от мащаба. Въпреки че е възможно цените на сходния продукт да се повишат за кратък период от време поради въвеждането на мерките, общата низходяща тенденция при цените вероятно ще се запази благодарение, от една страна, на още по-големия спад в производствените разходи за продукта, предмет на разследването, и, от друга, благодарение на конкурентния натиск от производителите от трети държави, които също биха се конкурирали на пазара на Съюза.
(346)
Поради липсата на други коментари съображения 227 и 231 от временния регламент се потвърждават, с изключение на цифрата за заетостта, коментирана в съображение 344 по-горе.
3. Интерес на несвързаните вносители
(347)
След оповестяването на временния регламент несвързаният вносител, който представи отговор на въпросника преди налагането на временните мерки и който беше кандидат за оформянето на временната извадка, изказа твърдението, че заключенията по отношение на въздействието на мерките върху несвързаните вносители се основават само на отговорите от неговия въпросник, който не може да се счита за представителен.
(348)
Констатациите на временния регламент по отношение на несвързаните вносители се базират на едно дружество, тъй като, както е обяснено в съображение 232 от временния регламент, основната дейност само на един от тримата временно включени в извадката вносители се заключава в търговия с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 21, след налагането на временните мерки извадката беше разширена, беше установен контакт с повече несвързани вносители и от петте допълнително получени отговора на въпросника три бяха достатъчно изчерпателни и дадоха възможност за солидна оценка. Поради това на окончателния етап извадката от несвързани вносители беше разширена и включи четирима вносители. Като цяло през РП дейността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители във връзка с разглеждания продукт варираше между 60 и 100 % от общата им стопанска дейност. Освен това четиримата съдействащи несвързани вносители получаваха от КНР между 16 и 100 % от общия си внос на модули, като само един от тях се снабдяваше изключително от засегната държава. През РП рентабилността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители във връзка с разглеждания продукт беше средно 2,3 %.
(349)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че въздействието на митата върху несвързаните вносители е било недооценено, тъй като в краткосрочен план няма алтернативни източници за доставките, които да могат да заместят китайския внос на разглеждания продукт, ако бъдат наложени мита и че промяната на източника на доставки е трудна с оглед на факта, че основното производство е в КНР и това би предполагало значителни допълнителни разходи.
(350)
В това отношение следва да се припомни, че налагането на мерките не следва да доведе до премахване на вноса на разглеждания продукт от КНР. При разследването се установи, че възможният спад във вноса от КНР ще засегне по-специално тези вносители, които се снабдяват с продукта изключително и само от КНР, което е валидно само за един от четиримата съдействащи несвързани вносители. Що се отнася до ефекта от мерките върху финансовото състояние на несвързаните вносители, не е изключвана възможността той да бъде отрицателен, но се стигна до заключението, че в голяма степен това ще зависи от техния капацитет да променят източниците си на доставки или да прехвърлят поне част от възможното увеличение на цената на своите клиенти. За стопанските субекти, които внасят продукта и от други източници, различни от КНР, или внасят и други продукти, различни от разглеждания продукт, отрицателният ефект ще бъде още по-ограничен. Поради това Комисията счита, че макар да е вероятно да има отрицателно въздействие върху вносителите на разглеждания продукт, средностатистически то ще бъде ограничено.
(351)
Един несвързан вносител изказа твърдението, че трябва да инвестира значителен брой работни часове и средства, преди да приеме продуктите на нов доставчик. В това отношение в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше изказано твърдението, че на екипа, провеждащ проверката, са били предоставени имащи отношение доказателства по време на посещението на място относно изискването за продължително изпитване, което вносителят трябва да направи, преди да вземе решението да се снабдява от конкретен износител.
(352)
Признава се, че създаването на нови взаимоотношения между вносител и доставчик може да бъде свързано с допълнителни разходи и вложено време (напр. за изпитване на продукта). Същевременно смяната на доставчици изглежда да е нормален риск, пресметнат в професионалната дейност на вносителя, и се свързва с факта, че ФВ пазарът узрява и поради това преминава през непрестанни промени (напр. изпадане в несъстоятелност, консолидации и др.), които налагат преминаване към нови доставчици. Освен това може да се приеме, че новите видове модули, които постоянно достигат до пазара (такива, които съдържат напр. нови характеристики във връзка с ефективността) също трябва да бъдат изпитвани. В това отношение изпитването на нов продукт (дори когато той произхожда от същия доставчик) е по-скоро стандартна, а не необичайна дейност. Поради това твърдението се отхвърля.
(353)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения две страни отново настояха, че интересът на несвързаните вносители не е бил отчетен коректно. Една страна изказа твърдението, че поради липсата на неповерителна версия на отговорите на въпросниците на допълнително включилите се съдействащи вносители не е имало възможност за коректна оценка от страна на заинтересованите страни. Тя постави под въпрос оценката на Комисията по отношение на вероятността вносът в Съюза от други трети страни да се увеличи и така да се появи възможност за вносителите да сменят доставчиците си, като изказа в това отношение твърдението, че пазарите на третите държави са въз възход. Страната изказа твърдението, че подобно допускане противоречи на заключенията от съображение 336, в което се казва, че вносът от други трети държави не би бил голям. Друга страна постави под въпрос доколко Комисията е спазила принципа за недискриминация, тъй като в оценката на Комисията на производителите от Съюза е било отделено повече внимание, отколкото на останалите стопански субекти.
(354)
На първо място, следва да се потвърди, че неповерителните версии на въпросниците, получени след публикуването на временния регламент от допълнително включилите се съдействащи вносители, бяха включени в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. На второ място, няма противоречие между допускането, че вносът от други трети страни може да се увеличи като реакция на по-малкия внос от КНР и че подобно увеличение не следва да бъде голямо по обем с оглед на увеличаващото се търсене на ФВ инсталации по цял свят. Същевременно тъй като се очаква промишлеността на Съюза да си възвърне известна част от пазарния дял, държан преди това от продукти от КНР, не може да се изключи настъпването на известна загуба на възможности за бизнес за несвързаните вносители. Следва да се отбележи обаче, че се очаква общият размер на ФВ пазара да продължи да се увеличава в дългосрочен план, тъй като на все повече места има изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. На последно място, следва да се изясни, че въпреки че при всички разследвания за търговска защита положението на промишлеността на Съюза се оценява с цел да се установи дали тя е понесла значителна вреда поради дъмпинговия внос, в контекста на анализа на интереса на Съюза интересът на промишлеността на Съюза се оценява на равна нога с този на останалите стопански субекти, включително несвързаните вносители. Следва да се изясни също така, че разследването доколко промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда се подчинява по-специално на член 3, параграф 5 от основния регламент, в който са определени минималните изисквания за подобни разследвания. Интересът на Съюза се анализира едва след като се е стигнало до категорично установяване на вредоносен дъмпинг в съответствие с изискванията, определен в член 21 от основния регламент. В резултат на това беше счетено, че вероятното отрицателно въздействие на мерките върху някои вносители, по-специално върху тези, които се снабдяват изключително от КНР, не надделява над ползите от налагането на мерките за промишлеността на Съюза и средно- и дългосрочните ползи за ФВ пазара в Съюза, до които ще доведе лоялната конкуренция.
(355)
Поради липсата на други коментари и въз основа на информацията, обхващаща четиримата включени в извадката вносители, съображения 233 и 234 от временния регламент се потвърждават.
4. Интерес на стопанските субекти нагоре по веригата
(356)
След оповестяването на временните заключения няколко страни отново изказаха твърдението, че по-голямата част от вложенията във веригата на стойността във ФВ сектора идват от Съюза и че това положение на предимство може да престане да съществува, ако се наложат мита, тъй като поради митото производството в КНР на разглеждания продукт ще намалее. В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните посочи, че мерките в този случай могат да задействат други мерки, които КНР може да наложи на продукти от Съюза.
(357)
В това отношение, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, се очаква китайският внос да продължи да захранва пазара на Съюза, дори ако има наложени мита. Освен това различни обществено достъпни източници във ФВ сектора, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., посочват, че вероятното свиване на търсенето в Съюза следва да бъде само краткосрочно (през 2013 и 2014 г.), тъй като потреблението в Съюза ще се увеличи през следващите години. Освен това, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, справянето с нелоялните търговски практики вероятно ще даде възможност да се постигне устойчив растеж на ФВ пазара в Съюза в средно- и дългосрочен план, от който следва да се възползват всички стопански субекти в Съюза. И на последно място, що се отнася до твърдението за възможни ответни мерки от страна на КНР в този случай, следва да се припомни, че КНР, като всеки други член на СТО, може да прибегне до разследвания за търговска защита само ако те са мотивирани от обстоятелствата и всяко подобно разследване трябва да се подчинява на строгите правила на СТО. Комисията следи всички подобни разследвания, за да гарантира спазването на правилата на СТО. Поради това твърдението се отхвърля.
(358)
Някои страни оспориха заключението от съображение 239 от временния регламент, че свитият внос на стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата може да се компенсира от износ към други пазари, като изказаха твърдението, че митата биха ограничили в световен мащаб търсенето на продукта.
(359)
В това отношение следва да се отбележи, на първо място, че не се очаква вследствие на митата китайският внос да изчезне напълно. Освен това информацията, събрана в хода на разследването, не показва пряка връзка между развитието на вноса от КНР на пазара на Съюза и износа от КНР за други пазари. Освен това обществено достъпни източници, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., посочват, че ФВ пазарът по цял свят ще продължи да бележи ръст през следващите години. Що се отнася до китайския пазар, налице са индикации, че вътрешното потребление в КНР ще се увеличи чувствително (това се посочва например от EPIA). С оглед на горното не се очаква износът на стопанските субекти от Съюза, разположени нагоре по веригата, за КНР да намалее значително вследствие на налагането на мерките.
(360)
Следва да се отбележи също така, че свиването на търсенето в Съюза през 2013 и 2014 г., посочено в съображение 357 по-горе, може да окаже отрицателно въздействие върху стопанските субекти нагоре по веригата. То обаче не може да бъде свързано - поне що се отнася до основната му част - с митата, тъй като подобно въздействие се прогнозираше много преди налагането на временните мерки. Освен това, що се отнася до производителите от Съюза на оборудване за ФВ промишлеността, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, поради съществуващия значителен неизползван капацитет в КНР е слабо вероятно техният износ за КНР да се увеличи значително, дори и при сценария, при който китайските производители са увеличили производствените си обеми. И на последно място, информацията, събрана по време на разследването, сочи, че производителите на оборудване също могат да бъдат засегнати от китайския 12-ти петилетен план за соларната фотоволтаична промишленост, в който се предвижда до 2015 г. 80 % от производственото оборудване за елементи да се произвежда в КНР. Ако тази промяна бъде постигната в съответствие с правилата на СТО, това може допълнително да ограничи възможностите на производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(361)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че 12-тия петилетен план за развитие на соларната фотоволтаична промишленост съдържа само някои общи ръководни принципи, които не са обвързващи, тъй като прилагането на плана не е предвидено и поради това той не следва да се счита за индикация, че възможността производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар ще бъде ограничена. В това отношение следва да се отбележи, че ПКНР е включило ФВ промишлеността сред стратегическите отрасли в 12-тия петилетен план и е изготвило и специален план за соларната фотоволтаична промишленост. В този план ПКНР заявява подкрепата си за „предприятията с високи постижения“ и за „предприятията от ключово значение“, поема ангажимента да „насърчава провеждането на различни политики в подкрепа на сектора на фотоволтаичните изделия“ и „да формулира цялостното изготвяне на помощни политики в областта на промишлеността, финансите, данъчното облагане …“. Освен това, тъй като планът съдържа основни насоки, които да бъдат следвани от китайската промишленост през петгодишния период, той оказва голямо въздействие върху стопанския ландшафт, както в КНР, така и в страните, които търгуват с КНР. Като се има предвид горното, налице са ясни индикации, че свободата на избор на китайските производители на елементи и конкурентния натиск на производителите от Съюза, произвеждащи оборудване и изнасящи за китайския пазар, се ограничава от плана. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(362)
Един съдействащ производител на суровина оспори прогнозата, че други пазари ще компенсират намалялото производство на китайския пазар, с оглед на значителния въведен производствен капацитет в КНР, който не може лесно да бъде построен на друго място.
(363)
С оглед на заключенията от съображение 359 по-горе това твърдение беше отхвърлено, тъй като няма индикации за намаляло, както се твърди, производство на китайския пазар.
(364)
Една от заинтересованите страни оспори броя на заетите в сектора нагоре по веригата, цитиран в съображение 236 от временния регламент.
(365)
Следва да се изясни, че броят 4 200 заети, докладван във временния регламент, се отнася само до съдействащите стопански субекти нагоре по веригата, например производители на оборудване и доставчик на поликристален силиций, въз основа на отговорите на въпросника, а не за целия сектор.
(366)
След изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта производителите от Съюза на този продукт следва независимо от това да извлекат ползи от налагането на митата, тъй като се очаква промишлеността на Съюза да увеличи производството си на елементи и модули.
(367)
Поради липсата на други коментари съображения 235 и 240 от временния регламент се потвърждават.
5. Интерес на стопанските субекти надолу по веригата
(368)
Както е посочено в съображение 329 по-горе, след налагането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения за проверка при две дружества, разработващи проекти.
(369)
В допълнение към седемте отговора на въпросника от стопански субекти надолу по веригата, чиято дейност е пряко свързана със сходния продукт (а именно дружества, разработващи проекти, и монтажници), анализът на които представляваше базата за оценката на стопанските субекти надолу по веригата във временния регламент, допълнително бяха анализирани още шест въпросника, предоставени на ранния етап на разследването, за които първоначално беше счетено, че не са достатъчно изчерпателни (вж. съображение 241 от временния регламент), тъй като те даваха допълнителни индикации относно относителната значимост на тяхната дейност във връзка с ФВ сектора, в сравнение с дейността им като цяло.
(370)
Шестимата допълнителни стопански субекти бяха доставчици на услуги във ФВ сектора (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), т.е. стопански субекти, чиято дейност не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването. Въпреки някои недостатъци на отговорите, данните от въпросниците показаха, че дейността на тези стопански субекти във връзка с ФВ сектора е незначителна в сравнение с дейността им като цяло. По време на РП дейността им във връзка с ФВ сектора е представлявала средно едва около 5 % от общия им оборот и 8 % от общата осигурявана от тях заетост. Рентабилността е била средно около 7 %. Следва да се отбележи обаче, че данните относно рентабилността не бяха пълни, тъй като не всички стопански субекти дадоха информация по тази точка.
(371)
Въз основа на допълнителния анализ се стигна до заключението, че в светлината на представените данни е слабо вероятно евентуалното въздействие на мерките върху икономическото положение на доставчиците на услуги във ФВ сектора да бъде значително.
(372)
След оповестяването на временните и на окончателните заключения няколко страни оспориха представителността на данните за стопанските субекти надолу по веригата по отношение на оборота, рентабилността и заетостта, получени от Комисията от отговорите на седемте стопански субекти надолу по веригата. AFASE представи „проучване“, проведено сред членовете ѝ (монтажници) с цел да илюстрира, че за повечето монтажници ФВ бизнесът представлява основният им източник на доход. AFASE изказа също така твърдението, че стопанските субекти надолу по веригата, и по-специално монтажниците, за разлика от констатациите, посочени в съображение 242 от временния регламент, биха реализирали само едноцифрени маржове на печалба, които не позволяват абсорбирането на митата.
(373)
Що се отнася до представителността на данните, използвани във временния регламент, Комисията използва всички данни, предоставени от въпросните стопански субекти надолу по веригата, попълнили специалния въпросник, както и изявленията на AFASE, както е обяснено в съображение 330 по-горе.
(374)
Що се отнася до твърдението, че ФВ бизнесът представлява основен източник на доходи за монтажниците, допълнително направеният анализ на отговорите на въпросниците, дадени от седемте стопански субекти надолу по веригата (монтажници и дружества, разработващи проекти) потвърди, че дейността, пряко свързана със сходния продукт, предмет на разследването, представлява средно около 42 % от дейността им като цяло, а рентабилността е средно в размер на 11 %. Когато се имат предвид и техните дейности, които не са пряко свързани с продукта, предмет на разследването, цялостното им значение се увеличава чувствително при трима от седемте стопански субекти. Поради това съответният процент през РП би бил от около 45 до 100 %. Освен това за седемте стопански субекти (монтажници и дружества, разработващи проекти) рентабилността на ФВ дейността, включително на дейността, която не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването, би възлизала на около 9 % средно. По отношение на заетостта за седемте оператори ФВ дейността, включително дейността, която не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването, би възлизала през РП на около 660 работни местна на пълно работно време. Освен ФВ проекти и инсталации тези стопански субекти са имали дейност във връзка с инсталации за енергия от вятъра и производство на електрическо оборудване.
(375)
Счита се, че евентуалното отражение на мерките върху стопанските субекти надолу по веригата трябва да бъде оценено най-вече на база тяхната дейност, пряко свързана с продукта, предмет на разследването, която през РП е достигнала равнище на рентабилност средно 11 %. Дори обаче оценката да бъде на база ФВ дейността, която не е свързана с продукта, предмет на разследването, заключенията биха били сходни със заключението от етапа на временните заключения, тъй като общо взето различните фактори, взети под внимание, а именно рентабилността и възможността за абсорбиране на митото, не се променят значително (рентабилността спада от средно 11 на средно 9 %). В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните, в чиито обекти Комисията проведе посещение за проверка, оспори представителността на заключението относно рентабилността на монтажниците и дружествата, разработващи проекти, което според нея се базира на една-единствена трансакция. Твърдението беше отхвърлено, тъй като Комисията изчисли рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата въз основа на всички данни, представени от стопанските субекти надолу по веригата в отговорите на въпросника.
(376)
Що се отнася до проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, на първо място следва да се отбележи, че всички стопански субекти имаха възможността да заявят интереса си при започването на разследването и да отговорят на специалния въпросник, разработен за стопански субекти надолу по веригата, в който се изисква необходимата информация за оценката на отражението на митата върху тези стопански субекти. На второ място, в проучването не е посочена самоличността на монтажниците, което не дава възможност за проверка, например на относимостта и надеждността на предоставените данни. На трето място, въпреки че част от въпросите, зададени в това проучване, касаят капацитета на монтажниците да абсорбират евентуалните мита, в него не се говори за печалбата, реализирана от тях през РП, и по този начин се изпуска един важен за оценката на отражението на мерките елемент. Поради това от предоставеното проучване не могат да се направят значими изводи.
(377)
Няколко страни оспориха заключенията от съображения 247-250 от временния регламент, че работните места надолу по веригата ще понесат отрицателно въздействие в краткосрочен план и че общото въздействие ще бъде отрицателно, но само в ограничена степен с оглед на факта, че се прогнозира, че ФВ пазарът в Съюза ще се разраства в средно- до дългосрочен план. Някои страни изказаха също така твърдението, че по-специално монтажниците, които зависят от ФВ инсталациите, ще бъдат засегнати от спада в търсенето.
(378)
Евентуалната загуба на работни места вследствие налагането на митата беше допълнително анализирана. Като цяло информацията, събрана по време на разследването, потвърди, че секторът надолу по веригата е претърпял загуба на работни места вследствие на свиването на търсенето на ФВ инсталации в Съюза, което е било в размер на 5 GW между 2011 и 2012 г., както вече беше посочено в съображение 246 от временния регламент. Тази загуба на работни места не може да бъде свързана с мерките, тъй като тя отразява еволюцията на пазара. Освен това през 2013 и 2014 г. се предвижда допълнително свиване на търсенето, което най-вероятно ще доведе до загуба на още работни места във ФВ сектора. Аналогично, подобно развитие на търсенето беше прогнозирано от големите изследователски центрове като EPIA преди започването на разследването, поради което подобна загуба на работни места не може да се отдава на налагането на мерките.
(379)
Промишлеността на Съюза представи проучване от консултантската фирма PriceWaterHouseCoopers (PWC) относно възможния ефект на мерките върху работните места, свързани с ФВ сектора. Проучването на PWC се позовава на по-ранно проучване на консултантската фирма Prognos, в което се предвижда крупна загуба на работни места на ФВ пазара вследствие налагането на мерките и което е представено от AFASE преди налагането на временните мита и се дискутира в съображения 243-246 от временния регламент. В проучването на PWC се критикува проучването на Prognos, като се изтъква фактът, че общият брой на загубените работни места, прогнозиран от Prognos, надвишава общия брой на съществуващите работни места във ФВ сектора в Съюза. Що се отнася до отражението на митата на пазара на Съюза, PWC достига до изводи, противоположни на тези на Prognos, и прогнозира положително нетно въздействие върху работните места в Съюза, както и че ползите натежават над възможното отрицателно въздействие на митата (напр. върху търсенето). С оглед на липсата на нови подкрепени с доказателства твърдения относно отражението на мерките върху заетостта в сектора надолу по веригата заключенията от съображения 247-250 от временния регламент се потвърждават.
(380)
AFASE изказа твърдението, че Комисията не е разкрила източника, от който взема граница на грешката от 20 % по отношение на преките работни места във ФВ сектора, изчислени за 2011 г. и посочени в съображение 245 от временния регламент.
(381)
Въпросната граница на грешката в размер на 20 %, която може да бъде прилагана както нагоре по веригата, така и надолу по нея, пролича по време на посещението за проверка при EPIA. Тя показва трудностите при оценката на точни цифри за заетостта в сектора надолу по веригата, тъй като източниците за събиране на данни са малобройни и често пъти противоречиви.
(382)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои от страните изказаха твърдението, че в анализа на Комисията не се посочва нищо по отношение на факта, че митата единствено ще увеличат загубата на работни места, предизвикана от по-малкия брой ФВ инсталации след 2011 г. Твърди се, че подобна загуба на работни места, по-специално в сектора надолу по веригата, е тясно свързана с факта, че монтажниците на ФВ инсталации зависят от соларните инсталации. Освен това AFASE отправи критика към Комисията, че не е разгледала подобаващо проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, и друго подобно проучване, проведено от сдружение на ФВ промишлеността от Обединеното кралство - Solar Trade Association, за което AFASE счита, че разкрива същата зависимост.
(383)
Що се отнася до това, че, както се твърди, Комисията не е разгледала отражението на митата върху работните места, следва да се препрати към съображения 377 и 379 по-горе, в които се дискутират твърденията относно отражението на мерките върху работните места във ФВ сектора и в които се признава, че работните места в сектора надолу по веригата определено могат да бъдат засегнати в краткосрочен план от мерките.
(384)
Що се отнася до проучванията, проведени от AFASE и Solar Trade Association от Обединеното кралство, в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше дадена информация кои са дружествата, участвали в интервютата. Проучванията обаче продължават да показват недостатъци, тъй като някои отговори са непълни. При анализа на проучванията се установи следното. Що се отнася до проучването на AFASE, най-напред следва да се отбележи, че по-голямата част от 50-те монтажници, участвали в интервютата, са декларирали, че работят изключително за ФВ пазара. 15 от общо 50-те монтажници са декларирали, че имат и други несвързани с ФВ сектора дейности, например свързани с отоплителни и електрически инсталации и, до известна степен, с вятърни централи. При проучването от Обединеното кралство 21 от общо 31 дружества от Обединеното кралство, взели участие в интервютата, имат и дейности, различни от свързаните с ФВ сектора. Този резултат показва, че по отношение на почти половината от дружествата, разработващи проекти, и монтажниците констатацията от съображение 247 от временния регламент относно способността им да извършват други дейности, например свързани с отоплителни, електрически и ВиК инсталации и други екологосъобразни източници на енергия, е коректна. Признава се обаче, че е възможно степента, в която съществува такава способност, да е по-малка от тази, която се допуска във временния регламент. Поради това смекчаващият ефект, който тя има по отношение на загубата на работни места, може да бъде по-малък от първоначално допускания. На второ място, част от стопанските субекти, проучвани от AFASE и Solar Trade Association, използват продукти, произведени в Съюза, като част от тях предвиждат след налагането на мерките да купуват продукти, различни от китайските, с цел да избегнат увеличение на цените. Следователно се очаква тяхната зависимост от китайския внос и въздействието на мерките да намалее, тъй като те могат да имат достъп до продукти, произведени в Съюза.
На трето място, преценката на въздействието на мерките върху стопанската дейност на всички участвали в проучването субекти не дава възможност да се направят категорични заключения, тъй като оценките им са твърде разнородни. Някои дружества дори не са могли да дадат оценка на подобно отражение. На четвърто място, отговорите на въпроса относно броя на ФВ проектите, при които има риск от отменянето им в случай на налагане на мита, при проучването от Обединеното кралство варират от „не много“ до „всички проекти“. Част от стопанските субекти не са могли да дадат оценка. И на последно място, и при двете проучвания липсва въпросът относно рентабилността на интервюираните стопански субекти, който е от значение за оценката на евентуалното абсорбиране на евентуалното ценово увеличение, настъпило вследствие на митата.
(385)
Други страни изказаха твърдението, че монтажниците не могат лесно да променят дейностите си или да преминат към други екологосъобразни енергийни инсталации, поради това, че технологиите и необходимото ноу-хау са много различни. Поради това, ако бъдат наложени мита, те ще бъдат принудени да преустановят дейността си. След оповестяването на окончателните заключения това твърдение беше изтъкнато отново от една от заинтересованите страни, която посочи, че монтажниците са инвестирали значителни средства в специализацията си във ФВ сектора, например за специални обучения, което показва, че тяхната основна насоченост е към ФВ сектора и че те не биха могли лесно да преминат към други дейности.
(386)
Това твърдение не беше подкрепено в достатъчна степен с доказателства, тъй като не беше доказано какви конкретни познания ще се наложи да придобие монтажникът и доколко трудно и скъпо би било това. Независимо от това институциите признават, че монтажниците са натрупали ноу-хау, специфично за монтажа на ФВ модулите. Натрупването на това ноу-хау обаче е от сравнително неотдавна и се прибавя към основните експертни познания на монтажниците, които са в сферата на отоплителните, електрическите и ВиК инсталациите и др. До това ноу-хау се е стигнало в отговор на нелоялната практика, а именно масираният приток на дъмпингов внос от КНР. Отделно от въпроса за специалните умения на служителите на монтажниците твърдението трябва да се разглежда успоредно на анализа от съображения 378 и 382 по-горе относно заетостта в сектора надолу по веригата, която в краткосрочен план може да понесе отрицателни последици, но която благодарение на устойчивата търговия би постигнала увеличение в средно- до дългосрочен план. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(387)
Няколко страни оспориха твърдението относно способността на стопанските субекти надолу по веригата да абсорбират отчасти възможното увеличение на цената, посочено в съображение 247 от временния регламент. Твърдението не беше също така подкрепено в достатъчна степен от доказателства, което не позволи да се направи оценка до каква степен е коректно то. Както се посочва в съображение 374 по-горе, рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата, пряко свързана с разглеждания продукт, се оценява средно на около 11 %, което оставя на въпросните стопански субекти възможността да абсорбират поне отчасти увеличението в цената, ако има такова. В този контекст следва да се припомни, че както е посочено в съображение 335 по-горе, общата тенденция на цените е низходяща. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(388)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои страни отново изказаха твърдението, че съществува сериозен риск от свиване на търсенето на соларни продукти в Съюза вследствие на мерките, което според тях е аргумент срещу налагането на мерките. Една от страните изказа твърдението, че при слънчевата енергия в момента има висока ценова еластичност на търсенето и дори едно малко увеличение на цената на соларните продукти би довело до много сериозно свиване на търсенето. Според оценки, направени от същата страна, антидъмпингово мито от порядъка на 30 % може да свие допълнително търсенето с 8 GW, докато мито от 50 % би свило търсенето с 10 GW. Застъпвайки същата теза, AFASE се позова на проучване, направено от пазарен анализатор, в което също се предвижда свиване на търсенето с до 2GW през 2013 г. вследствие на мито в размер на 50 %, т.е. свиването е от много по-малък мащаб.
(389)
Въпреки че по време на разследването в допълнение към представените по-горе сценарии относно свиването на търсенето страните представиха и различни други хипотези, те не съдържаха съпоставими резултати. Въпреки че не може да бъде изключено, че митата няма да доведат до свиване на търсенето на ФВ инсталации, е трудно да се даде количествено определение на подобно отражение с оглед на различните елементи, които повлияват привлекателността на ФВ инсталациите в Съюза (вж. например съображение 258 от временния регламент). Освен това дори подобно свиване да настъпи в краткосрочен план, очаква се средно- и дългосрочните ползи от лоялната търговия да натежат над краткосрочния отрицателен ефект. И на последно място, самата AFASE признава, че оценка на пряката връзка между търсенето и митата може да се направи едва след като такива са въведени. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(390)
Поради липсата на други коментари съображения 243 и 250 от временния регламент се потвърждават. Констатациите относно шестимата доставчици на услуги, за които дейността, свързана с ФВ сектора, представлява само малка част от гамата им от дейности (вж. съображение 370 по-горе), както и разграничаването на дейността във ФВ сектора, която не е пряко свързана с разглеждания продукт, при седемте дружества разработчици/монтажници, посочени в съображение 374, не променят заключението, съдържащо се в съображение 250 от временния регламент.
6. Интерес на крайните ползватели/потребителите
(391)
След оповестяването на временните заключения някои страни отново изказаха твърдението, че митата ще увеличат цената на разглеждания продукт. Поради това ще има спад в търсенето на ФВ инсталации, тъй като те ще бъдат прекалено скъпи за потребителите и недостатъчно привлекателни за другите инвеститори.
(392)
Както вече беше посочено в съображение 335 по-горе, дори да е възможно да се стигне до временно увеличение на цените вследствие на налагането на мерките, като цяло тенденцията при цените е низходяща и това се потвърждава от няколко обществено достъпни източника. Въпреки че е трудно да се даде количествено определение на точното възможно увеличение на цената вследствие на мерките и на последвалото евентуално свиване на търсенето, следва да се припомнят няколко елемента. На първо място, продуктът, предмет на разследването, представлява до 50 % от общите разходи за една ФВ инсталация, поради което митото може да бъде абсорбирано поне отчасти. На второ място, конкуренцията на промишлеността на Съюза с производителите от трети държави, които вече присъстват на пазара на Съюза, вероятно ще задържи цените ниски. Същевременно промишлеността на Съюза следва да може да постигне по-добри финансови резултати благодарение на икономиите от мащаба, до които ще се стигне поради по-доброто използване на производствените съоръжения и по-ниската себестойност на производството. На трето място, търсенето на ФВ инсталации е във взаимовръзка не само с равнищата на цените на продукта, предмет на разследването, а и с равнищата на ПЦ. При сегашните ниски в сравнение с 2011 г. и РП равнища на търсенето се очаква, че ПЦ следва да не спаднат толкова бързо, колкото през разглеждания период и да дадат така възможност за непрестанни инвестиции във ФВ проекти. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(393)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните оспори горната логика на разсъждение. Тя изказа твърдението, че низходящата тенденция при цените не може да се поддържа след налагането на мерките. Страната припомни, че мерките представляват едно много значително увеличение на разходите, което не може да се неутрализира изцяло чрез намаляване на себестойността и/или внос от трети държави. Освен това беше посочено отново, че промишлеността на Съюза няма да може да осъществи нови инвестиции в съоръжения и машини и че стопанските субекти надолу по веригата могат да абсорбират малко, ако печалбата им е 11 %. И на последно място, няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената.
(394)
Следва да се припомни, че противно на това твърдение не се очаква увеличението на цената вследствие на мерките да може да се неутрализира изцяло; очаква се, че е възможно да се стигне до временно увеличение на цените след налагането на мерките (вж. съображение 247 от временния регламент). До подобно увеличение на цената може да се стигне поради разликата в ценовите равнища между китайските дъмпингови цени и тези на продуктите, различни от китайските. Въпреки това информацията, събрана по време на разследването, позволява да се изкаже твърдението, че евентуалното увеличение на цените може да бъде частично абсорбирано поради редица фактори с оглед на печалбата на сектора надолу по веригата, която е в размер на 11 %. И на последно място, по отношение на твърдението, че няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената, разумно е да се предположи, че ПЦ ще претърпят корекции във времето в съответствие с развитието на цените на проектите.
(395)
Една от страните изказа твърдението, че след март 2013 г. цените на модулите в Европа са се увеличили с 20 % и че от 2013 г. има много сериозен недостиг на готова продукция. Твърдението не беше подкрепено с доказателства, като в противоречие с него обществено достъпните източници потвърждават, че има относителна стабилност на цените през второто тримесечие на 2013 г. Дори ако тази информация беше вярна, тя би отразявала само факта, че след въвеждането на регистрационния режим на вноса рискът от евентуалното налагане на антидъмпингово мито е бил включен в цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(396)
Друга страна изказа твърдението, че ФВ проектите не биха осигурили на инвеститорите възвращаемост на инвестицията, ако спадът при ПЦ не е във взаимовръзка със спадащи разходи за проектите, включително цена на модулите, тъй като те представляват значителна част от разходите в един проект. В това отношение се твърди, че митата биха поставили под въпрос жизнеспособността на много ФВ проекти, ако цената им се увеличи.
(397)
Както е посочено в съображение 335 по-горе, общата тенденция в цените на елементите и модулите е низходяща. Освен това значението на ПЦ по отношение на пазара става все по-малко, тъй като в някои региони вече вероятно е постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Въз основа на тези мотиви твърдението, че цената на ФВ модулите би могла да окаже отрицателно въздействие върху ФВ проектите, включително върху въпроса за тяхната жизнеспособност, беше отхвърлено.
(398)
Една от заинтересованите страни представи вътрешен модел, с който да докаже, че жизнеспособността на много ФВ проекти е под заплаха, ако бъдат наложени мита.
(399)
Моделът не дава възможност да се даде коректно количествено изражение до каква степен привлекателността на инвестицията във ФВ инсталации (т.е. възвращаемостта) би могла да намалее, ако цените на елементите и модулите се увеличат. Независимо от това допускането, че всяко едно мито би било прехвърлено изцяло на крайните ползватели или на потребителите, което се използва в този модел, е слабо вероятно с оглед на съществуващите маржове на печалба на стопанските субекти надолу по веригата. Освен това решението за една инвестиция не се основава само на цената на модулите, а зависи също така от много други фактори, inter alia, от съществуването на обща благоприятна рамка за ФВ инсталациите в дадена държава, от равнището на подкрепа и от цента на електроенергията (за изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници). Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(400)
Поради липсата на други коментари съображения 252 и 254 от временния регламент се потвърждават.
7. Други аргументи
(401)
След оповестяването на временните заключения беше изказано отново твърдението, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на Съюза и че само КНР притежава капацитета да захранва пазара на Съюза.
(402)
Това твърдение беше дискутирано в съображение 256 от временния регламент. Дори да беше направена по-консервативна оценка относно производствения капацитет на Съюза (вж. съображение 183 по-горе), взети заедно свободният капацитет на Съюза и този на трети държави биха били достатъчни да допълнят в краткосрочен план потенциалния спад на китайския износ. В средносрочен план също е разумно да се допусне, че промишлеността на Съюза ще разшири производствения си капацитет, което ще ѝ позволи да постигне икономии от мащаба, които от своя страна ще доведат до още по-голямо намаление на цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(403)
Някои от страните отново изказаха твърдението, че налагането на митата ще затрудни достигането на целите в областта на екологосъобразната енергия, които си е поставила Комисията за 2020 г. Това твърдение вече беше дискутирано в съображения 257-259 от временния регламент и поради това, както и поради липсата на допълнителни елементи, съображения 257-259 от временния регламент се потвърждават.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(404)
С оглед на горното оценката от съображения 260 и 261 от временния регламент се потвърждава.
(405)
Следователно няма убедителни доводи срещу налагането на окончателните мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(406)
С оглед на заключенията по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да се наложат окончателни антидъмпингови мерки с цел да не се допусне нанасяне на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(407)
С цел да бъде определено равнището на мерките бяха взети предвид установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо, за да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърлят установените дъмпингови маржове.
(408)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни оспори 10-процентния марж на печалба, използван за изчисляването на равнището на отстраняване на вредата, и изказа твърдението, че това равнище е твърде високо за съответната промишленост при сегашните пазарни обстоятелства и че е използвано и за модулите, и за елементите. Следва да се отбележи, че правният стандарт по отношение на определянето на печалбата преди данъчно облагане за целите на изчисляването на равнището на отстраняване на вредата е дали подобна печалба в разумна степен може да бъде постигната от промишлеността при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпинг. В съответствие с практиката на Съда такава печалба е печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, т.е. преди увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевата печалба беше коригирана на 8 % въз основа на среднопретеглената печалба, реализирана от промишлеността на Съюза през 2009 и 2010 г. при модулите и елементите, когато същите са продавани на печалба.
(409)
След оповестяването на окончателните заключения промишлеността на Съюза изказа твърдението, че като равнище на рентабилност, което промишлеността на Съюза в разумна степен може да постигне при липсата на дъмпингов внос, следва да се използва рентабилността за 2010 г., а не тази за 2009 и 2010 г. В това отношение беше изказано твърдението, че рентабилността през 2009 г. е била недостатъчно висока и че обстоятелствата през двете години са категорично различни, като се има предвид по-специално развитието на потреблението през 2010 г., което е смекчило въздействието на дъмпинга през същата година. В това отношение следва да се отбележи, че при определянето на равнището на отстраняване на вредата не е от значение дали средният марж на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза, е бил„недостатъчен“. Както вече беше посочено в съображение 264 от временния регламент, равнището на отстраняване на вредата следва да се основава на печалбата, която в разумна степен може да бъде постигната при липсата на дъмпингов внос. Разследващите органи са възприели като своя практика да считат, че това равнище е достигнато в началото на разглеждания период. Тъй като в този случай промишлеността на Съюза е работила на загуба по отношение на продажбата на елементи в началото на разглеждания период през 2009 г., тази методология не можеше да бъде използвана и беше счетено, че е по-надеждно равнището на отстраняване на вредата да бъде определено въз основа на средния марж на печалбата от първата и втората година на разглеждания период. В това отношение беше взето предвид също така, че това че обстоятелствата през двете години са били различни, не е от значение.
(410)
Друга страна отново посочи, че за модулите и за елементите следва да бъдат определени различни целеви печалби, тъй като рентабилността на тези видове на продукта е показвала различни тенденции през разглеждания период. Въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят продукта, предмет на разследването, като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това дъмпинговите маржове и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база.
(411)
Освен това отражение върху изчислените маржове на вредата са имали разходите, които несвързани вносители от преразгледаната извадка (изменена поради причините, обяснени в съображение 21) са имали след вноса. И на последно място, корекцията на цените CIF, изключването на полупроводниковите пластини и новата целева печалба засегнаха всички маржове на понижаване на цените.
(412)
Една от страните изказа твърдението, че продажбите на включените в извадката производители от Съюза са били насочени към по-високия ценови сегмент на пазара, например сектора на жилищните сгради и малките търговски обекти, което е привлякло по-високи ПЦ и е предполагало, че продажните цени на промишлеността на Съюза следва поради това да се коригират съответно. Следва да се отбележи, че това твърдение не трябва да бъде решаващо за изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като разследването показа, че производителите от Съюза не са работили на печалба.
(413)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на равнището на отстраняване на вредата методологията, описана в съображения 263-266 от временния регламент, се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(414)
С оглед на заключенията, до които се стигна по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент, се счита, че следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от типа, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, на равнището на установения дъмпингов марж или на установения марж на вредата, като в съответствие с правилото за по-малкото мито се вземе по-ниското от двете равнища. В този случай ставката на митото следва поради това да бъде определена на установеното равнище на вредата.
(415)
Следва да се отбележи, че паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено антисубсидийно разследване. С оглед на използването на правилото за по-малкото мито и факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, се счита за уместно да бъде наложено окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на горното ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Анти-дъмпингово мито
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (18) (Приложение I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Всички други дружества
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Ставките на антидъмпинговото мито за индивидуалните дружества, посочени в настоящия регламент, са определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото за страната, приложимо към „всички други дружества“) са следователно приложими изключително към вноса на продуктите с произход от КНР и произведени от дружествата, следователно от конкретните посочени правни субекти. Вносът на разглеждания продукт от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в диспозитива на настоящия регламент със своето име и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и подлежи на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(417)
След оповестяването на заключенията ПКНР изказа твърдението, че среднопретеглената ставка на митото за дружествата, посочени в приложения I и II, е в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като се основава на среднопретеглените стойности на митата, изчислени отделно за включените в извадката производители износители на елементи и модули. Тази оценка обаче е некоректна. За включените в извадката производители износители е изчислена единна ставка на митото за целия техен износ на разглеждания продукт, като по-голямата част от производителите износители действително изнасят елементи и модули. Оценката, че митата са отделно изчислени за производителите износители на елементи и модули поради това е некоректна и твърдението следователно не може да бъде прието.
(418)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на съответните мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени съответните условия, може да бъде започнато разследване във връзка със заобикалянето на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(419)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след учредяването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(420)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложения I и II към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(421)
Мерките се налагат, за да се позволи на производителите в Съюза да се възстановят от причиняващия вреда ефект на дъмпинга. Доколкото би съществувало някакво начално неравновесие между потенциалните ползи за производителите в Съюза и разходите за потребителите и другите стопански субекти в Съюза, това неравновесие би могло да бъде неутрализирано с увеличаване и/или подновяване на производството в Съюза.
(422)
Предвижданият сценарий за увеличено производство в Съюза обаче не отговаря на развитието на този нестабилен пазар. Както е посочено в съображение 108 от временния регламент, потреблението на Съюза на модули се е увеличило с 264 % между 2009 и 2011 г., а после през 6-месечния период между 2011 г. и РП е спаднало с 43 процентни пункта. Нестабилността е още по-впечатляваща през периода 2006-2011 г., когато потреблението на Съюза на модули се е увеличило от по-малко от 1 GW на почти 20 GW, което е увеличение с около 2 000 % само за пет години. Очаква се, че тази нестабилност ще се запази, като прогнозите, публикувани от бизнес сдруженията, показват разлики от 100 и повече процента между различните сценарии дори за средносрочния период 2014-2015 г.
(423)
Поради тези причини се счита за уместно при подобни изключителни обстоятелства срокът на мерките да бъде ограничен до само две години.
(424)
Този период следва да бъде достатъчен за производителите от Съюза да увеличат и/или започнат отново производството си, като същевременно няма да застраши в значителна степен положението на останалите стопански субекти в Съюза. Счита се, че периодът от две години ще бъде най-удачен с цел да се анализира дали налагането на мерките наистина е имало ефект върху увеличаването на европейското производство и по този начин върху компенсирането на отрицателното въздействие върху останалите стопански субекти в Съюза.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения един от производителите от Съюза изказа твърдението, че периодът от 2 години е твърде кратък за възстановяване от понесената вреда. Освен това беше изказано твърдението, че срокът от 2 години няма да даде възможност на производителите от Съюза да представят бизнес планове за настоящата и за следващата бизнес година. В това отношение следва да се отбележи, че срокът на действие на мерките е до декември 2015 г., което следва да е достатъчно за производителите от Съюза да представят бизнес планове до 2015 г.
(426)
Освен това производителят от Съюза не оспорва причините, поради които срокът се ограничава на две години, а именно нестабилността на пазара. Производителят дори изрично посочва, че би се радвал, ако бъде проведено преразглеждане, в случай че мерките трябва да бъдат променени поради промяна в пазарната ситуация. Тъй като вероятността от промяна в обстоятелствата на пазара в рамките на две години определено е висока при подобен нестабилен пазар, се счита за уместно мерките да бъдат ограничени до две години още от самото начало.
(427)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят изказа твърдението, че две години не са достатъчно, за да се инвестира в производството, като препрати към съображение 424 по-горе. Поради значителния свободен капацитет на промишлеността на Съюза обаче увеличението в производството може да се постигне чрез по-добро използване на производствения капацитет, което следва да е възможно без значителни допълнителни инвестиции.
(428)
Жалбоподателят изказа освен това твърдението, че налагането на окончателни антидъмпингови мита за период от две години е недостатъчно за възстановяването на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на предишния дъмпинг. При налагането на антидъмпингови мита обаче не може да се отчита единствено интересът на промишлеността на Съюза, взета сама по себе си, а трябва да се постигне баланс между потенциалните ползи за производителите от Съюза и разходите за останалите стопански субекти в Съюза. На тази база решението за ограничаване на мерките до две години остава непроменено.
(429)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, и окончателно събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(430)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
3. Действие с обратна сила
(431)
Що се отнася до възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, трябва да се направи оценка по критериите, посочени в член 10, параграф 4 от основния регламент. Съгласно член 10, параграф 4, буква б) един ключов критерий, който трябва да бъде изпълнен, е да е налице „допълнително съществено нарастване на вноса“, което да бъде „в допълнение към нивото на внос, причинил вреда през разследвания период“.
(432)
Сравнението на средномесечния внос (19) на модули и елементи със средномесечния внос за периода, в който е действал регистрационният режим (март 2013 г. -юни 2013 г.), показва рязък спад в обема на вноса след РП. Както е посочено в съображение 110 от временния регламент, количеството на средномесечния внос на китайски модули и елементи е възлизало на 1 250 MW (20) по време на РП. За сравнение, по време на периода на регистрационния режим средномесечният обем на вноса на китайски модули и елементи е бил едва наполовина.
(433)
Алтернативно, като се има предвид нестабилното естество на пазара, по-нататъшното значително увеличение на вноса би могло да бъде оценено в относително, а не в абсолютно изражение. За да се направи оценка дали има по-нататъшно значително увеличение на вноса в относително изражение, е необходимо да се съпоставят обемите на вноса с потреблението на пазара на Съюза, т.е. потреблението трябва да спада със значително по-големи темпове от китайския внос. Тъй като обемът на вноса на китайски модули и елементи през периода на регистрационния режим е бил едва половината от този през РП, спадът в потреблението ще трябва да бъде значително по-голям от 50 %. Въпреки че няма точна информация относно потреблението през периода на регистрационния режим, няма индикации, че потреблението е спаднало с повече от 50 %.
(434)
Поради горните причини критерият относно допълнителното съществено нарастване на вноса не е изпълнен. Следователно, беше направено заключението, че окончателното антидъмпингово мито няма да се налага с обратна сила преди датата на прилагане на временните мерки.
З. ФОРМА НА МЕРКИТЕ
(435)
След приемането на временните антидъмпингови мерки група съдействащи производители износители, включително свързани с тях дружества в КНР и Европейския съюз, заедно с CCCME предложиха съвместен ангажимент за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Ангажиментът за спазване на минимален ценови праг беше подкрепен и от китайските органи.
(436)
Комисията разгледа предложението и с Решение 2013/423/ЕС го прие. Както вече беше посочено в съображения 3, 4 и 7 от посоченото решение, за да се направи оценка дали ангажиментът за спазване на минимален ценови праг премахва вредоносния ефект от дъмпинга, Комисията анализира евентуално променените пазарни обстоятелства с траен характер, касаещи, inter alia, сегашните експортни цени и равнището на отстраняване на вредата, за което беше установено, че е по-ниско от това на дъмпинга.
(437)
След приемането на Решение 2013/423/ЕС производителите износители заедно с CCCME подадоха уведомление във връзка с изменение на техния предложен първоначално ангажимент за спазване на минимален ценови праг. Те поискаха да преразгледат ангажимента си с цел да отразят изключването на полупроводниковите пластини от продуктовия обхват, описан в съображения 31 и 72. Освен това още няколко износители поискаха в рамките на срока, определен в член 8, параграф 2 от основния регламент, да бъдат включени в ангажимента.
(438)
С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС Комисията потвърди, че приема ангажимента, предложен от износителите, посочени в приложението към посоченото решение, по отношение на окончателните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8501231200281, 8501231200289, 8501232200241, 8501232200249, 8501233200261, 8501233200269, 8501234200241, 8501234200249, 8501261220241, 8501261220249, 8501261280241, 8501261280249, 8501262200261, 8501262200269, 8501263200241, 8501263200249, 8501264200241, 8501264200249, 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239) с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните видове на продукта са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение I)
41,3 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение II)
36,2 %
Всички други дружества
53,4 %
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Когато нов производител износител от Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза продукта, описан в параграф 1, в периода между 1 юли 2011 г. и 30 юни 2012 г. (разследвания период),
-
не е свързан с никой производител или износител в Китайската народна република, който е обект на антидъмпинговите мерки, налагани с настоящия регламент,
-
изнасял е разглеждания продукт за Съюза след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Съюза,
параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към съдействащите дружества, невключени в извадката, които поради това подлежат на среднопретеглено мито в размер на 41,3 %.
Член 2
1. Сумите, обезпечени като временно антидъмпингово мито по силата на Регламент (ЕС) № 513/2013 върху вноса на полупроводникови пластини (полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 микрометра) и модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост. напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността и с произход или изпратени от Китайската народна република, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени като временно антидъмпингово мито по силата на Регламент (ЕС) № 513/2013 върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8501231200281, 8501231200289, 8501232200241, 8501232200249, 8501233200261, 8501233200269, 8501234200241, 8501234200249, 8501261220241, 8501261220249, 8501261280241, 8501261280249, 8501262200261, 8501262200269, 8501263200241, 8501263200249, 8501264200241, 8501264200249, 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239) с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ, се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита се освобождават.
Член 3
1. Декларираният за допускане за свободно обращение внос на продукти, понастоящем класирани в код по КН ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239), фактуриран от дружества, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, се освобождава от антидъмпинговото мито, наложено с член 1, при условие че:
а)
дружество, посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, е произвело, транспортирало и фактурирало пряко или чрез свое свързано дружество, също посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, посочените по-горе продукти или на свои свързани дружества в Съюза, които действат като вносител и оформят митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза, или на първия независим клиент, действащ като вносител и оформящ митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза;
б)
вносът се придружава от фактура за стоки - предмет на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, която е търговска фактура, съдържаща като минимум елементите и декларацията, посочени в приложение III към настоящия регламент;
в)
вносът се придружава от сертификат за поет ангажимент при износ съгласно приложение IV от настоящия регламент; и
г)
декларираните и представени на митница стоки съответстват точно на описанието във фактурата във връзка с ангажимента.
2. Митническо задължение възниква от момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение:
а)
всеки път, когато се установи, че по отношение на вноса, описан в параграф 1, не са изпълнени едно или повече от условията в същия параграф, или
б)
когато Комисията в съответствие с член 8, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 се откаже от приетия ангажимент за спазване на минимален ценови праг с регламент или решение, в който/което се посочват конкретни трансакции, и обяви съответните фактури във връзка с ангажимента за недействителни.
Член 4
Дружествата, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение 2013/707/ЕС, при спазване на определени условия, посочени в същото решение, издават също така фактури за трансакции, които не са освободени от антидъмпинговите мита. Тези фактури са търговски фактури, съдържащи поне елементите, посочени в приложение V към настоящия регламент.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът на действието му изтича на 7 декември 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2013 г.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1238/2013
2013. gada 2. decembris
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ko tā iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”), pieņemot Regulu (ES) Nr. 513/2013 (2) (“pagaidu regula”), noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”).
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad ES uzņēmums ProSun (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 25. jūlijā iesniedza sūdzību to uzņēmumu vārdā, kas ražo vairāk nekā 25 % no kristāliskā silīcija fotoelektrisko (“FE”) moduļu un to galveno sastāvdaļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekami pamatotiem, lai sāktu izmeklēšanu.
2. Reģistrācija
(3)
Kā minēts pagaidu regulas 3. apsvērumā, pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas tika pamatots ar prasītajiem pierādījumiem, Komisija 2013. gada 1. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 182/2013 (3), ar ko nosaka, ka no 2013. gada 6. marta jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) imports. Lai veiktu izmeklēšanu, ar pagaidu regulu tika pārtraukta importa reģistrācija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, jo pagaidu antidempinga maksājums nodrošināja aizsardzību pret importu par dempinga cenām.
(4)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par importa reģistrāciju ir nepamatots, jo nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti pamatregulas 14. panta 5. punktā. Tomēr šie apgalvojumi nebija argumentēti un nebija pamatoti ar faktiskiem pierādījumiem. Laikā, kad tika pieņemts lēmums par importa reģistrāciju, Komisijai bija pietiekami daudz prima facie pierādījumu - jo īpaši par absolūto importa rādītāju un tirgus daļas kraso palielināšanos -, kas pamatoja nepieciešamību reģistrēt importu. Tāpēc minētie apgalvojumi bija jānoraida.
3. Saistību pieņemšana attiecībā uz pagaidu maksājumiem
(5)
Saskaņā ar komisijas Lēmumu Nr. 2013/423/ES (4), Komisija ir pieņēmusi saistības, kuras piedāvā ražotāji eksportētāji un Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”).
4. Turpmākā procedūra
(6)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, ar kuriem bija pamatots lēmums noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), Ķīnas valdība (“ĶV”) un vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās. Apvienība saules enerģijai par pieņemamu cenu (“AFASE”), kas pārstāv importētājus, augšupējie un lejupējie ekonomikas dalībnieki un viens importētājs, kas to lūdza, tika uzklausīti Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(7)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(8)
Papildus tika veikti pārbaudes apmeklējumi uzņēmumos:
i)
lejupējie ekonomikas dalībnieki:
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugāle;
-
Sunedison, Spain Construction, Madride, Spānija;
ii)
neatkarīgais konsultants:
-
Europressedienst, Bonna, Vācija.
(9)
AFASE apšaubīja juridisko pamatu apmeklējumam, kas tika veikts Europressedienst telpās, apgalvojot, ka šajā izmeklēšanā neatkarīgais konsultants nav ieinteresētā persona, un tāpēc attiecībā uz to nepiemēro pamatregulas 16. pantu. Kā minēts pagaidu regulas 99. un 120. apsvērumā, Europressedienst sniedza informāciju par makroekonomiskiem rādītājiem. Komisija, ievērojot labas pārvaldības principu, Europressedienst telpās veica pārbaudi uz vietas, lai pārbaudītu to datu ticamību un pareizību, ar kuriem Komisija pamatoja savus konstatējumus.
(10)
ĶV atkārtoti apgalvoja, ka tika pārkāptas tās tiesības uz aizstāvību attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kas pieejami pārbaudei ieinteresētajām personām, jo i) bez “īpaša pamatojuma” nekonfidenciālajos dokumentos trūka informācijas, kas tika parādīti vai par kuriem tika sniegti pietiekami detalizēti informatīvi kopsavilkumi, vai izņēmuma gadījumā iemesli nespējai sniegt nekonfidenciālu kopsavilkumu, ii) trūka pilnīgas Savienības ražotāja anketas atbilžu nekonfidenciālās versijas, un iii) pārmērīgi novilcināta Savienības ražotāju anketas atbilžu nekonfidenciālās versijas publicēšana, kas ir pieejama ieinteresētajām personām.
(11)
i) Par pretenziju, ka publiski pieejamajos dokumentos trūka informācijas, ieinteresētā persona nav sīkāk paskaidrojusi, uz kādu informāciju tas attiecas. ii) Tās apgalvojums, ka nebija pieejama pilnīga anketas atbilžu nekonfidenciālā versija, ir noraidāma. iii) Attiecībā uz Savienības izlasē iekļauto ražotāju anketu nekonfidenciālo atbilžu versijas publiskošanas novilcināšanu, attiecīgajai personai ir paskaidrots, ka anketas nekonfidenciālajiem dokumentiem tika pievienotas tikai pēc tam, kad tika pārbaudīts, vai tās ir pilnīgas, un atbilst kopsavilkumiem. Lai nodrošinātu Savienības ražotāju tiesības uz anonimitāti, tika arī pārbaudīts, lai nekonfidenciālajās anketu versijās patiešām netiktu atklāta attiecīgā Savienības ražotāja identitāte. Dažos gadījumos minētās nekonfidenciālās versijas personai, kura informāciju iesniedza, patiešām bija attiecīgi jākoriģē, pirms to varēja darīt pieejamu citām ieinteresētajām pusēm.
(12)
Jebkurā gadījumā tiek uzskatīts, ka tas nekādā veidā neietekmē ieinteresētās personas tiesības uz aizsardzību. Komisija ir devusi iespēju visām ieinteresētajām personām laicīgi reaģēt uz informāciju, kas ir ietverta pārbaudei pieejamajos dokumentos tā, lai viņu piezīmes varētu tikt ņemtas vērā, pamatojot un attaisnojot, pirms izmeklēšanā tiek izdarīti jebkādi secinājumi. Ieinteresētajai personai bija visas iespējas sniegt piezīmes par Savienības izlasē iekļauto ražotāju anketām arī pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas. Tādējādi pat tad, ja izpaustā informācija un piekļuve dokumentiem, kurus ieinteresētās personas varēja pārbaudīt, bija balstīta uz atšķirīgu tiesisko regulējumu, būtu jānorāda, ka ieinteresētajām personām bija plašas iespējas sniegt piezīmes par jebkādu informāciju, ko visas personas sniedza izmeklēšanai. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(13)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, ar kuriem tika pamatots ieteikums noteikt galīgos antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam un to summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju.
(14)
Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
5. Saistību pieņemšana, ņemot vērā galīgos maksājumus
(15)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija saņēma grozīto ražotāju eksportētāju un CCCME piedāvājumu saistībām, kuras attiecas arī uz paralēlo antisubsidēšanas izmeklēšanu. Komisija ar Komisijas Īstenošanas lēmumu Nr. 2013/707/ES (5) (2013. gada 4. decembris), ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā ir apstiprinājusi šo saistību pieņemšanu.
6. Procedūrā iesaistītās personas
a) Savienības ražotāju atlase
(16)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas dažas ieinteresētās personas atkārtoja argumentu par to, ka pārmērīga konfidencialitāte liedza viņiem izteikt piezīmes par Savienības ražotāju atlasi un tādējādi pienācīgi izmantot savas tiesības uz aizstāvību. Komisija jau ir aplūkojusi šo jautājumu pagaidu regulas 9. apsvērumā. Tā kā šajā ziņā netika sniegta jauna informācija, pagaidu regulas 9. apsvēruma secinājumi ir apstiprināti.
(17)
ĶV atkārtoti apgalvoja, ka nav attaisnojama sūdzības iesniedzēju un Savienības izlasē iekļauto ražotāju nosaukumu konfidencialitāte. Kā tas jau ir iepriekš minēts pagaidu regulas 9. apsvērumā, pretpasākumu riska dēļ Savienības ražotāji pieprasīja, lai to nosaukumi būtu konfidenciāli. Komisija uzskatīja, ka minētās lūgumi ir pietiekami pamatoti, lai tos apmierinātu. Lai samazinātu pretpasākumu risku, informācija, kas tikusi iesniegta Komisijai, nevar tikt atklāta trešām personām, jo šāda izpaušana būtu pretrunā konfidencialitātes lūguma mērķim. Turklāt vienā gadījumā, par kuru ziņojusi ĶV, Savienības ražotājs atkārtoti novērtējis savu nostāju un atklājis identitāti, iesniedzot pieteikumu tiesā lietā pret pagaidu regulu, vairs nav pamata izpaust informāciju, pamatojoties uz kuru tika piešķirta anonimitāte, jo identitāte jau ir atklāta.
(18)
Attiecībā uz pagaidu informācijas izpaušanu viena ieinteresētā persona, nesniedzot jaunus pierādījumus, atkārtoti apgalvoja ka informācija, ar kuru bija pamatota izlases atlase, nebija ticama. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(19)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME atkārtoti iesniedza savus argumentus par metodi, kas tiek izmantota Savienības ražotāju pagaidu izlases izvēlei. Konkrēti tā apgalvo, ka iestādes nav ņēmušas vērā 120 ražotājus. Komisija jau ir aplūkojusi šo jautājumu pagaidu regulas 9. apsvērumā. Turklāt iestādes ir pārbaudījušas šajā sarakstā minēto uzņēmumu darbību. Tika konstatēts, ka sarakstā galvenokārt iekļauti Ķīnas, Taivānas un Indijas uzstādītāji, izplatītāji, saistītie importētāji un ražotāji eksportētāji. Tāpēc nav piemēroti norādīt, ka Savienība nav pievērsusi uzmanību lielam skaitam Savienības ražotāju. Turklāt CCCME nav ne apstrīdējusi datus par Savienības kopējo ražošanas apjomu, sniedzot alternatīvus rādītājus, ne arī sniegusi pierādījumus, ka varētu būt traucēta izlases reprezentativitāte, jo, ja Komisijas rīcībā būtu minētais saraksts, neviens minētais papildu Savienības ražotājs netiktu iekļauts izlasē.
(20)
Pēc plāksnīšu izslēgšanas no attiecīgā ražojuma definīcijas un tādējādi - no šīs izmeklēšanas jomas (sk. 32. apsvērumu), galīgajā izlasē palika astoņi Savienības ražotāji. Tā kā papildu piezīmes par Savienības ražotāju atlasi netika sniegtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 7. līdz 10. apsvērumā minētie konstatējumi ar iepriekš minētajiem grozījumiem.
b) Nesaistītu importētāju atlase
(21)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, Komisija vērsās pie citiem importētājiem, kuri jau bija sadarbojušies izmeklēšanas sākšanas posmā, sniedzot pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar izmeklējamo ražojumu izmeklēšanas periodā, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu. Mērķis bija noteikt, vai var paplašināt nesaistīto importētāju izlasi. Seši uzņēmumi, kas atbilda nesaistītu importētāju kritērijiem un tirgoja attiecīgo ražojumu (t.i., pirka un pārdeva to tālāk), informēja par sevi un pauda vēlmi sadarboties turpmākajā izmeklēšanas gaitā. No šiem sešiem uzņēmumiem pieci iesniedza atbildi noteiktajā termiņā. No piecām saņemtajām atbildēm tikai trīs bija pietiekami pilnīgas un atbilstīgas pienācīgai novērtēšanai. Tāpēc nesaistīto importētāju izlase tika palielināta, un tajā bija četri moduļu importētāji, kas importē aptuveni 2-5 % no attiecīgās valsts izcelsmes kopējā importa apjoma. Ar šādu nesaistīto importētāju struktūru, kas galvenokārt ir mazie un vidējie uzņēmumi, nebija iespējams iegūt izlasi, kas pārstāvētu lielāku īpatsvaru, ņemot vērā ierobežotos resursus, kas ir iestāžu rīcībā.
(22)
Tā kā papildu piezīmes par nesaistīto importētāju atlasi netika sniegtas, ar minētajiem grozījumiem tiek apstiprināti secinājumi pagaidu regulas 11. un 12. apsvērumā.
c) Eksportējošo ražotāju atlase
(23)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairāki izlasē neiekļautie uzņēmumi iesniedza piezīmes, apgalvojot, ka, salīdzinot ar izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, to situācija esot atšķirīga. Šie uzņēmumi apgalvoja, ka tāpēc viņiem būtu jāpiemēro pamatregulas 17. panta 3. punktā paredzētā individuālā maksājuma likme. Tomēr, tā kā ir liels uzņēmumu skaits, kas sadarbojās (bieži vien uzņēmumu grupas), nebija iespējams pārbaudīt katru uzņēmumu atsevišķi. Tāpēc saskaņā ar 9. panta 6. punktu šiem uzņēmumiem piemēro izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo svērto maksājumu.
(24)
Tā kā papildu piezīmes par eksportējošo ražotāju atlasi netika sniegtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 13. un 14. apsvērums.
7. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(25)
Saskaņā ar pagaidu regulas 19. apsvērumu dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Ievads
(26)
Kā noteikts pagaidu regulas 20. līdz 49. apsvērumā, saskaņā ar sākotnējo definīciju attiecīgais ražojums ir kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi un elementi un plāksnītes, kurus izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, un kuru izcelsme ir ĶTR vai kuri nosūtīti no ĶTR. Elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Šo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem: ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (“attiecīgais ražojums”).
(27)
Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:
-
ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kurās ir mazāk par sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus;
-
plānkārtiņas FE ražojumi;
-
kristāliskā silīcija FE ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija FE elements(-i).
2. Apgalvojumi par ražojuma klāstu
2.1. Plāksnīšu neiekļaušana
(28)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka plāksnītes ir jāizslēdz no ražojumu klāsta, jo to fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības neatbilst attiecīgajām elementu un moduļu īpašībām. Papildus argumentiem, kas tika izvirzīti pagaidu posmā, pēc pagaidu informācijas izpaušanas šajā ziņā tika izvirzīti vēl divi argumenti.
(29)
Pirmkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka plāksnītes var izmantot ne vien elementu ražošanai, bet arī citiem nolūkiem, proti, integrālshēmu un citu mikroierīču ražošanai. Šajā ziņā tika norādīts, ka ne visas plāksnītes ir iekļautas ražojumu klāstā, uz ko attiecas izmeklēšana, proti, izmeklēšanā ir iekļautas “plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos” un šo plāksnīšu “biezums nepārsniedz 400 mikrometrus”. Lai gan plāksnītes noteikti izmanto arī citur, izmeklēšana nekad netika veikta attiecībā uz plāksnītēm, ko izmanto citu ražojumu, piemēram, integrālshēmu, ražošanai. Turklāt neviens ražotājs, importētājs vai lietotājs, kas iesaistīts šo citu veidu plāksnīšu tirgū, neapgalvoja, ka šādas plāksnītes būtu jāreģistrē vai tām jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājumi. Tāpēc tika apstiprināts, ka minēto citu veidu plāksnītes nav to ražojumu klāstā, uz ko attiecas šī izmeklēšana. Tas arī parāda, ka plāksnītēm ne vienmēr ir tas pats galīgais izmantojums kā elementiem un moduļiem.
(30)
Otrkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka neapstrādātām plāksnītēm nav nevienas no būtiskajām elektriskām īpašībām, kuras saules enerģijas elementus un moduļus nošķir no citiem ražojumiem. Proti, plāksnītes nespēj ražot elektrību no saules gaismas, kas ir kristālisko fotoelektrisko elementu un moduļu pamatfunkcija.
(31)
Šo apgalvojumu var apstiprināt. Patiešām pēc papildu pārbaudes un pretēji apgalvojumam pagaidu regulas 36. apsvērumā, ka “moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir viens un tas pats galīgais izmantojums, proti, saules gaismas pārveidošana elektroenerģijā”, tikai tad, kad plāksnīte ir pārveidota elementā, tā iegūst funkciju ražot elektroenerģiju no saules gaismas.
(32)
Ņemot vērā atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības, kas izmeklēšanas laikā cita starpā noteiktas kā funkcija ražot elektroenerģiju no saules gaismas, izdarīts secinājums neiekļaut plāksnītes attiecīgā ražojuma definīcijā un tādējādi - šīs izmeklēšanas jomā.
2.2. Atsevišķas izmeklēšanas attiecībā uz elementiem un moduļiem
(33)
Ieinteresētās personas, galvenokārt atkārtojot argumentus, kas jau izklāstīti pagaidu regulas 27. un 39. apsvērumā, vēlreiz apgalvoja, ka elementi un moduļi nav viens vienots ražojums un tie ir jāvērtē atsevišķi. Tomēr atšķirībā no plāksnītēm elementiem un moduļiem ir vienas un tās pašas pamatīpašības, proti, spēja ražot elektroenerģiju no saules gaismas. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.
(34)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka elementi paši par sevi nevar ražot elektroenerģiju. Tie esot ir jāiestrādā moduļos, lai to darītu. Tomēr katram elementam parasti ir aptuveni 4 W elektroenerģijas ražotspēja no saules gaismas. Lai arī šī jauda var būt nepietiekama lielākajai daļai lietojumu veidu, kādēļ moduļos ir jāsavieno vairāki elementi, tomēr tas nenozīmē, ka pašam elementam nav spējas ražot elektroenerģiju.
(35)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka tas, ka moduļiem nav iespējams izveidot normālo vērtību, pamatojoties uz elementu normālo vērtību, kā tas izklāstīts 100. apsvērumā turpmāk, liecina, ka moduļi un elementi nevar tikt uzskatīti par vienu ražojumu.
(36)
Šajā sakarībā ir jāievēro, ka lielākajā daļā antidempinga izmeklēšanu, tostarp arī šajā izmeklēšanā, normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tiek veikts, pamatojoties uz ražojumu veidiem. To dara tādēļ, ka bieži vien plašam ražojumu veidu klāstam ir vienādas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās īpašības, un tas bieži izraisa situāciju, ka ražojumu veidi ar būtiski atšķirīgām izmaksām un cenām atbilst “attiecīgā ražojuma” definīcijai. Tas vien, ka nav iespējams noteikt konkrēta ražojuma veida normālo vērtību, pamatojoties uz cita produkta veida normālo vērtību, nenozīmē, ka šos ražojuma veidus nevar uzskatīt par vienu ražojumu. Kā izklāstīts iepriekš 32. apsvērumā, gan elementiem, gan moduļiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības, tostarp arī funkcija, lai ražotu elektroenerģiju no saules gaismas.
(37)
Turpmāk tika apgalvots, ka, ja elementi un moduļi esot viens un tas pats ražojums ar nelielām atšķirībām, nevajadzētu būt sarežģīti pielāgot elementu cenas, lai iegūtu moduļu cenu. Attiecībā uz šo jānorāda, ka nav prasības, ka starp dažādiem attiecīgajiem ražojumiem jābūt tikai nelielām atšķirībām. Tieši pretēji - pietiek ar to, ka dažāda veida attiecīgajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās īpašības. Šajā gadījumā tas attiecas uz moduļiem un elementiem, inter alia funkciju, kas nodrošina elektroenerģijas ražošanu no saules gaismas.
(38)
Tā pati persona arī apgalvoja, ka elementi nav tikai cita veida moduļi, bet pilnīgi atšķirīgs ražojums. Būtībā elements ir galvenā moduļa sastāvdaļa. Kā galvenā sastāvdaļa, elements acīmredzami nav “pilnīgi atšķirīgs ražojums”, jo moduļiem un elementiem ir vienādas pamatīpašības - elektroenerģijas ražošana no saules gaismas, kā tas iepriekš norādīts 32. apsvērumā.
(39)
Tā pati persona arī apgalvoja, ka Savienības ražotāju un Ķīnas eksportētāju izlašu izveidē tika ņemtas vērā elementu un moduļu atšķirības. Tāpēc būtu nepieciešams noteikt atšķirīgas maksājumu likmes moduļiem un elementiem. Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek apliecināts, ka, veidojot Savienības ražotāju un Ķīnas eksportētāju izlases, patiešām ņemtas vērā elementu un moduļu atšķirības, kā tas norādīts pagaidu regulas 10. un 14. apsvērumā. Tomēr tas tika darīts tikai tādēļ, lai nodrošinātu, ka izlase ir reprezentatīva, un tas nenozīmē, ka elementi un moduļi nav uzskatāmi par vienu attiecīgo ražojumu, vai, ka būtu nepieciešams izveidot atšķirīgas maksājumu likmes moduļiem un elementiem. Lai nodrošinātu, ka izlase ir reprezentatīva visiem ražojumu veidiem, izvēloties šo izlasi, bija svarīgi noteikt atšķirības starp moduļiem un elementiem. Turklāt, tā kā bija zināmas neskaidrības attiecībā uz jautājumu par to, vai elementi un moduļi ir jāuzskata par vienu vai diviem atsevišķiem ražojumiem, abos gadījumos bija nepieciešams nodrošināt reprezentativitāti.
(40)
Turklāt tiek apgalvots, ka turpmāk minētais 100. apsvērums, kurā norādīts, ka moduļu pārveidošanas izmaksas ir nozīmīgas, ir pretrunā pagaidu regulas 32. apsvērumam, kurā norādīts, ka pievienotā vērtība nav koncentrēta kādā noteiktā ražošanas procesa posmā. Šajā sakarībā jāatgādina, ka 100. apsvērumā ir arī precizēts, ka izmaksu atšķirība starp elementiem un moduļiem ir 34 %, kas nozīmē, ka 66 % moduļu vērtības veido elementi. Tādēļ tiek secināts, ka pievienotā vērtība nav koncentrēta konkrētā ražošanas procesa posmā.
(41)
Saskaņā ar ražotāju eksportētāju apgalvojumiem fakts, ka saistībās paredzētas atšķirīgas elementu un moduļu minimālās importa cenas un apjomi, apstiprinot to, ka moduļi un elementi, ir atšķirīgi ražojumi, par kuriem nepieciešamas divas atšķirīgas izmeklēšanas. Tomēr atšķirīgas minimālās importa cenas ir tikai norāde uz to, ka elementi un moduļi ir tādu dažādu ražojumu veidu atšķirīgas grupas, kuri tiek pārdoti par atšķirīgām cenām. Tādēļ, lai minimālās importa cenas būtu jēgpilnas, ir nepieciešams noteikt atšķirīgas cenas.
(42)
Tāpat arī fakts, ka elementi un moduļi ir atšķirīgas ražojumu veidu grupas, nav tik būtisks saistībā ar attiecīgā ražojuma definīciju. Lai definētu attiecīgos ražojumus, pietiek ar to, ka ražojumiem ir vienādas pamatīpašības un galīgais izmantojums, un tas tieši attiecas uz moduļiem un elementiem saskaņā ar 32. un 48. apsvērumā attiecīgi izklāstīto.
(43)
ĶV apgalvoja, ka novērtējumā, vai elementi un moduļi ir viens attiecīgais ražojums, nav ņemti vērā vairāki kritēriji, kas noteikti apelācijas institūcijas ziņojumā EC - Asbestos (6). Tomēr šie kritēriji tiek izmantoti, lai definētu “līdzīgu ražojumu”, nevis attiecīgo ražojumu. Citiem vārdiem sakot, šie kritēriji ir jāizmanto, lai noteiktu līdzīgu ražojumu, piemēram, līdzīgu ražojumu, ko ražo Savienības ražošanas nozare, kuru varētu salīdzināt ar attiecīgo ražojumu, kuru eksportē Ķīnas ražotāji eksportētāji. Šie kritēriji nav piemērojami, nosakot attiecīgo ražojumu. Jebkurā gadījumā, iestādes norāda, apelācijas institūcijas ziņojumā EC - Asbestos izmantoto kritēriju piemērošana attiecīgā ražojuma definēšanā nevarētu sniegt atšķirīgu rezultātu. Pirmais un otrais kritērijs (īpašības, veids un kvalitāte, proti, galīgais izmantojums), ir identiski iepriekš minētajos apsvērumos ietvertajiem kritērijiem - fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Trešais kritērijs (patērētāju gaume un ieradumi) šim gadījumam īsti neatbilst, jo elements ir galvenais moduļu komponents; attiecībā uz ceturto kritēriju par tarifu klasifikāciju jānorāda, ka gan elementi, gan moduļi var tikt deklarēti saskaņā ar muitas pozīciju Nr. 8541 40 90, bet muitas pozīcija Nr. 8501 attiecas uz elektrisko ģeneratoru kopumā, nevis konkrēti saules enerģijas ražojumiem.
(44)
Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka objektīva tiesas izstrādāto un iepriekšējās lietās (7) izmantoto kritēriju piemērošana, iespējams, liek secināt, ka moduļi un elementi, ir atšķirīgi ražojumi. Attiecībā uz šo ir jāpiemin, ka tiesa vienīgi norādīja vairākus kritērijus, kurus var ņemt vērā - nav noteikuma, ka šie kritēriji ir jāņem vērā visos gadījumos, jo ne vienmēr tie var būt attiecināmi. Šie kritēriji ir izvērtēti pagaidu regulas 27.-39. apsvērumā, kur tika arī noskaidrots, ka vairāki kritēriji nav attiecināmi uz šo lietu. Arī Brosmann lietā izvērtējums par to, vai atšķirīgi apavu veidi pieder vienam “attiecīgajam ražojumam”, tika veikts, ņemot vērā trīs kritērijus, kas tika atzīti par attiecināmiem. Tā kā ieinteresētās personas nesniedza nekādu pamatojumu, kāpēc, objektīva kritēriju piemērošana liek secināt, ka moduļi un elementi ir atšķirīgi ražojumi, šis arguments netiek pieņemts,
(45)
Turklāt tiek atgādināts, ka elementiem un moduļiem ir vienāds galvenais galīgais izmantojums, proti, tos pārdod iebūvēšanai saules FE sistēmās. Kā norādīts pagaidu regulas 28. apvērumā, moduļu veiktspēja ir tieši saistīta ar elementu veiktspēju.
(46)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, izslēdzot plāksnītes no ražojumu klāsta un, pamatojoties uz būtisko elementu pārveidošanas procesu par moduļiem, apgalvojums, ka elementiem un moduļiem ir identisks galīgais izmantojums, ir atspēkots. Tiek arī apgalvots, ka novērtējums par to, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums, ir balstīts uz pieņēmumu, ka plāksnītes, moduļi un elementi, ir radīti vienā ražošanas procesā.
(47)
Pirmkārt, nav pareizs secinājums, ka novērtējuma par to, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums, pamatā ir viens ražošanas process. Kaut arī apgalvojumi patiešām ir minēti pagaidu regulas 36. apsvērumā, tas nenozīmē, ka viens secinājums ir balstīts uz citu pieņēmumu. Vārds “turklāt”, kas atdala abus apgalvojumus, paskaidro, ka otrā apgalvojuma pamatā nav pirmais apgalvojums. Turklāt šie abi apgalvojumi ir vērsti uz citiem jautājumiem, kuru virsraksts ir “Galīgais izmantojums un savstarpējā aizstājamība”. Pirmais apgalvojums par ražošanas procesu attiecas uz savstarpējo aizstājamību, bet otrais - uz galīgo izmantojumu. Tādēļ nav pareizs pieņēmums, kas radies, pamatojoties uz novērtējumu, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums, jo plāksnītēm, moduļiem un elementiem ir viens ražošanas process.
(48)
Ieinteresētajām personām neapstrīd to, ka reālais elementu un moduļu galīgais izmantojums ir to pārdošana, lai iebūvētu saules FE sistēmās. Ar to tiek apstiprināts secinājums, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums.
2.3. Monokristāliskie un multikristāliskie elementi
(49)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienībā netiek ražoti monokristāliskie elementi un ka tās monokristālisko elementu eksports nekonkurē ar Savienības ražošanas nozari. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka patiesībā monokristāliskie elementi Savienībā tiek ražoti. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. Katrā ziņā Vispārējā Tiesa Brosmann lietā lēma, ka tas, vai Kopienā tiek ražots konkrēts ražojuma veids, nav izšķirīgi.
2.4. Noteikums par “nosūtītāju”
(50)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmeklēšanas jomas paplašināšana, iekļaujot ražojumus, kas “nosūtīti no” ĶTR, nav pamatota, jo izmeklēšana tika ierosināta tikai par ĶTR izcelsmes ražojumiem.
(51)
Tomēr preces, kas nosūtītas no ĶTR, tika iekļautas jau sākumposmā. Paziņojuma par procedūras sākšanu (8) 5. punktā ir norādīts, ka “uzņēmumus, kuri nosūta attiecīgo ražojumu no Ķīnas Tautas Republikas, bet uzskata, ka šis eksports daļēji vai pilnībā nav Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes, aicina iesaistīties izmeklēšanā un iesniegt attiecīgo informāciju”. Tāpēc ir skaidrs, ka visiem uzņēmumiem, kas nosūta preces no ĶTR, bija nodrošināta iespēja iesaistīties šajā izmeklēšanā. Turklāt izmeklējamais ražojums bieži ietver komponentus un detaļas, kuru izcelsme ir dažādās valstīs, tāpēc paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punktā tika arī paziņots, ka šīs problēmas risināšanai “vajadzības gadījumā tiks pieņemti īpaši noteikumi”.
(52)
Tādējādi tika uzskatīts, ka visi iesaistītie ekonomikas dalībnieki ir pienācīgi informēti par iespēju, ka attiecīgā gadījumā ir iespējams pieņemt īpašus noteikumus par precēm, kas nosūtītas no ĶTR, un tika aicināti iesaistīties izmeklēšanā. Tāpēc izmeklēšanas joma netika paplašināta, iekļaujot ražojumus, kas “nosūtīti no ĶTR”, jo tas bija paredzēts jau sākumā.
(53)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka neatkarīgi no nosacījumiem paziņojumā par procedūras sākšanu, kas iepriekš minēts 51. apsvērumā, izmeklēšana attiecās tikai uz precēm, kuru izcelsme ir ĶTR, bet tajā netika izvērtēta no ĶTR nosūtīto preču ietekme.
(54)
Attiecībā uz to ir jānorāda, ka ir veikti šādi pasākumi, lai nodrošinātu, ka izmeklēšanas laikā tiek izvērtētas visas preces, kas ir sūtītas no ĶTR, ne tikai tās, kuru izcelsme ir ĶTR:
-
Izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi uzņēmumi, kas pārvadā attiecīgos ražojumus no ĶTR, neatkarīgi no preču izcelsmes.
-
Paziņojuma par procedūras sākšanu A. pielikumā eksportētāji tika aicināti ziņot par visiem uzņēmumā ražotajiem ražojumiem. Šī informācija attiecās ne tikai uz precēm, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR.
-
Reprezentatīva izlase tika izveidota, pamatojoties uz šo informāciju par visu eksporta apjomu uz ES, neņemot vērā preču izcelsmi.
-
Izlasē iekļautie ražotāji saņēma anketu “ražotājiem, kas eksportē uz Eiropas Savienību” un ĶTR tika norādīta kā “attiecīgā valsts”, nevis izcelsmes valsts. Tāpēc bija skaidrs, ka preču izcelsme netiek izmeklēta.
(55)
Pamatojoties uz to, ir secināts, ka izmeklēšana ietvēra visas preces, kuru izcelsme ir ĶTR vai kuras nosūtītas no ĶTR un, ka izmeklēšanā iegūtie dati, tostarp par dempingu un kaitējumu attiecas uz visām precēm, kuru izcelsme ir ĶTR vai kuras nosūtītas no ĶTR.
(56)
Pēc galīgās izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzībās bija tikai prima facie pierādījumi, kas attiecas uz tādu saules paneļu importu, kuru izcelsme ir ĶTR, nevis preces, kas ir nosūtītas no ĶTR. Tāpēc ir nepieciešams paskaidrot, ka sūdzības patiešām attiecas uz precēm “no ĶTR”, kas redzams pieteicēja iesnieguma titullapā, uz kuras ir zīmogs. Pirms šīs lappuses mapei ir cita lappuse, uz kuras tiešām ir teksts “izcelsmes valsts - Ķīnas Tautas Republika”. Bet šajā gadījumā tā nebija iesniedzēja iesniegto dokumentu sastāvā, bet to pievienoja Komisijas dienesti, drīzāk izmantojot izmeklēšanas nosaukumu, nevis atkārtojot sūdzības iesniedzēja doto nosaukumu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sūdzība attiecas uz visām precēm no ĶTR, neņemot vērā, vai to izcelsme ir ĶTR vai nē.
(57)
Ķīnas ražotāji eksportētāji turpmāk apgalvoja, ka nevar gaidīt, ka ražotāji eksportētāji no trešām valstīm varētu būt zinājuši, ka arī uz viņu ražojumiem attiecas izmeklēšana. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka pasākumi neattiecas uz precēm, kuras ir tranzītā GATT V panta izpratnē. Tāpēc ražotājus eksportētājus, kas nedarbojas ĶTR, šie pasākumi neskar. Turklāt, neviens no trešo valstu ražotājiem eksportētājiem nav uzsācis šā jautājuma risināšanu par to, ka viņu eksportētajiem ražojumiem būtu uzlikts antidempinga maksājums.
(58)
Tie paši ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ražotāji eksportētāji trešās valstīs netika aicināti uzsākt šā jautājuma risināšanu, viņiem arī netika dota iespēja parādīt, ka viņu ražojumiem nav dempinga cenu. Iestādes uzskata, ka tos ražotājus eksportētājus, kuri neveic nekādu darbību ĶTR, neietekmē šie pasākumi, jo to preces, ja tās tiek nosūtītas no ĶTR, ir sūtītas tranzītā. Visi pārējie ražotāji eksportētāji bija informēti, nosūtot paziņojumu par procedūras sākšanu, ka uz to darbību attiecas izmeklēšana.
(59)
ĶV apgalvoja, ka pamatregulas 1. panta 3. punkts ļauj atkāpties no principa, ka valsts, no kuras eksportē, ir izcelsmes valsts, tomēr šo pantu nevar izmantot šajā gadījumā. Pamatojoties uz šo pretenziju, viņi apgalvo, ka netika veikta pilnīga analīze par to, vai valsts, no kuras eksportē, var būt starpniekvalsts. Iestādes nepiekrīt šai pamatregulas 1. panta 3. punkta interpretācijai. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja to, ka ĶTR ražošanas apjoms ir nozīmīgs. Tas, vai ĶTR ir gatavo ražojumu izcelsmes valsts, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem. Iestāžu veiktā dempinga, kaitējuma, cēloņsakarību un Savienības interešu analīze attiecas uz šo ražošanu, neņemot vērā to, vai gatavais ražojums ir ĶTR izcelsmes. Tā kā ir nepārprotamas pazīmes, ka ne visi ražojumi, kas vismaz daļēji izgatavoti ĶTR, būtu uzskatāmi par ĶTR muitas izcelsmes ražojumiem, iestādes nolēma, ka ir nepieciešams ietvert arī tos ražojumus, kuriem ĶTR ir tikai starpniekvalsts.
(60)
ĶV arī norādīja, ka, tā kā Ķīnas eksportētājiem nav pieejams TER, ĶTR nav salīdzināmu saules paneļu cenu, un tādēļ ĶTR nevar izmantot par starpniekvalsti. Tomēr attiecībā uz šo ir jānorāda, ka pamatregulas 1. panta 3. punkta trīs nosacījumi ir tikai norādīti kā piemēri un ne visi šie nosacījumi visos gadījumos var būt piemērojami. Šajā gadījumā, tā kā Ķīnas eksportētājiem nav piešķirts TER, salīdzināmā cena bija jāizveido analogā valstī - un šī salīdzināmā cena ir tāda paša neatkarīgi no tā, vai ĶTR ir uzskatāma par izcelsmes valsti vai starpniekvalsti. Tāpēc jautājums par to, vai salīdzināmā cena ir “tajā valstī”, nav atbilstošs, kā tas ir šajā gadījumā, kad šī cena ir izveidota nevis “tajā valstī”, bet analogajā valstī.
2.5. Ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces
(61)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka definīcija “ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv no mazāk nekā sešiem elementiem,” ir pārāk šaura un būtu jāattiecina uz ražojumiem ar līdzīgu funkciju, uz ko neattiecas šī definīcija, piemēram, uz līdzīga izmēra ražojumiem, kur izmanto lielāku skaitu mazāku elementu.
(62)
Vēl ieinteresētās personas apgalvoja, ka jēdziena “kristāliskā silīcija FE ražojumu, kas ir pastāvīgi integrēti elektriskajās ierīcēs”, definīcija ir pārāk šaura, jo netiek iekļautas tikai gatavās elektriskās ierīces, bet obligāti nav izslēgti saules enerģijas komponenti, kas paredzēti integrēšanai elektriskajās ierīcēs.
(63)
Patiesi, analizējot argumentus, ko minēja vairākas ieinteresētās personas, tika atklāts, ka šādu ražojumu izslēgšanai pareizāk ir izmantot kritēriju, kas pamatots ar tehniskajiem standartiem. Proti, tika konstatēts, ka ražojumi, kas izslēdzami no pasākumu jomas, pareizāk definēti starptautiskajā standartā IEC 61730-1, Piemērošanas klases, C klase: ierobežots spriegums, ierobežota strāvas jauda (13. lpp.) (9).
(64)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika saņemti komentāri par izņēmumiem, pamatojoties uz iepriekš minētajiem starptautiskajiem standartiem. Tika apgalvots, ka, nosakot izņēmumus, būtu piemērotāk atsaukties nevis uz standartiem, bet uz spiegumu un strāvu kā “moduļi vai paneļi ar spriegumu, kas nepārsniedz 50 V līdzstrāvas un strāvas jaudu, kas nepārsniedz 50 W vienīgi tiešai izmantošanai kā akumulatoru lādētāji sistēmās, ar tādām pašām sprieguma un strāvas jaudas pamatīpašībām”. Šo apgalvojumu varētu pieņemt un izņēmumu varētu pilnībā noteikt saskaņā ar šo definīciju.
2.6. Jumtā integrēti saules enerģijas moduļi
(65)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka jumtā integrēti saules enerģijas moduļi būtu jāizslēdz no izmeklējamā ražojuma klāsta, jo tajos saules enerģijas moduļa funkcijas ir apvienotas ar jumta dakstiņu vai šīfera funkcijām. Tāpēc tie nav savstarpēji tieši aizvietojami ar standarta saules enerģijas moduli.
(66)
Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka gan standarta moduļiem, gan jumtā integrētiem saules enerģijas moduļiem ir jāatbilst vieniem un tiem pašiem elektroenerģijas standartiem. Lai gan jumtā integrētos saules enerģijas moduļus nevar vienkārši aizstāt ar standarta moduļiem, tos var aizstāt ar standarta moduļiem, ko papildina jumta dakstiņi vai šīferis. Tāpēc šiem ražojumiem ir viena un tā pati tehniskā pamatīpašība, proti, spēja ģenerēt elektroenerģiju no saules gaismas. Papildu funkcijas (ko citos gadījumos nodrošina jumta segums) nav uzskatāmas par būtiskām, un to dēļ jumtā integrētie saules enerģijas moduļi nav jāizslēdz no ražojumu klāsta.
(67)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka, tā kā jumtā integrētie saules paneļi un standarta saules paneļi nav savstarpēji divkārt aizvietojami, tā ir pazīme, ka jumtā integrētie saules enerģijas paneļi ir jāizslēdz no pasākumu jomas, atsaucoties uz “apavu” (10) lietu kopumā un jo īpaši uz sporta apaviem, kas izgatavoti pēc speciālām tehnoloģijām “STAF”. Tomēr “STAF” izslēgšanai bija daudz iemeslu, tāpēc saskaņā ar vispārējās tiesas lēmumu divkārtējas savstarpējas aizvietojamības trūkums nav uzskatāms par pietiekamu pamatu Brosmann (11) lietā, kurā tika apliecināts, ka ļoti atšķirīgi ražojumi, piemēram, pilsētas apavi un pārgājienu apavi, var tikt uzskatīti par attiecīgajiem ražojumiem vienotajā antidempinga izmeklēšanā, neņemot vērā to atšķirības.
(68)
Turklāt ieinteresētā persona apgalvoja, ka jumtā integrētie saules enerģijas paneļi ir novatorisks ražojums un tie ir atšķirīgi no citiem ražojumiem, ko apliecinot tas, ka tos neražo Savienībā un tas, ka ieinteresētajai personai uz tiem ir intelektuālā īpašuma tiesības. Tomēr atkal atsaucoties uz “apavu” lietu, kuru pieminēja ieinteresētā persona, vispārējā tiesa “Brosmann” lietā norāda, ka šā veida apavu Kopienas ražošanas neesamība un patenta esamībai […] nav izšķirošas nozīmes (12). Tāpēc patentētās tehnoloģijas apavi šajā gadījumā tika uzskatīti par attiecīgo ražojumu.
(69)
Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka jumtā iebūvētie saules enerģijas moduļi ir jāizslēdz no attiecīgo ražojumu definīcijas, jo tos pārdod par būtiski augstākām cenām, nekā standarta moduļus. “Apavu” lietā arī “STAF” apavi, kuru cena bija augstāka par noteiktu cenu līmeni, tika izslēgti no attiecīgā ražojuma definīcijas. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka jumtā integrēto saules enerģijas moduļu funkcijas ir apvienotas ar jumta dakstiņu vai šīfera funkcijām, kā tas minēts iepriekš 66. apsvērumā. Tiešam cenu salīdzinājumam tāpēc nav jēgas, jo papildu funkcionalitāte parasti veido augstākas cenas.
(70)
Atbildot uz šo argumentu, ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pamatojoties uz šo argumentāciju, nekad nebūtu iespējams izmantot cenu atšķirības kā papildu indikatoru, ar ko nodrošina izslēgšanu no ražojuma jomas. Tomēr šī interpretācija ir pārāk tālejoša. Iepriekšējā apsvērumā teiktais vienīgi norāda uz to, ka šajā gadījumā jumtā integrējamajos moduļos ir apvienota attiecīgā ražojuma un cita ražojuma funkcionalitāte (šajā gadījumā - jumta dakstiņu vai šīfera) - cenas nosacījumam tāpēc nav jēgas. Tas nekādā ziņā nenozīmē to, ka citos gadījumos cenas atšķirības nevarētu būt būtiska norāde, lai konstatētu, vai ražojums būtu izslēdzams no attiecīgā ražojuma definīcijas.
(71)
Visbeidzot ieinteresētā persona apgalvoja, ka tās jumtā integrēto saules moduļu piegādātājam būtu jāsniedz iespēja uzņemties minimālās cenas saistības. Tomēr attiecīgais Ķīnas eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc kā persona, kas nesadarbojās, viņš nav tiesīgs uzņemties saistības. Tāpēc šo lūgumu nevar apstiprināt.
3. Secinājumi
(72)
Ņemot vērā minēto, ražojumu klāsts tika galīgi definēts kā ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtīti kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi, kā arī tādi elementi, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, ja vien tie nav tranzītā GATT V panta nozīmē. Elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Uz ražojumu pašlaik attiecas KN kodi: ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90.
(73)
No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi:
-
ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kurās ir mazāk par sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus;
-
plānkārtiņas fotoelektriskie ražojumi;
-
kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i);
-
moduļi vai paneļi, kam spriegums nepārsniedz 5 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei ar tādam pašām sprieguma un jaudas īpašībām.
(74)
Pēc plāksnīšu neiekļaušanas ražojumu klāstā veiktā analīze tika pārskatīta, izslēdzot datus un analīzi, kas attiecas uz plāksnītēm, izņemot gadījumus, kad norādīts citādi. Tā kā izmeklēšanas periodā plāksnītes bija tikai neliela procentuālā daļa no attiecīgā ražojuma importa Savienībā (apmēram 2 % no vērtības), uzskata, ka plāksnīšu neiekļaušana ražojumu klāstā tikai nenozīmīgā mērā ietekmēja vai vispār neietekmēja konstatējumus. Visas ieinteresēto personu piezīmes tika ņemtas vērā, taču visas atsauces uz plāksnītēm, ja tādas bija, netika iekļautas. Tāpēc visas atsauces un saistītie dati, kas pagaidu regulas apsvērumos minēti attiecībā uz plāksnītēm, vairs nav spēkā - arī tajos gadījumos, kad attiecīgie apsvērumi ir apstiprināti ar šo regulu.
(75)
Tāpēc pagaidu secinājumi - ar grozījumiem 26. līdz 74. apsvērumā iepriekš - ir apstiprināti galīgi. Šajā procedūrā un saskaņā ar Savienības atbilstīgo praksi uzskata, ka visi attiecīgā ražojuma veidi uzskatāmi par vienu ražojumu.
C. DEMPINGS
1. Ķīnas Tautas Republika
1.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(76)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par TER pieņemts novēloti, t. i., pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu termiņa, un ka tāpēc izmeklēšana būtu nekavējoties jāizbeidz.
(77)
Šajā ziņā minētās personas apgalvoja, ka pamatregulas (13) grozījums, ar ko it kā līdz astoņiem mēnešiem tika pagarināts termiņš lēmuma pieņemšanai par TER, stājās spēkā tikai pēc tam, kad vairs nebija spēkā iepriekš piemērojamais trīs mēnešu termiņš. Šo grozījumu varētu piemērot tikai nākamajām un vēl nepabeigtām izmeklēšanām, kurām attiecīgajā brīdī vēl bija spēkā termiņš lēmumu pieņemšanai par TER.
(78)
Tomēr pamatregulas grozījuma 2. pantā ir skaidri noteikts, ka “šī regula no 2012. gada 15. decembra attiecas uz visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām”. Ne šajā pantā, nedz arī visā regulā noteikti nav atsauces uz ieinteresēto pušu prasīto ierobežojumu par izmeklēšanām, “kurām attiecīgajā brīdī vēl bija spēkā termiņš lēmumu pieņemšanai par TER”. Tādējādi šo argumentu nevar apstiprināt.
(79)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, ka TER noteikšana tika veikta novēloti, neapstrīdot to, ka pamatregulas grozījumi, kas minēti 78. apsvērumā iepriekš attiecas uz “visām notiekošām izmeklēšanām”, kas ietver pašreizējo izmeklēšanu. Tādēļ tiek secināts, ka TER noteikšana netika veikta novēloti.
(80)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka TER neesot bijis jāliedz, jo trīs uzņēmumiem, kuri 2011. gadā pārtrauca darbību, nebija viena skaidra grāmatvedības pamatdokumentu kopuma. Konkrētāk, tika apšaubīts tas, saskaņā ar kuru grāmatvedības standartu uzņēmumam, kas ir pārtraucis darbību, tomēr nepieciešams veikt šādu grāmatvedības uzskaiti.
(81)
Attiecībā uz šo jānorāda, ka grāmatvedības standartos nav noteikts, kuriem uzņēmumiem ir jāsagatavo finanšu atskaites, - grāmatvedības standarti nosaka, kā minētas atskaites jāsagatavo. ĶTR gadījumā tas ir “Grāmatvedības standarts komercuzņēmumiem: pamata standarts”, kas 4. pantā nosaka šādi: Tā ir obligāta prasība un uzņēmumi, kas ir pārtraukuši darbību, nav izņēmums.
(82)
Turklāt, pat ja šie uzņēmumi pārtrauca darbību, tiem vēl arvien piederēja aktīvi (tostarp zeme, ēkas, iekārtas un akcijas) un bija saistības, un tie pastāvēja kā juridiskas personas vismaz līdz 2013. gada sākumam. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šiem uzņēmumiem bija pienākums publicēt grāmatvedības datus par 2011. gadu, un šo grāmatvedības datu trūkums ir 2. kritērija pārkāpums.
(83)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas eksportētāji arī apgalvoja, ka priekšrocību, kas saņemtas no preferenciāla(-iem) nodokļu režīma(-iem), un dotāciju īpatsvars to apgrozījumā ir neliels, kas it kā apstiprinājies paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā.
(84)
Attiecībā uz šo tiek atgādināts, ka šis arguments jau tika aplūkots pagaidu regulas 65. apsvērumā. Tika uzsvērts, ka īpaši saistībā ar šo priekšrocības veidu, absolūtajam IP laikā saņemtajam labumam nav nozīmes, lai novērtētu, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(85)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par tirgus ekonomikas režīmu, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 50. -69. apsvērumā.
1.2. Atsevišķa pārbaude
(86)
Kā norādīts pagaidu regulas 70. apsvērumā, 18 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās un nav iekļautas izlasē, iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Šajā gadījumā izlasē jau bija iekļautas septiņas uzņēmumu grupas, kurās parasti ir vairāki Savienības un trešo valstu ražotāji eksportētāji, saistītie tirgotāji un saistītie importētāji. Atsevišķa 18 papildu (grupu) ražotāju eksportētāju pārbaude papildus izlasē iekļauto septiņu ražotāju eksportētāju grupu pārbaudēm radītu nevajadzīgu slogu un kavētu savlaicīgu izmeklēšanas pabeigšanu.
(87)
Tā kā nav iesniegtas citas piezīmes par atsevišķu pārbaudi, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 70.-71. apsvērumā.
1.3. Analogā valsts
(88)
Ieinteresētās personas norādīja, ka, tā kā Jawaharlal Nehru National Solar Mission (“JNNSM”) projektiem tiek piemēroti noteikumi par vietējiem ražojumiem, Indija nav piemērota analogā valsts. Viena persona apgalvoja, ka ir prasīti 75 % vietējo ražojumu, savukārt cita persona apgalvoja, ka Indijas ražotāji var prasīt augtākas cenas par 100 % vietējā ražojuma moduļiem. Vēl tās apgalvoja, ka šādas prasības ievērojami palielina vietējo ražojumu cenas. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika iesniegts Indijas presē publicēts raksts (14). Tomēr raksta publikācija bija gandrīz gadu pēc IP beigām, un nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka IP tam būtu bijusi ietekme.
(89)
Tomēr tajā pašā rakstā ziņots, ka “rietumvalstu un Ķīnas ražotāji ir spēcīgi konkurenti” Indijas saules enerģijas iekārtu ražošanas nozarei. To pierāda nemitīgs importa apjoma pieaugums Indijā, kā norādīts 92. apsvērumā turpmāk. Lai gan prasība par vietējiem ražojumiem zināmā mērā patiešām var ietekmēt Indijas iekšzemes tirgu, jebkurā gadījumā var izdarīt skaidru secinājumu, ka Indijas tirgū ir konkurence, kur vairāki Indijas un ārvalstu uzņēmumi efektīvi konkurē savā starpā.
(90)
Turklāt saskaņā ar JRC (15) publicēto informāciju lielākā daļa JNNSM projektu tiks īstenoti no 2015. gada Vēl jo vairāk mērķis ar tīklu saistītu FE sistēmu pieslēgšanai saskaņā JNNSM 2012. gadā bija tikai 50 MW, salīdzinot ar kopējo tīklam pieslēgto jaudu Indijā, kas jau 2012. gada jūnijā pārsniedza 1 GW. Tas liecina, ka IP JNNSM daļa kopējā saules enerģijas iekārtu daudzumā Indijā bija mazāka par 5 %, tāpēc JNNSM un šīs shēmas prasības par vietējiem ražojumiem ietekme, ja tās patiešām jau eksistēja IP, ko gan ieinteresētās personas vēl nav konstatējušas, labākajā gadījumā bija ļoti ierobežota. Lielākā daļa iekārtu IP laikā bija Gudžaratas (Gujarat) štatā (aptuveni 65 %), un to motivēja valsts atbalsta politika.
(91)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka, tā kā kopš 2012. gada sākuma bija gaidāma antidempinga izmeklēšanas sākšana, IP laikā Indijas tirgus de facto bija aizsargāts pret dažādas izcelsmes, tostarp ĶTR, importu. Indija 2012. gada 23. novembrī patiešām sāka antidempinga izmeklēšanu par saules enerģijas elementu un moduļu importu no ĶTR, Malaizijas, Taivānas un ASV, tas ir, gandrīz piecus mēnešus pēc IP beigām.
(92)
Tomēr šo apgalvojumu nepamato Indijas tirdzniecības statistikā (16) redzamās saules enerģijas elementu un moduļu importa attīstības tendences.
Vērtības miljonos USD
2010. gada aprīlis 2011. gada marts
2011. gada aprīlis 2012. gada marts
2012. gada aprīlis 2013. gada marts
ĶTR
77,33
577,24
371,72
Rādītājs
100
746
481
Kopā
252,63
1 348,48
827,07
Rādītājs
100
534
327
(93)
Tabulā redzams, ka no 2010./2011. līdz 2011./2012. gadam enerģijas elementu un moduļu importa apjoms ir krasi palielinājies - par vairāk nekā 600 % no Ķīnas un par vairāk nekā 400 % kopā. Tātad importa vērtības zināmā mērā ir samazinājušās, taču tāpat ir samazinājušās arī saules enerģijas elementu un moduļu cenas. Patiešām, importa vērtību samazināšanās no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam atbilst cenu samazinājumam, par ko par to pašu periodu ziņojuši īpašie konsultanti, piemēram, pvXchange, tādējādi liekot secināt, ka laikposmā no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam importa vērtības drīzāk ir bijušas stabilas. Tāpēc tika secināts, ka IP Indijas tirgus de facto nebija aizsargāts pret dažādas izcelsmes, tostarp ĶTR, importu.
(94)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas valdība apgalvoja, ka 2013. gada 6. februārī ASV ir pieprasījusi konsultācijas ar Indiju saskaņā ar PTO strīdu izšķiršanas procedūru attiecībā uz JNNSM prasībām par vietējiem ražojumiem. Iespējams, ka šo prasību par vietējiem ražojumiem un 91. apsvērumā iepriekš minētās antidempinga izmeklēšanas rezultātā, vērtības izteiksmē radās 38 % samazinājums laika periodā no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada martam, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, atšķirībā no palielinājuma iepriekšējos gados.
(95)
Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka samazinājums vērtības izteiksmē ir cenu samazinājuma nevis importa apjomu samazinājuma dēļ. Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona iesniedza informāciju par saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoma izaugsmi Indijas tirgū no 2010. gada līdz 2013. gada martam. Šie dati parāda stabilu saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoma palielinājumu Indijas tirgū. Tāpēc tika secināts, ka gaidāmās antidempinga izmeklēšanas dēļ Indijas tirgus de facto nebija aizsargāts, un neatkarīgi no tā, vai 90. apsvērumā iepriekš minētās JNNSM prasības vietējiem ražojumiem bija, vai to nebija, labākajā gadījumā tām bija minimāla ietekme un tās nekavēja stabilu importa apjoma palielinājumu.
(96)
Turklāt ir jānorāda, ka periods no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada martam, kad varētu būt JNNSM iespējamā ietekme uz importu Indijā, ir pēc IP. Tāpēc iespējamā ietekme uz šo iespējamo samazinājumu IP var būt tikai neliela.
(97)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmums Tata Power Solar (“Tata”) tikai nesen ir ienācis tirgū, tāpēc tas nav atbilstīgs analogās valsts ražotājs. Šajā ziņā tiek norādīts, ka minētais uzņēmums (iepriekšējais nosaukums Tata BP Solar) jau no 1989. gada ražo saules enerģijas moduļus, tāpēc nevar uzskatīt, ka tas tikai nesen ienācis tirgū. Vēl jo vairāk cita ieinteresētā persona ir sniegusi informāciju, ka uzņēmums Tata ir ienācis tirgū ievērojami agrāk nekā pieci lielākie atlasītie Ķīnas eksportētāji.
(98)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Taivāna varētu būt piemērotāka analogā valsts nekā Indija, jo Taivānas uzņēmumu lielums ir daudz atbilstīgāks Ķīnas eksportētājiem, un Taivānas ražotāji sadarbojas. Vēl citas ieinteresētās personas, neierosinot piemērotāku alternatīvu, apšaubīja, vai Indija varētu būt pienācīga analogā valsts, ņemot vērā to, ka uzņēmums Tata ir salīdzinoši neliels.
(99)
Patiešām Taivānas uzņēmumi sadarbojās. Viens uzņēmums sadarbojās pilnībā, bet otrs uzņēmums sadarbojās tikai daļēji. Tomēr vienīgais Taivānas uzņēmums, kas pilnībā sadarbojas, ir mazāks nekā Tata, jo īpaši pārdošanas un moduļu ražošanas apjoma ziņā, kas ir apmēram 90 % attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma, toties Tata pārdošanas apjoms ir ievērojami lielāks nekā Taivānas uzņēmumam, kuram šajā ziņā ir nenozīmīgs pārdošanas apjoms, kā minēts pagaidu regulas 76. apsvērumā. Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs jautāja, vai kāds sazinājās ar to Taivānas uzņēmumu, kas sadarbojās daļēji, lai tas iesniegtu trūkstošo informāciju. Attiecībā uz šo tiek norādīts uz pagaidu regulas 76. apsvērumu, kurā izskaidrots, ka Taivāna nevar būt analogā valsts, jo tie Taivānas uzņēmumi, kuri sadarbojas, pamatā ražoja elementus, bet Ķīna lielākoties eksportē moduļus. Tas arī attiecas uz to Taivānas ražotāju, kas sadarbojās daļēji. Tā kā šis ražotājs minētā iemesla dēļ jau bija atzīts par nepiemērotu, uzskatīja, ka nav piemēroti pieprasīt papildu informāciju no šā uzņēmuma.
(100)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka tas, ka moduļi tikpat vai kā netika pārdoti, neliedz Taivānai per se būt par analogo valsti, jo nav sarežģīti aprēķināt apstrādes izmaksas, ko rada elementu pārveidošana par moduļiem. Tomēr izmeklēšanā atklātie fakti to nepierāda. Lai no elementiem izgatavotu moduļus, vajadzīgi vairāki ražošanas posmi, kuros tiek radīta moduļa pievienotās vērtības būtiska daļa. Kā norādīts pagaidu regulas 137. apsvērumā, IP laikā elementu un moduļu vidējā cenu atšķirība bija EUR 555,92 jeb 54 %, savukārt vidējā izmaksu atšķirība bija EUR 377,99 jeb 34 %. Tas varētu nozīmēt to, ka Taivānas moduļu iespējamās normālās vērtības būtiska daļa būtu jāpamato ar korekcijām par apstrādes izmaksām, ko nevar uzskatīt par pieņemamāku risinājumu nekā valsti, kur normālo vērtību var pamatot ar lielākās daļas attiecīgā ražojuma vietējām pārdošanas cenām. Tāpēc tika uzskatīts, ka, ņemot vērā ticamu pieejamo informāciju, Indija ir pietiekami piemērota analogā valsts.
(101)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav pamatots, kāpēc ASV netika uzskatīta par piemērotu analogo valsti. Šajā sakarībā tiek norādīts uz pagaidu regulas 74. apsvērumu, kur skaidri minēts, ka “ASV nebūtu piemērota kā analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka daļā IP laika ASV tirgus tika aizsargāts pret Ķīnas importu ar antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem”. Tā kā faktiski netika saņemtas piezīmes par ASV tirgus aizsardzību, nostāja šajā jautājumā paliek nemainīga.
(102)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas un Indijas ražotāju apjomradītu ietaupījumu atšķirību dēļ dempinga aprēķināšanas rezultāts ir izkropļots. Tāpēc tika pārbaudīts, vai patiešām pastāv saikne starp uzņēmuma ražošanas apjomu un tā dempinga starpību.
(103)
No izlasē iekļautajām septiņām uzņēmumu grupām divas ir vidējo uzņēmumu grupas (Jinzhou Yangguang un Delsolar), bet piecas - lielu uzņēmumu grupas (JingAo, LDK, Suntech, Trina un Yingli). Vidējo uzņēmumu starpā uzņēmumam Jinzhou Yangguang ir viszemākā dempinga starpība, savukārt uzņēmumam Delsolar - lielākā dempinga starpība. Pieciem lielākiem uzņēmumiem starpība ir pa vidu. Tas skaidri parāda, ka apjomradīti ietaupījumi nav saistīti ar dempinga starpību. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Ķīnas un Indijas ražotāju apjomradītu ietaupījumu atšķirības neizkropļo dempinga aprēķinu.
(104)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka saistību trūkums starp apjomradītiem ietaupījumiem un dempinga starpību neliecina, ka nav apjomradītu ietaupījumu un cenu salīdzināmības ietekmes. Situācijā, kad dempinga starpības pamatā šajā gadījumā ir identiskas normālās vērtības noteikšana visiem eksportētājiem, dempinga starpību galvenokārt veicināja eksporta cenas. Tāpēc, ja nav saistības starp apjomradītu ietaupījumu un dempinga starpību, tas norāda, ka tāpat nepastāv saistība starp apjomradītiem ietaupījumiem un pārdošanas cenām. Tādēļ tiek secināts, ka šajā gadījumā apjomradītu ietaupījumu atšķirības neietekmē cenu salīdzināmību.
(105)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka analogās valsts ražotājiem ir pārmērīgi augstas vietējās pārdošanas cenas, kas, iespējams, ir ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju cenas, jo dempinga starpība ievērojami pārsniedz cenu samazinājuma starpību. Šis apgalvojums tika pausts, salīdzinot Indijas normālās vērtības ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tomēr, tā kā Indijas normālā vērtība ir pamatota tikai ar rentablās pārdošanas apjomu, šis salīdzinājums nav pareizs. Jo īpaši situācijā, kad Savienības ražošanas nozare cieš zaudējumus, nav pārsteidzoši, ka Indijā rentablās cenas ir augstākas nekā Savienības nozares vidējās svērtās cenas. Tāpēc tas, ka Indijas normālā vērtība ir lielāka par Savienības ražošanas nozares cenām, nepierāda, ka Indijas izvēle par analogo valsti ir nepieņemama.
(106)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmuma Tata cenas ir izkropļotas, jo tas ir saistīts ar sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumu Tata Power. Iespējams, tas ļauj Tata prasīt augstākas cenas tajos reģionos, kurus apkalpo Tata Power. Tomēr nav iesniegti nekādi pierādījumi un aprēķini par šo iespējamo ietekmi. Tāpēc šis apgalvojums netiek pieņemts.
(107)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka Tata nav konkurējošs uzņēmums, jo tam ir augstas ražošanas izmaksas un pārdošanas cenas, kas varētu būt par iemeslu tam, ka BP Solar 2011. gada decembrī izstājās no kopuzņēmuma. To apstiprinot tika citēts publicēts raksts, kurā teikts, ka “BP aiziešana no saules enerģijas rūpniecības pēc četrdesmit gadu darba tajā, liecina, cik sīva konkurence ir parādījusies saules enerģijas tirgū un cik pārpilns tas ir.” Tomēr šajā rakstā nav teikts, ka Tata ir nekonkurētspējīgs uzņēmums; rakstā ir stāstīts par situāciju saules enerģijas tirgū kopumā, runājot par konkurenci uz dzīvību un nāvi šajā nozarē un, ka “daudzi uzņēmumi visā pasaulē ir atlaiduši simtiem strādnieku un bankrotējuši”. Tāpēc šis raksts nenorāda, ka Tata ir nekonkurētspējīgs uzņēmums ar augstām ražošanas izmaksām un pārdošanas cenām.
(108)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka iepriekš 91. apsvērumā minētajā Indijā notiekošajā antidempinga izmeklēšanā Tata nav iekļauts Indijas iekšzemes ražošanas uzņēmumu vidū, jo tas ievērojamos daudzumos importē elementus. Kaut arī ir apstiprināts, ka patiešām Indijā notiekošajā antidempinga izmeklēšanā Tata nav iekļauts Indijas iekšzemes ražošanas uzņēmumu vidū, tas tomēr uzreiz nenozīmē, ka uzņēmums Tata nav piemērots kā analogās valsts ražotājs. Normālā vērtība tika aprēķināta tikai uzņēmumā Tata Indijā ražotajiem elementiem un moduļiem, bet ne importētām precēm. Fakts, ka importētās sastāvdaļas tiek izmantotas kādu ražojumu izgatavošanā, nenozīmē, ka rezultātā normālā vērtība Indijai nav reprezentatīva, jo īpaši, ja tās pamatā galvenokārt ir pārdošanas cenas nevis izmaksas.
(109)
Ķīnas valdība apgalvoja, ka uzņēmuma Tata moduļu pārdošanas apjomi veidojot tikai 0,3 % no Ķīnas eksporta uz ES, tādējādi tie nevarot tikt uzskatīti par reprezentatīviem (atsaucoties uz tiesas spriedumu Detlef Nölle (17) lietā). Šajā lietā tiesa uzskatīja, ka gadījumā, ja kopējais ražošanas apjoms kādā valstī ir tikai 1,25 % no eksporta apjoma uz ES, tas liecina, ka attiecīgais tirgus nav pārāk reprezentatīvs. Šajā gadījumā Ķīnas valdība nav salīdzinājusi kopējo Indijas ražošanas apjomu ar kopējo Ķīnas eksportu, bet tikai viena Indijas uzņēmuma ražošanas apjomu ar visu Ķīnas eksportētāju kopējo eksportu. Šis salīdzinājums tomēr ir kļūdains, jo konkurences tirgū ar vairākiem dalībniekiem daudzumi, kas attiecas tikai uz vienu ražotāju, neliecina par tirgus reprezentativitāti kopumā. Turklāt šis salīdzinājums neatbilst salīdzinājumam Detlef Nölle lietā, kur kopējais ražošanas apjoms valstī tika salīdzināts ar kopējo eksporta apjomu. Saskaņā ar Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātas (“CCCME”) sniegto informāciju tika prognozēts, ka ražošanas apjoms Indijā līdz 2012. gada beigām, t. i., neilgi pēc IP beigām, pārsniegs 2 GW. Šāds ražošanas apjoms atbilstu 14 % Ķīnas eksporta apjoma uz ES, kas ir krietni virs Detlef Nölle spriedumā minētās 5 % indikatīvās robežvērtības.
(110)
Pēc galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona minēja faktu, ka uzņēmumam Tata neesot augšupejošās integrācijas un tam esot jāiepērk plāksnītes no trešām personām. Iespējams, ka šāds augšupejošas vertikālas integrācijas trūkums izraisa izmaksu palielinājumu, salīdzinājumā ar vertikāli integrētiem Ķīnas ražotājiem. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Konkrētāk, kopējās Tata izmaksas būtu tikai lielākas, ja plāksnīšu iepirkuma cena būtu augstāka nekā to ražošanas cena, kas ir nenoteikta, jo daudzi uzņēmumi saules enerģijas iekārtu ražošanas nozarē IP laikā strādāja ar zaudējumiem. Turklāt pat lielie vertikāli integrētie Ķīnas ražotāji bieži iegādājās būtiskus plāksnīšu daudzumus no neatkarīgiem piegādātājiem, un tas apliecina secinājumu, ka vertikālā integrācija plāksnīšu ražošanas jomā nenosaka augstākas moduļu un elementu izmaksas.
(111)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka analogā valsts nav konkurētspējīga. Šis apgalvojums pamatots ar faktu, ka saules enerģijas elementu ražošana Indijā 2013. gadā ir sasniegusi zemāko punktu pēdējo piecu gadu laikā. Tomēr ziņojums, uz ko atsaucās minētā ieinteresētā persona, liecina, ka Indijas elementu ražošana IP laikā vēl arvien bija ļoti augstā līmenī, proti, tuvu ziņojumā minētajam maksimumam. Ražošana būtiski samazinājās pēc IP, tādējādi tas neietekmēja izmeklēšanas rezultātus.
(112)
Cits arguments, kas tika izvirzīts, lai pamatotu apgalvojumu, ka analogā valsts nav konkurētspējīga, ir iepriekš 91. apsvērumā minētā antidempinga izmeklēšana. Saskaņā ar iestāžu novērojumiem šī izmeklēšana vēl arvien turpinās, tāpēc par to vēl nevar izdarīt secinājumus. Kopumā antidempinga izmeklēšanas nav norāde uz konkurētspējas trūkumu, bet gan uz to, ka saskaņā ar vietējās ražošanas nozares viedokli konkurenti no trešajām valstīm pakļauj to negodīgai tirdzniecības praksei.
(113)
Kopumā Komisija uzskata, ka ir izvēle par labu Indijai kā analogai valstij ir pamatota.
(114)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par analogo valsti, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 72.-77. apsvērumā.
1.4. Normālā vērtība
(115)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona sniedza piezīmi par to, ka Indijas uzņēmumi galvenokārt pārdod ārpustīkla moduļus, kam ir augstākas cenas un izmaksas nekā ar tīklu saistītiem moduļiem, ko pārdod Ķīnas eksportētāji. Vēl tika apgalvots, ka ārpustīkla moduļiem parasti ir mazāka izejas jauda nekā ar tīklu saistītiem moduļiem.
(116)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka “standarta izmēra” moduļiem, kuriem ir vairāk nekā 36 elementi, kas parasti ir saistīti ar tīklu, un mazākiem moduļiem, kuriem ir 36 elementi vai mazāk un kurus parasti izmanto ārpus tīkla, tika izstrādātas atšķirīgas normālās vērtības. Tāpēc tiek uzskatīts, ka visiem ražojumu veidiem, tostarp ārpustīkla moduļiem un ar tīklu saistītiem moduļiem, ir noteikta atbilstīga normālā vērtība.
(117)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmums Tata aktīvi darbojas arī kā projektu attīstītājs un ka tāpēc šā uzņēmuma pārdošanas apjomi nav salīdzināmi tikai ar Ķīnas ražotāju eksportētāju moduļu pārdošanas apjomiem. Šajā ziņā tiek norādīts, ka Indijas vietējo cenu un Ķīnas eksporta cenu salīdzinājums tika veikts tikai attiecībā uz moduļu pārdošanu, un normālās vērtības aprēķināšanai netika izmantoti pārdošanas apjomi, kas saistīti ar pabeigtiem projektiem vai integrētiem risinājumiem, jo tie netika uzskatīti par salīdzināmiem apjomiem.
(118)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par normālo vērtību, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 78.-86. apsvērumā.
1.5. Eksporta cena
(119)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas daži izlasē iekļautie eksportētāji iesniedza piezīmes par nelielām problēmām attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanai izmantoto eksporta cenu. Pamatotos gadījumos piezīmes tika ņemtas vērā un to dēļ nedaudz tika pārrēķināta attiecīgo uzņēmumu dempinga starpība.
(120)
Tā kā nav iesniegtas citas piezīmes par eksporta cenu, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 87.-89. apsvērumā.
1.6. Salīdzinājums
(121)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas daži izlasē iekļautie eksportētāji iesniedza piezīmes par nelielām problēmām attiecībā uz eksporta cenu salīdzināšanai izmantotajām korekcijām. Pamatotos gadījumos piezīmes tika ņemtas vērā un to dēļ nedaudz tika pārrēķināta attiecīgo uzņēmumu dempinga starpība.
(122)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas tika konstatēta pārrakstīšanās kļūda, kuras dēļ tika nepareizi veikta iekšzemes pārvadājumu normālās vērtības korekcija. Šī kļūda tika labota, tādējādi nedaudz samazinot dempinga starpības.
(123)
Pēc galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka tirdzniecības līmeņa korekcija var būt pamatota, jo persona nepārdod tieši uzstādītājiem, bet tālākpārdevējiem un izplatītājiem. Persona pieprasīja detalizētu informāciju par analogās valsts ražotāja pārdošanas kanāliem, ko nevarēja sniegt konfidenciālās informācijas aizsardzības nolūkā. Kā alternatīva bija analogās valsts ražotāja klientu datu bāze, kur klienti tika iedalīti dažādās kategorijās atkarībā no pārdošanas apjoma, kas parādīja, ka tirdzniecības korekciju līmenis nav pamatots.
(124)
Atbildot uz šo analīzi, ieinteresētā persona atzina, ka atšķirības pārdošanas daudzumos izraisītu cenu atšķirības, bet viņš uzturēja argumentu par to, ka iespējams, uzstādītājiem būtu augstākas cenas, nekā izplatītājiem/tālākpārdevējiem, pat, ja uzstādītājs iegādātos līdzīgu daudzumu, kā izplatītājs/tālākpārdevējs. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots, tāpēc to nevarēja ņemt vērā.
(125)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par eksporta cenu, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 90. - 92. apsvērumā.
1.7. Dempinga starpības
(126)
Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja pilnīgu dempinga aprēķinu izpaušanu, apgalvojot, ka citādi nav iespējams runāt par to precizitāti. Tā kā šim uzņēmumam nebija piešķirts TER, tā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz datiem no Indijas kā analogās valsts. Tā kā analogajā valstī izmeklēšanā pilnībā piedalījās tikai viens ražotājs, informāciju par ražojuma veida līmeni nevar izpaust, lai aizsargātu konfidenciālo informāciju. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(127)
Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, izlasē iekļauto uzņēmumu katra veida līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(128)
Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, vidējo svērto dempinga starpību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tādējādi šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(129)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā dempinga starpība izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika noteikta 88,1 % apmērā.
(130)
Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tādēļ vispirms noteica sadarbības līmeni, to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzinot ar Ķīnas eksporta apjomu atbilstīgi nosacījumiem 167. apsvērumā.
(131)
Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nodrošināja vairāk nekā 80 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās, īstenojuši dempingu zemākā līmenī, un tādējādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti.
(132)
Tādējādi vidējās svērtās dempinga pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir norādītās turpmāk.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (I un II pielikums)
88,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
111,5 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(133)
Līdzīgo ražojumu ražo aptuveni 215 ražotāji Savienībā. Iestādes ir pārbaudījušas ieinteresēto personu apgalvojumus, ka šis skaits esot lielāks; tomēr pārbaudē atklājās, ka iespējamie papildu ražotāji patiesībā pārsvarā bija ražotāji eksportētāji, ar tiem saistītie importētāji, izplatītāji un uzstādītāji.
(134)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas apstrīdēja to, ka neatkarīgā konsultāciju uzņēmuma Europressedienst (“konsultants”) sniegtie dati inter alia ir izmantoti, lai noteiktu Savienības ražošanas apjomu, Savienības ražošanas jaudu, kā arī citus makroekonomiskus kaitējuma rādītājus attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, kā arī importa datus. Šīs personas apšaubīja konsultanta neatkarību, apgalvojot, ka tas bija saistīts ar sūdzības iesniedzēju. Viņi pieprasīja arī paskaidrot, kā Komisija izvēlējās konsultantu, un apšaubīja tā kompetenci attiecībā uz ekonomikas datu vākšanu par FE nozari. Šajā ziņā tika apgalvots, ka Komisijai savus konstatējumus vajadzējis pamatot ar citu pieejamu avotu, jo īpaši pazīstamu pētniecības institūtu datiem. Visbeidzot, lai apstrīdētu konsultanta iesniegtos datus, apvienība AFASE atsaucās uz ekonomikas rādītāju iesniegšanas un datu apkopošanas paraugpraksi lietās, kuras attiecas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 101. un 102. panta piemērošanu, un apvienošanās lietās.
(135)
Attiecībā uz konsultanta un sūdzības iesniedzēja iespējamo saikni iesaistītās ieinteresētās personas neiesniedza pierādījumus, kas apliecinātu, ka šāda saikne pastāv. Tāpat izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, ka šādas attiecības pārsniegtu komerciālu attiecību robežas. Pēc galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka bija pazīmes, ka prima facie pierādījumi, kurus sūdzībās norādīja Savienības ražošanas nozare, kas ir sūdzības iesniedzējs, bija balstīti uz datiem, ko sniedza tas pats konsultants. Pat ja tiek atzīts, ka iegūtie dati par dažiem rādītājiem patiešām bija līdzīgi sūdzībā ietvertajiem pierādījumiem, tas nebūt nenozīmē, ka tos ieguva, izmantojot tikai vienu avotu. Tāpēc sūdzībā ietverti vairāki izmantotie avoti.
(136)
Kā paskaidrots pagaidu regulas 99. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka nav citu publiski pieejamu avotu, kas sniegtu gan makroekonomiskos datus par Savienības tirgu kopumā, gan citus importa datus, tāpēc konkrētajā izmeklēšanā ir piemēroti izmantot šā konsultanta pakalpojumus. Pirms Europressedienst izvēles Komisija novērtēja metodes, kuras konsultants izmanto attiecīgo datu vākšanai, kā arī konsultanta spēju sniegt vajadzīgos datus par katru ražojuma veidu atsevišķi un par visu attiecīgo periodu.
(137)
Turklāt izmeklēšanas gaitā konsultanta sniegtie dati pēc iespējas tika salīdzināti ar citiem pieejamajiem avotiem, un tie tika apstiprināti. Šajā ziņā tiek norādīts, ka tirgū ir vairāki pētniecības uzņēmumi, kuri apkopo statistikas datus par FE, un apkopotie rādītāji gandrīz nekad nav vienādi. Šis apstāklis ir skaidrojams ar to, ka jebkuram pētniecības institūtam ir sarežģīti iegūt precīzus rādītājus, tāpēc neatkarīgi no šo rādītāju avota apkopotie FE tirgus rādītāji vienmēr būs pamatoti ar aplēsēm. Šajā kontekstā Komisija, salīdzinot datus, ja šādi dati bija pieejami, salīdzināja tendences, par ko liecināja konsultanta sniegtie dati, ar tendencēm, par kurām liecināja tādu pašu datu izmaiņas, ko par šo pašu tematu bija publicējuši citi pētniecības uzņēmumi, Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (“JRC”) un Eiropas Fotoelektrisko ražojumu nozares apvienība (“EPIA”), ja šādi dati bija pieejami. Tā kā salīdzināto rādītāju izmaiņas bija vienādas, veicot salīdzināšanu, būtiskas atšķirības netika konstatētas. Tāpēc pagaidu konstatējumi nebija pamatoti tikai ar konsultanta sniegtajiem datiem, bet arī ar šo datu analīzi un vērtējumu, ko veica Komisija. Turklāt, kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas konsultanta uzņēmumā tika veikts pārbaudes apmeklējums. Lai pārbaudītu metodikas un iesniegto datu ticamību, Komisija konsultanta uzņēmumā veica pārbaudi uz vietas. Pēc tam, kad Komisija bija salīdzinājusi datus, lai papildus pārliecinātos par datu un izmantotās metodikas ticamību un kvalitāti, tika veikta pārbaude uz vietas.
Tika uzskatīts, ka, piemērojot labas pārvaldības principu, pārbaude uz vietas ir atbilstīgs līdzeklis arī tad, ja šos datus nav sniegusi ieinteresētā persona, bet gan konsultants. Tāpēc Komisija papildus pārliecinājās par konsultanta sniegto datu ticamību.
(138)
Viena persona apgalvoja, ka Komisijas izmantotā salīdzināšanas metodika nav pietiekami sīki izskaidrota un pieprasīja, lai tiktu izpausti arī citi avoti, kas izmantoti salīdzināšanā. Šī persona arī apgalvoja, ka izmantotā metodika jebkurā gadījumā ir nederīga, jo tajā salīdzinātas vien dažādu avotu tendences, nevis absolūtās vērtības.
(139)
Ciktāl tas attiecas uz citiem avotiem, ko izmanto, lai salīdzinātu konsultantu sniegtos datus, ir jānorāda, ka tie bija minēti JRC un EPIA publicētajos ziņojumos par šiem pašiem jautājumiem. Attiecībā uz datu salīdzinājumu ar citiem avotiem, tiek norādīts, ka tie uzrādīja ne tikai līdzīgas tendences, bet arī līdzīgus lielumus. Tādēļ tika secināts, ka izmantotās metodes ir atbilstošas, un šajā ziņā apgalvojumi tika noraidīti.
(140)
Attiecībā uz konsultanta kompetenci tiek norādīts, ka šā uzņēmuma pamatdarbība ir FE nozares datu vākšana un FE tirgus uzņēmumu aktuālās datubāzes izstrāde. Šie dati tiek publicēti specializētos fotoelektriskās enerģijas nozares žurnālos, un šos datus izmanto arī konkrēti uzņēmumi, kuru uzdevumā konsultants veic īpašus pētījumus. Europressedienst izveidotā datubāze tiek pastāvīgi atjaunināta, un dati tiek publicēti no jauna. Turklāt konsultantam ir ilggadēja pieredze šajā nozarē. Proti, konsultanta metodika ir informācijas vākšana, salīdzināšana un apkopošana, izmantojot dažādus tirgū pieejamos avotus. Tādēļ tas vāc datus, izmantojot standartizētas anketas un nosūtot tās datubāzē iekļautajiem uzņēmumiem, jo īpaši Savienības ražotājiem, vai veicot telefonaptauju, vai tirdzniecības izstādēs aptaujājot trešo valstu ražotājus. Ja informāciju nav iespējams iegūt, izmantojot minētos kanālus, Europressedienst pārbauda fotoelektriskās enerģijas nozares uzņēmumu finanšu pārskatus vai, lai iegūtu vai salīdzinātu datus, brīvprātīgi sadarbojas ar citiem pētniecības institūtiem. Tika pārbaudīts un arī apstiprināts, ka konsultants minētos avotus izmanto savā ikdienas darbā. Ņemot vērā minēto, tika uzskatīts, ka šajā izmeklēšanā ir atbilstīgi izmantot uzņēmuma Europressedienst pakalpojumus, un tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti
(141)
Attiecībā uz Komisijas kompetentā dienesta izdoto ekonomikas rādītāju iesniegšanas paraugpraksi (“paraugprakse”) būtu jāsniedz šādas piezīmes. Pirmkārt, tas ir dokuments, kurā nevar iesaistīt Komisiju, jo to nav pieņēmusi kolēģija, bet publicējis kompetentais dienests ar mērķi sniegt ieteikumus personām par to, kā iesniegt ekonomiskos rādītājus. Otrkārt, paraugprakse attiecas uz ekonomikas rādītāju iesniegšanu un datiem, ko izmanto dažās lietās, kas saistītas ar konkurences apstākļu izmeklēšanu, saistībā ar LESD 101. un 102. pantu un apvienošanās lietām. Piemērojamie noteikumi, pierādījumu standarti un Komisijas izmeklēšanas pilnvaras šajās konkurences lietās nevar salīdzināt ar tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu, uz to attiecas pilnīgi atšķirīgs noteikumu kopums.
(142)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas apstrīdēja konsultanta izmantoto metodiku, apgalvojot, ka tā neatbilst atzītiem zinātniskiem standartiem. Tomēr, kā minēts 137. apsvērumā iepriekš, attiecīgā metodika tika izvērtēta un iegūtie dati tika salīdzināti un pārbaudīti un pēc tam izvērtēti atbilstīgi citiem publicētiem datiem, un tāpēc tie pamatoti uzskatāmi par ticamiem. Konkrētie jautājumi, ko izvirzīja ieinteresētās personas, galvenokārt AFASE, tika precizēti un publiskoti publiski pieejamajos izmeklēšanas dokumentos, kur ieinteresētās personas tos varēja pārbaudīt.
(143)
CCCME apgalvoja, ka datu apkopošanas metodika netika precizēta. Tā kā attiecīgā informācija visām ieinteresētajām personām tika darīta pieejama pieejamajos izmeklēšanas dokumentos, kur ieinteresētās personas tos varēja pārbaudīt, šis apgalvojums tika noraidīts.
(144)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas personas atkārtoti izteica bažas par Komisijas konsultantu atlasi un par iesniegto datu kvalitāti. Attiecībā uz šo tika apgalvots, ka konsultanta datus īpašos gadījumos var pasūtīt un iegādāties, lai īstenotu potenciālo klientu īpaši noteiktus pieprasījumus, un tādēļ dati var nebūt objektīvi. Turklāt CCCME apstrīdēja, ka konsultantu savāktie dati varētu tikt uzskatīti par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē, jo tie lielā mērā ir balstīti uz pieņēmumiem un aprēķiniem. Turklāt tika apgalvots, ka sniegtie dati nebija pietiekami pamatoti ar pierādījumiem un ka tie nav ne apstiprinoši, ne objektīvi, ne arī pārbaudāmi.
(145)
Attiecībā uz šiem apgalvojumiem jāatsaucas uz 136. un 137. apsvērumu iepriekš, kur sniegta papildu informācija par konsultantu izraudzīšanu. Turklāt ir jānorāda, ka Komisija nolīga konsultantu, pamatojoties uz pilnīgāko tajā brīdī pieejamo informāciju un pilnībā atbilstoši Komisijas finanšu regulai, kas piemērojama šai procedūrai. Turklāt jāatgādina, ka liela nozīme bija konsultanta spējām laicīgi sagādāt visus nepieciešamos datus, jo Komisijai bija pienākums noteiktā termiņā publicēt izmeklēšanas laikā iegūtos pagaidu konstatējumus.
(146)
Attiecībā uz sagādāto datu kvalitāti un to, vai tie uzskatāmi par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē, kā tas minēts 137. apsvērumā iepriekš, jānorāda, ka tika pārbaudīta konsultanta datu apkopošanas metodika un tās kvalitāti atzina par apmierinošu. Turklāt kā jau tas minēts iepriekš tajā pašā apsvērumā, konsultanta sagādātie dati tika, kad vien tas bija iespējams, salīdzināti ar citiem avotiem, un tika konstatēts, ka tie ir pietiekami precīzi. Noslēgumā jānorāda, ka konsultantam ir viena datu bāze, kura neatkarīgi no klientu vajadzībām un pieprasījumiem tiek regulāri atjaunināta. Tā pati datu bāze tiek izmantota, lai iegūtu FE statistiku un iesniegtu to dažādiem klientiem, tādēļ apgalvojums, ka dati nav objektīvi, ir noraidāms.
(147)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi avotus, izmantoto metodiku un informāciju par uzņēmumiem, ar kuriem konsultants sadarbojās, apkopojot saņemtos makroekonomikas datus. Cita ieinteresētā persona atkārtoti apgalvoja, ka konsultanta izmantotā metodika liek domāt, ka rezultāti varētu būt neprecīzi. Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par konsultanta izmantoto metodiku, piemēram, par vidējo atbilžu biežumu uz anketas/interviju jautājumiem, par to datu proporciju, kas iegūti katrā kanālā un kā šie kanāli tika pārbaudīti, par aptuvenām vērtībām/pieņēmumiem, kas izmantoti, lai iegūtu datus, par to uzņēmumu skaitu, kuriem tika veikta aptuveno vērtību noteikšana, un vismaz par konsultanta darbinieku skaita diapazonu.
(148)
Attiecībā uz šiem apgalvojumiem jānorāda, ka pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija sniedza ieinteresētajām personām informāciju par konsultanta datu apkopošanā izmantoto metodiku un to avotiem, un saistībā ar to pēc pagaidu informācijas izpaušanas atbildēja uz ieinteresēto personu izvirzītajiem konkrētajiem jautājumiem. Ieinteresēto personu papildu informācijas pieprasījumi pēc galīgās informācijas izpaušanas tiek uzskatīti par atbildētiem, sniedzot informāciju, kas konfidencialitātes ierobežojumu ietvaros kļuva pieejama pēc pagaidu maksājumu noteikšanas. Turklāt tiek uzsvērts, ka Komisija uz vietas pārbaudīja, kā konsultants ieguva un apkopoja datus, un kādi bija attiecīgie pamatpieņēmumi datu apkopošanai. Pārbaudes rezultāti bija apmierinoši, un Komisija atkārtoti pārliecinājās par pamatpieņēmumu atbilstību un konsultanta sniegto datu kvalitāti. Turklāt personas neapstrīd pašus datus.
(149)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas cita ieinteresētā persona pieprasīja skaidrojumu par vairākiem konsultanta datu vākšanā aplūkotiem Savienības ražotājiem un aptuveni par 215 Komisijai zināmiem Savienības ražotājiem, kuri daļēji pārklājas. Attiecībā uz šo ir jāpaskaidro, ka konsultanta aplūkotie Savienības ražotāji lielākoties tie paši, kas pārstāv Savienības ražošanas nozari izmeklēšanā, kas minēta 133. apsvērumā iepriekš.
(150)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējumu analīzi Komisija ir veikusi nekonsekventi, jo tā veikta atsevišķi moduļiem un elementiem, bet kaitējuma un dempinga starpības aprēķini tika noteikti kā moduļu un elementu kopējā vidējā svērtā cena. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka, lai gan rādītāji tika uzrādīti par katru ražojuma veidu atsevišķi, izdarītie secinājumi par katru rādītāju attiecas uz izmeklēšanā iekļauto ražojumu kopumā. Jāatgādina arī, ka moduļi un elementi ir viens ražojums, un tādēļ dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmenis tika noteikts, pamatojoties uz to. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(151)
Visbeidzot cita persona apgalvoja, ka makroekonomikas rādītāju vērtības aprēķins IP laikā tika kļūdaini balstīts uz vienkāršu vidējo 2011. un 2012. gada vērtību, bet šāda metodika nav objektīva un neatspoguļos reālos rezultātus IP laikā. Ir jāpaskaidro, ka datu vienkāršā vidējā vērtība tika izmantota tikai gadījumā, ja attiecīgajos periodos bija līdzīgas tendences. Gadījumā, ja tendences ir atšķirīgas, metodika tika attiecīgi pielāgota, ņemot vērā tirgus realitāti. Attiecīgā persona neizvērsa diskusiju par to, kādā mērā izmantotās metodikas rezultāti neatspoguļotu tirgus realitāti. Tādēļ šie apgalvojumi tika noraidīti.
(152)
Pamatojoties uz minētajiem faktiem un tā kā par šiem jautājumiem nav iesniegtas papildu piezīmes, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 98.-101. apsvērumā.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(153)
Vairākas personas apgalvoja, ka kaitējums būtu bijis jānovērtē atsevišķi tirgum pašu vajadzībām un brīvajam tirgum. Viena persona apgalvoja, ka dati par elementiem, ko paredzēts izmantot pašu vajadzībām, būtu jāizslēdz no kaitējuma novērtējuma, jo tos neietekmējot subsidētais imports.
(154)
Kā minēts pagaidu regulas 105. apsvērumā, patēriņš, pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, izaugsme, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un dempinga starpības lielums būtu jāpārbauda saistībā ar visām Savienības ražošanas nozares darbībām, tostarp ražošanas nozares produkcijas izmantošanu pašu vajadzībām, jo tirgum pašu vajadzībām paredzēto produkciju vienlīdz ietekmēja arī konkurence, ko radīja imports no attiecīgās valsts.
(155)
Tādējādi izmeklēšanā tika konstatēts, ka, palielinoties negatīvajai ietekmei uz cenām, kuru radīja imports par dempinga cenām, vertikāli integrēti ražotāji bija spiesti importēt ražojumus (elementus) par dempinga cenām un pārtraukt tādu izstrādājumu ražošanu, kuru izmaksas pārsniedza importa cenu. Turklāt izmeklēšanā tika arī atklāts, ka brīvajā tirgū un tirgū pašu vajadzībām ir vienādas cenu attīstības tendences, tādējādi apliecinot to, ka attiecīgais imports šos tirgus ietekmēja vienādi.
(156)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi atbilstošu un pamatotu tirgus pašu vajadzībām analīzi vai arī iemeslus, kādēļ nav tikusi veikta atsevišķa analīze. Viena persona apgalvoja, ka netika sniegta informācija par Savienības produkcijas nozīmi pašu patēriņam. Papildus tika apgalvots, ka pagaidu regulas 106. apsvērumā minētais, ka cenas tirgū pašu vajadzībām ne vienmēr atspoguļo tirgus cenas, ir pretrunā secinājumiem, kas minēti 155. apsvērumā iepriekš, ka brīvajā tirgū un tirgū pašu vajadzībām ir vienādas cenu attīstības tendences.
(157)
Pirmkārt, ir jānorāda, ka pagaidu regulas 105. apsvērumā ir izklāstīti iemesli attiecībā uz to, kādēļ tika uzskatīts par pieņemamu pārbaudīt kaitējuma rādītājus (izņemot peļņu), kas attiecas uz kopējo Savienības ražošanas nozares darbību, tostarp izmantošanu pašu patēriņam. Šajā sakarībā jāatgādina, kā izklāstīts tajā pašā apsvērumā, ka izmeklēšanā atklājās, ka produkciju, kas paredzēta pašu patēriņam, vienlīdz ietekmē konkurējošais imports no ĶTR, ko attiecīgās ieinteresētās personas neapstrīdēja. Tāpēc ir jānoraida apgalvojums, ka netika sniegts izskaidrojums par to, kādēļ neveica atsevišķu analīzi. Tāpat, ņemot vērā to, ka tas izriet no šā secinājuma, ir jānoraida, ka šāda atsevišķa analīze būtu jāveic tirgum pašu vajadzībām.
(158)
Otrkārt, kaut arī, pamatojoties uz iepriekš minēto, Savienības produkcija, kas paredzēta izmantošanai pašu vajadzībām, nav uzskatāma par būtisku elementu, jānorāda, ka Savienībā ražoto elementu apjoms, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, IP laikā veidoja aptuveni pusi no kopējā ražošanas apjoma. Visbeidzot, ir noskaidrots, ka falts, ka cenas tirgū pašu vajadzībām neatspoguļo cenas brīvajā tirgū, ne vienmēr ir pretrunā ar to, ka cenām abos tirgos ir vienādas tendences, jo tās joprojām var būt dažādos līmeņos vai cenu izmaiņas var būt lielākas vai mazākas, tādējādi attēlojot citu ainu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojumi attiecībā uz tirgu pašu vajadzībām tika noraidīti.
(159)
Attiecīgās personas nesniedza informāciju, kas atspēkotu minētos konstatējumus par Savienības tirgus noteikšanu. Tāpēc šajā ziņā paustie apgalvojumi tika noraidīti un tika apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 102.-106. apsvērumā.
3. Patēriņš Savienībā
(160)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka atkarībā no izmantotā avota krasi atšķiras dati par izmeklējamā ražojuma patēriņu Savienībā. Šī persona apgalvoja, ka drošticamus datus var iegūt, tikai izmantojot informāciju, kas savākta specializētās iestādēs vai pētniecības centros. Ņemot vērā 134. un 152. apsvērumā iepriekš izklāstītos paskaidrojumus un secinājumus par izmeklēšanā izmantoto konsultanta sniegto datu ticamību, šis arguments tiek noraidīts.
(161)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka patēriņa apjoms nebūtu jānosaka, vienkārši saskaitot pieejamās moduļu ražošanas jaudas Savienībā, un ka no tā būtu jāatņem Savienības ražošanas nozares projektiem paredzēto moduļu patēriņa apjoms. Šis arguments tika noraidīts, jo moduļu patēriņa apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā Savienībā no jauna uzstādītās jaudas. Tā ir vispārpieņemta prakse, nosakot moduļu patēriņu. Elementu patēriņa apjoms tika noteikts, ņemot vērā Savienība saražoto moduļu apjomu.
(162)
Cita persona apgalvoja, ka konsultanta aprakstītā metodika apstiprina grūtības noteikt ticamus patēriņa rādītājus. Turklāt tika apgalvots, ka importa dati, kā arī Savienības ražošanas nozares dati par eksporta pārdošanas apjomiem, bija balstīti uz nepārbaudāmām aplēsēm vai nepilnīgiem datiem, un ka Komisijas veiktais salīdzinājums nebija pietiekams, lai varētu secināt, ka šie dati ir patiešām ticami un precīzi.
(163)
Kā tas jau ir minēts iepriekš 136. un 137. apsvērumā, datu un izmantoto datu apkopošanas metodikas kvalitāti Komisija apstiprināja apmeklējuma laikā un, pamatojoties uz to, tika uzskatīts, ka izmantotā metodika ir atbilstoša un rezultāti ir precīzi un pietiekami ticami. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(164)
Pamatojoties uz minētajiem faktiem un tā kā par patēriņu Savienībā nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 107.-109. apsvērums.
4. Imports no attiecīgās valsts
4.1. Importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts
(165)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka atkarībā no izmantotā avota krasi atšķiras dati par izmeklējamā ražojuma importa apjomiem. Šī persona apgalvoja, ka drošticamus datus var iegūt, tikai izmantojot informāciju, kas savākta specializētās iestādēs vai pētniecības centros. Ņemot vērā 134. un 152. apsvērumā iepriekš izklāstītos paskaidrojumus un secinājumus par izmeklēšanā izmantoto konsultanta sniegto datu ticamību, šis arguments tiek noraidīts.
(166)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apstrīdēja metodiku, ar kuru tiek noteikta kopējā importa vērtība no ĶTR, apgalvojot, ka tā bija balstīta uz darījumiem, kas veikti pie CIF līmeņa pirms nodokļa nomaksas, un tāpēc ir apšaubāms, vai šie darījumi bija paredzēti Savienības patēriņam. Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek precizēts, ka konsultanta sniegtais aprēķins par kopējo importa vērtību no ĶTR netika izmantots pagaidu un galīgajiem konstatējumiem un ka izmeklēšanas laikā tikai noteica importa apjomu un importa cenas, kā tas redzams pagaidu regulas 110. - 113. apsvērumā. Tā kā attiecīgā ieinteresētā persona neapstrīdēja metodiku kā tādu, ar kuru nosaka importa cenas, ir norādīta atsauce uz attiecīgajiem konstatējumiem pagaidu regulas 113. - 117. apsvērumā un turpmāk minētajā 168. - 176. apsvērumā. Tādēļ minētais apgalvojums tika noraidīts.
(167)
Pamatojoties uz minētajiem faktiem un tā kā par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjomu nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 110. - 112. apsvērums.
4.2. Importa cenas un cenu samazinājums
(168)
Viens nesaistītais importētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka importa cenas būtu jānosaka, ņemot vērā tā attiecīgā ražojuma importu Savienībā. Tomēr šā importētāja sniegtie dati bija tikai daļa no kopējā importa apjoma Savienībā, un nebija iespējams izdarīt nozīmīgus secinājumus par visa ĶTR izcelsmes importa apjoma vidējo importa cenu visā attiecīgajā periodā, kas aptvēra vairākus gadus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(169)
Cita persona apgalvoja, ka netika izskaidrota cenu noteikšanas metodika, jo īpaši attiecībā uz to, kā tika apvienoti un saskaņoti dati no dažādiem avotiem. Turklāt tika apgalvots, ka importa izmaksu pamatā būtu jābūt pārbaudītai informācijai, kas apkopota izmeklēšanas laikā, nevis aplēsēm.
(170)
Tiek uzskatīts, ka metodika, kas ir pieejama visām ieinteresētajām personām, ir pietiekami pilnīga, lai saprastu to, kā rādītāji iegūti. Attiecībā uz “importēšanas” izmaksām tiek precizēts, ka cenas uz vietas koriģēja, lai iegūtu CIF cenas. Veikto aprēķinu apstiprināja izmeklēšanas laikā apkopotie dati.
(171)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas pieprasīja vairāk informācijas par cenu samazinājuma aprēķiniem nekā jau bija norādīts pagaidu regulas 116. apsvērumā. Ciktāl tas bija iespējams, divpusējās apmaiņā sniegta papildu informācija, ņemot vērā to, ka šī informācija ir slepena, un to, ka Savienības ražotājiem tiek nodrošināta anonimitāte.
(172)
Saskaņā ar lēmumu par plāksnīšu neiekļaušanu ražojumu klāstā (sk. 28. līdz 32. apsvērumu iepriekš) šie ražojumi netika iekļauti arī cenu samazinājuma aprēķinā. Turklāt ieinteresētās personas iesniedza dažus CIF cenu labojumus. Tā kā 21. apsvērumā skaidroto iemeslu dēļ tika pārskatīta nesaistīto importētāju izlase, pēc tam, kad dati bija pieejami un pilnīgi, tika izmantotas jaunās importētāju izlases vidējās izmaksas pēc importēšanas.
(173)
Pārskatītais cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, iegūtā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija diapazonā no 19,8 % līdz 32,1 % attiecībā uz moduļiem, no 4 % līdz 28,5 % attiecībā uz elementiem un no 8 % līdz 29 % attiecīgajam ražojumam kopumā.
(174)
Būtu jāpiebilst, ka vienam izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam tika aprēķināts negatīvs cenas samazinājums attiecība uz elementiem. Tomēr, tā kā viņa eksporta apjomi nebija ievērojami, to nevar uzskatīt par reprezentatīvu lielumu.
(175)
Turklāt cits izlasē iekļauts ražotājs eksportētājs apstrīdēja avotu monoelementu precizējumam līdz multielementu līmenim, tomēr nekādi nepamatoja šo argumentu. Tomēr jauna informācija vai pierādījumi netika iesniegti, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(176)
Tā kā par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa cenām un cenu samazinājuma aprēķinu nav sniegtas citas piezīmes, ievērojot iepriekš minētos grozījumus, tiek apstiprināts pagaidu regulas 113. - 117. apsvērums.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.1. Vispārīga informācija
(177)
Dažas personas apšaubīja Komisijas šīs izmeklēšanas vajadzībām izmantoto kaitējuma makroekonomisko rādītāju vispārējo drošticamību. Tās apgalvoja, ka tendences, kas konstatētas vairākiem šiem rādītājiem, atšķiras no to pašu rādītāju tendencēm, kas konstatētas attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Īpaši tika norādīts Savienības ražošanas apjoms, ražīgums, pārdošanas apjoms, vidējās darbaspēka izmaksas un nodarbinātība.
(178)
Kā minēts pagaidu regulas 121. apsvērumā, makroekonomiskie rādītāji tika noteikti par visiem ražotājiem Savienībā. Ja tie paši dati tika sniegti par atsevišķiem Savienības ražotājiem vai Savienības ražotāju grupu (t. i., izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem), tendences ne vienmēr bija vienādas, jo, piemēram, katra apskatītā uzņēmuma svars šādā salīdzinājumā netika ņemts vērā. Tādējādi visu Savienības ražotāju un izlasē iekļauto Savienības ražotāju makroekonomisko rādītāju salīdzināšanas rezultāti ne vienmēr nozīmīgi, un tie neļauj secināt, ka kāds no šiem abiem datu kopumiem nebūtu drošticams. Katrā ziņā, salīdzinot makroekonomisko rādītāju tendences Savienības ražošanas nozarē ar tādiem pašiem konsolidētajiem rādītājiem par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, laikā no 2011. gada līdz IP atšķirības tendencēs ir vērojamas vairākiem rādītājiem, piemēram, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomam, ražošanas jaudai, pārdošanas apjomiem, nodarbinātībai un ražīgumam. Visos šajos rādītājos izlasē iekļautie Savienības ražotāji darbojas labāk nekā Savienības ražošanas nozare kopumā. Iemesls ir tāds, ka IP laikā daudzi Savienības ražotāji, kas nebija iekļauti izlasē, apturēja ražošanu vai kļuva maksātnespējīgi, tādējādi negatīvi ietekmējot makroekonomisko rādītāju, kas aprēķināts Savienības līmenī. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.
(179)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka secinājums, kas iekļauts pagaidu regulas 153. apsvērumā, proti, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze liecina par nepārprotamu lejupejošu tendenci attiecībā uz visiem galvenajiem kaitējuma rādītājiem, ir balstīts uz konsultanta sniegtajiem datiem. Šajā jautājumā jāpaskaidro, ka, no vienas puses, makroekonomiskie rādītāji, kas ietverti pagaidu regulas 4.a līdz 6.c tabulā, tika balstīti uz datiem, kas iegūti no konsultanta, un iespēju robežās salīdzināti ar citiem pieejamajiem avotiem. No otras puses, mikroekonomiskie rādītāji, kas ietverti pagaidu regulas 7.a līdz 11.c tabulā, tika balstīti uz datiem, kas savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un Komisija tos pārbaudīja klātienē. Jāpiebilst arī, ka noteicošie faktori Savienības ražošanas nozares zaudējumus radošajai situācijai, piemēram, Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmeņi, vidējā pārdošanas cena Savienībā un cenu samazinājuma aprēķini, tika balstīti uz datiem, kas savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un ražotājiem eksportētājiem, kas pārbaudīti klātienē. Tādēļ minētais apgalvojums tika noraidīts.
(180)
Tā kā nav sniegtas papildu piezīmes par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtējumu, tiek apstiprināts pagaidu regulas 118.-123. apsvērums.
5.2. Makroekonomiskie rādītāji
5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(181)
AFASE apgalvoja, ka ražošanas apjoms, kas pagaidu regulas 124. apsvērumā noteikts moduļiem, un Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda, kas tajā pašā apsvērumā noteikta moduļiem un elementiem, ir pārvērtēta, un iesniedza datus no citiem avotiem (t. i., EPIA, IMS un BNEF), kas liecināja par mazākiem apjomiem.
(182)
Ražošanas apjoms, kas noteikts pagaidu regulas 124. apsvērumā, ir balstīts uz informāciju gan par publiski uzskaitītiem uzņēmumiem, gan par neuzskaitītiem uzņēmumiem. Savienības ražošanas apjoma izmaiņas, kas noteiktas pagaidu regulas 124. apsvērumā, turklāt saskan arī ar Savienības patēriņa izmaiņām, kas noteiktas pagaidu regulas 108. apsvērumā. Pretēji tam, AFASE sniegtie dati par ražošanas apjomiem liecināja par atšķirīgām tendencēm Savienības patēriņā, kas noteikts pagaidu regulas 108. apsvērumā, un Savienības patēriņa statistikā, ko publicēja EPIA.
(183)
Attiecībā uz ražošanas jaudu izmeklēšana tika konstatēts, ka konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 124. apsvērumā, attiecas arī uz to uzņēmumu ražošanas jaudām, kuri IP laikā pieteica maksātnespēju vai apturēja ražošanu, kamēr tie nebija pārdevuši ražotnes un mehānismus un tādēļ spēja ļoti ātri atjaunot ražošanu. Tāpat, kā iepriekš minēts 182. apsvērumā, dati, kas iekļauti pagaidu regulas 124. apsvērumā, ietvēra arī neuzskaitīto uzņēmumu datus.
(184)
Visbeidzot, kā iepriekš minēts 137. apsvērumā, neatkarīgā konsultanta sniegtie dati tika pārbaudīti un tika uzskatīti par pietiekami precīziem. Pamatojoties uz iepriekš teikto, AFASE iesniegtie dati no citiem pieejamajiem avotiem netika atzīti par tādiem, kas noteikti ir pretrunā pagaidu konstatējumiem.
(185)
Katrā ziņā AFASE sniegto datu apstiprināšana neietekmētu vispārējo secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, jo šo rādītāju, t. i., Savienības ražošanas apjoma un Savienības ražošanas jaudas, negatīvā tendence būtu pat vēl izteiktāka.
(186)
Viens nesaistītais importētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums jānosaka, pamatojoties tikai uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem. Tomēr, tā kā tie ir makroekonomiski rādītāji, tie ir jānosaka visu Savienības ražotāju līmenī, lai radītu jēgpilnu un pilnīgu kopainu par situāciju Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(187)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona lūdza Komisiju precizēt, kā konsultants aprēķinājis Savienības gada ražošanas apjomu. Cita persona lūdza Komisiju sniegt papildu skaidrojumus par tādu dažādu pieejamo datu saskaņošanu, kas saistīti ar Savienības kopējo ražošanas jaudu. Cita persona norādīja, ka dati par Savienības kopējo ražošanu un ražošanas jaudu būtu jāiegūst no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, jo tas būtu devis daudz ticamāku rezultātu. Attiecībā uz šo tika apgalvots, ka publiski pieejamie dati ir neprecīzi, jo tie ir konfidenciāli, un ka jebkuram pētniecības centram vai konsultantam analīzes pamatā būtu jāizmanto vairākas aplēses un pieņēmumi.
(188)
Ir jāpaskaidro, ka Savienības gada ražošanas apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz skaitļiem, ko konsultantam iesniedza Savienības ražotāji. Gadījumos, kad nevarēja iegūt datus par konkrēta Savienības ražotāja gada ražošanas apjomu, tas tika aplēsts, piemērojot iepriekšējā gada jaudas izmantošanas līmeni jaunajai ražošanas jaudai attiečīgajā gadā. Iestādes ir arī salīdzinājušas konsultanta aprēķināto rādītāju ar Savienības ražošanas nozares pārstāvju atbildēm uz pastāvīgo aptauju jautājumiem pirms izmeklēšanas sākšanas. Abi rādītāji ir līdzīgi.
(189)
Attiecībā uz lūgumu sniegt papildu skaidrojumus par dažādu datu saskaņošanu attiecībā uz Savienības ražošanas jaudu ir jānorāda, ka informācija ieinteresētajām personām jau ir sniegta publiski pieejamajos izmeklēšanas dokumentos. Tāpēc šis lūgums tika noraidīts.
(190)
Visbeidzot Savienības ražošana apjoms un ražošanas jauda ir makroekonomiskie rādītāji, tāpēc tie ir jānoskaidro visas Savienības ražošanas nozares līmenī, nevis tikai izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.
(191)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka metodika, kas izmantota, lai apkopotu datus par ražošanu (galvenokārt, intervijas un ražotņu apmeklējumi) neļāva gūt ticamus rezultātus, jo šie dati ir konfidenciāli, tāpēc uzņēmumi tos nevēlas izpaust. Tāpēc šādu metodiku nevar uzskatīt par atbilstošu. To apstiprinot fakts, ka, lai gan konsultants aprēķinos iekļāva daudz vairāk Savienības ražotāju nekā to bija izdarījusi Komisija veiktajā situācijas pārbaudē izmeklēšanas sākšanas posmā, konsultanta iegūtais kopējais ražošanas apjoms ir mazāks, nekā to konstatēja Komisija situācijas pārbaudes nolūkā. Šī persona arī apgalvoja, ka attiecīgi informāciju, kas saistīta ar šo kaitējuma rādītāju, nevar uzskatīt par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē.
(192)
Vispirms ir jāpaskaidro, ka to ražotāju skaits, ko aprēķinos ņēma vērā konsultants un Komisija, ir gandrīz vienāds, un ka arguments par to, ka rezultāti ir pretrunīgi, ir noraidāms. Turklāt jāatgādina, ka konsultanta apkopotie dati, ja vien bija iespējams, tika salīdzināti ar citiem avotiem, un tika konstatēts, ka aplēses ir pietiekami ticamas. Tāpēc tiek apstiprināts, ka konsultanta sniegto informāciju par ražošanas datiem var uzskatīt par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē.
(193)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, tiek apstiprināts pagaidu regulas 124.-128. apsvērums.
5.2.2. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(194)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības moduļu ražošanas nozares tirgus daļa 2009. gadā jau bija tikai 19 % un samazinājums par sešiem procentpunktiem attiecīgajā periodā nav uzskatāms par kaitējumu.
(195)
Tirgus daļas samazināšanās par sešiem procentpunktiem attiecīgajā periodā ir jāvērtē, ņemot vērā fonu, ko veidoja moduļu patēriņa palielināšanās Savienībā par vairāk nekā 200 % tajā pašā laikposmā. Savienības ražošanas nozare nevarēja izmantot augošo patēriņu savā labā. Tieši pretēji - pat palielināta patēriņa apstākļos pārdošanas apjoms nevarēja atbilstoši palielināties, tādēļ tika zaudēta tirgus daļa. Tāpēc šis arguments ir noraidāms.
(196)
Viena persona apgalvoja, ka pārdošanas datu apkopošanā izmantotā metodika (galvenokārt, intervijas un ražotņu apmeklējumi) neļāva gūt ticamus rezultātus, jo šie dati ir konfidenciāli, tāpēc uzņēmumi tos nevēlas izpaust. Tāpēc šādu metodiku nevar uzskatīt par atbilstošu. Līdzīgi tos nevar uzskatīt par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē. Kā minēts iepriekš 137. apsvērumā, konsultanta apkopotos datus, kad vien iespējams, salīdzināja ar citiem avotiem, un tika konstatēts, ka aplēses bija pietiekami ticamas. Tāpēc tiek apstiprināts, ka konsultanta sniegto informāciju par pārdošanas datiem var uzskatīt par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē.
(197)
Tā kā nav sniegtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļu, tiek apstiprināts pagaidu regulas 129.-131. apsvērums.
5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
(198)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka metodika, lai noteiktu kopējo nodarbinātību Savienībā attiecīgajā periodā bija nepareiza. Šī persona apgalvoja, ka gadījumos, kad nebija pieejama informācija par kāda konkrēta Savienības ražotāja nodarbinātības līmeni, tās vietā tika ņemti vērā pieejamie dati par Savienības ražotāju vidējo nodarbinātību. Tas bija jānoraida, jo kopējā nodarbinātības noteikšanas metodika bija citāda, t. i., gadījumā, ja nodarbinātības dati par konkrētu Savienības ražotāju nebija pieejami, šo rādītāju aprēķināja, pamatojoties uz šā paša uzņēmuma datiem par iepriekšējo gadu(-iem). Kā minēts iepriekš 137. apsvērumā, šī metodika tika pārbaudīta un atzīta par pieņemamu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(199)
Tā kā nav sniegtas piezīmes par nodarbinātību un ražīgumu Savienībā, tiek apstiprināts pagaidu regulas 132.-134. apsvērums.
5.2.4. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(200)
Tā kā par šo jautājumu nav sniegtas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 135. un 136. apsvērums.
5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
5.3.1. Cenas un cenu ietekmējoši faktori
(201)
Viena ieinteresētā persona apstrīdēja secinājumus, ka vidējo pārdošanas cenu samazināšanās ir postoši ietekmējusi Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vidējās izmaksas arī ir samazinājušās, un tādēļ cenu samazināšanās ir dabiska. Tomēr, kā teikts pagaidu regulas 138. apsvērumā, izmeklēšana konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas samazinājās pat vairāk nekā tās vidējās ražošanas izmaksas, un tādēļ šī izmaksu samazināšanās neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tāpēc ir apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozarē pārdošanas cenu samazinājumam bija postoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, un attiecībā uz šo apgalvojumi tika noraidīti.
(202)
Cita ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu regulas 138. apsvēruma secinājumu, ka IP laikā cenas bija neilgtspējīgā līmenī, apgalvojot, ka to nosaka tirgus konjunktūra. Tā pati persona arī iebilda pret secinājumu tajā pašā apsvērumā, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no izmaksu samazinājuma tāpēc, ka to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām. Attiecībā uz šo iestādes norāda, ka “neilgtspējīgs līmenis” attiecas uz faktu, ka Savienības ražošanas nozare darbojās ar zaudējumiem, tāpēc tā ilgtermiņā nevarētu pastāvēt. Tāpēc jautājums, vai cenu līmenis ir ilgtspējīgs, ir saistīts tikai ar ražošanas izmaksu un cenu attiecību. Frāze “nevarēja gūt labumu no izmaksu samazinājuma” ir atsauce uz faktu, ka izmaksas samazinājās lēnāk nekā cenas. Abu šo apgalvojumu pamatā ir pagaidu regulas 138. apsvērumā minēti pierādījumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(203)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām, tiek apstiprināti pagaidu regulas 137. un 138. apsvērums.
5.3.2. Darbaspēka izmaksas
(204)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pretēji apgalvojumam pagaidu regulas 140. apsvērumā, attiecīgajā periodā nav bijis inflācijas un tādēļ vispārējais darbaspēka izmaksu pieaugums nevarēja rasties šā apstākļa ietekmē.
(205)
Pretēji tam, ko apgalvoja attiecīgā persona, izmeklēšana tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā ir bijusi inflācija un darbaspēka izmaksu pieaugums saistāms tikai ar moduļiem, un ka to var skaidrot ar inflāciju un ražīguma pieaugumu.
(206)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma stāvokli ir izraisījis darbaspēka izmaksu palielinājums, kas notika līdzās ražīguma samazinājumam. Tomēr, pirmkārt, jānorāda, ka attiecībā uz moduļiem darbaspēka izmaksas ir saglabājušās stabilas, bet darba ražīgums palielinājās gan elementu, gan moduļu ražošanā. Tādējādi darba ražīguma palielinājumu moduļu ražošanā var izskaidrot ar paaugstinātu ražīgumu. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 203. apsvērumā, izmeklēšanā konstatēja, ka darbaspēka izmaksas neveido ražošanas izmaksu būtisku daļu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(207)
Ņemot vērā minētos faktus, ir apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 139. un 140. apsvērumā.
5.3.3. Krājumi
(208)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka krājumu līmeņa palielinājums attiecīgajā periodā, izsakot to kā kopējā ražošanas apjoma procentuālo daļu, esot nenozīmīga un ka to nevarot uzskatīt par kaitējuma pierādījumu. Vēl minētā persona apgalvoja, ka dati par krājumu lielumu pagaidu regulas 141. apsvērumā ir maldinoši, jo atšķirībā no Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma krājumi ir izteikti kW, nevis MW.
(209)
Šajā ziņā ir norādīts, ka pagaidu regulas 143. apsvērums ir jāgroza, un to lasa šādi: “… līdzīgā ražojuma krājumu palielināšanās attiecīgajā periodā nav saistāma ar jautājumu, vai Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu”. Pārrakstīšanās kļūdu pierāda iepriekšējais teikums, kur ir konstatēts, ka Savienības ražotājiem ir tendence turēt ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus, ražošanu veicot atkarībā no pasūtījumiem.
(210)
Visbeidzot, nosakot, vai Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu, jautājums par to, vai krājumi ir izteikti kW vai MW, pats par sevi tika atzīts par nebūtisku.
(211)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas vairākas personas apgalvoja, ka krājumi būtu jānosaka visai Savienības ražošanas nozarei kopumā un ka tikai desmit Savienības ražotāju dati nav reprezentatīvi. Ir noskaidrots, ka krājumi tika uzskatīti par mikroekonomikas rādītāju, tādēļ tie būtu jānosaka, pamatojoties uz apkopoto informāciju par katru uzņēmumu, šajā gadījumā - no Savienības ražotāju izlases, kas ir uzskatāma par reprezentatīvu visai Savienības ražošanas nozarei. Tādēļ minētais apgalvojums tika noraidīts.
(212)
Tā kā par krājumiem nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 141.-143. apsvērums.
5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un investīciju atdeve, spēja piesaistīt kapitālu
(213)
Pēc ieinteresētās personas piezīmes tiek precizēts, ka pagaidu regulas 148. apsvērumā minētais apgalvojums, ka naudas plūsmas laikposmā no 2009. gada līdz IP “pakāpeniski ieguva negatīvu tendenci”, bija nepareizs, jo naudas plūsma attiecībā uz moduļiem samazinājās laika periodā no 2009. līdz 2010. gadam, tad palielinājās 2011. gadā un IP laikā atkal samazinājās.
(214)
Minētā persona apgalvoja, ka ieguldījumu rādītāji, kas norādīti pagaidu regulas 149. apsvērumā, bija pārāk zemi, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas norādīta pagaidu regulas 124. apsvērumā. Pamatojot šo apgalvojumu, minētā persona informēja, ka tās rīcībā ir informācija, saskaņā ar kuru kāda Savienības ražotāja veiktie ieguldījumi ražošanas jaudas palielināšanā veikti ar daudz lielākām izmaksām. Ieinteresētā persona secināja, ka tādēļ Savienības ražošanas nozares konstatētā ražošanas jauda visticamāk ir pārvērtēta. Jānorāda, ka šis apgalvojums nav pamatots ar pierādījumiem, jo īpaši attiecībā uz attiecīgā Savienības ražotāja ieguldījumu. Turpretī pagaidu regulā minēto ieguldījumu datu pamatā bija faktiska un pārbaudīta informācija, kas saņemta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Jānorāda, ka šis apgalvojums bija balstīts arī uz salīdzinājumu starp izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējiem ieguldījumiem un visas Savienības ražošanas nozares kopējo ražošanas jaudu, ko nevar uzskatīt par atbilstošu pamatu salīdzinājumam, jo netika ņemti vērā Savienības ražošanas nozares kopējie ieguldījumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(215)
Tā kā par rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu nav sniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. līdz 152. apsvērums.
5.4. Secinājumi
(216)
Ņemot vērā minētos faktus, tiek apstiprināts pagaidu regulas 153.-158. apsvērums, proti, Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.
E. CĒĻOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(217)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka veiktā cēloņsakarību analīze nenodalīja, nenošķīra un nekvantificēja subsidētā importa kaitīgo ietekmi no citu zināmo faktoru ietekmes, kas līdztekus kaitē Savienības ražošanas nozarei. Turklāt tika apgalvots, ka Komisija nav veikusi šo citu zināmo faktoru kopējo analīzi.
(218)
Atbildot uz šo apgalvojumu, būtu jānorāda, ka Komisija saskaņā ar iedibināto praksi vispirms pārbaudīja, vai ir cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pēc tam pārbaudīja, vai kāds no citiem zināmajiem faktoriem nav izjaucis cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenām. Šajā analīzē tika novērtēta citu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, nodalot un nošķirot to no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radītais kaitējums netiek saistīts ar subsidēto importu. Tika konstatēts, ka neviens no tiem būtiski neietekmē (ja vispār ietekmē) nozares stāvokli, lai labotu situāciju, kurā novērtētais būtiskais kaitējums saistāms ar importu par dempinga cenām. Pamatojoties uz to, šis arguments tika noraidīts.
(219)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoti pauda iepriekš minētos argumentus. Šajā sakarībā tika apgalvots, ka Komisijai, sniedzot pamatotu un atbilstošu skaidrojumu, būtu jānosaka, ka kaitējums, ko rada faktori, kas nav imports par dempinga cenām, nav saistīti ar attiecīgo importu.
(220)
Izskatot visus faktus, šajā izmeklēšanā tika secināts, ka imports par dempinga cenām pats par sevi ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā sakarībā nebija iespējams izteikt kvantitatīvi citu zināmu faktoru ietekmi, tāpēc, kā norādīts pagaidu regulas 164. līdz 222. apsvērumā, tika veikts kvalitatīvais novērtējums. Noslēgumā tika apstiprināts, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis imports par dempinga cenām. Patiešām uzskatīja, ka citu faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību ir ierobežota. Jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu, nav uzliktas saistības attiecībā uz attiecināšanas vai neattiecināšanas analīzes veidu, kas būtu jāveic. Gluži pretēji - saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu šī analīze ir jāveic tādā veidā, lai ļautu nošķirt kaitējumu, ko rada imports par dempinga cenām no kaitējuma, ko rada citi faktori. Izmeklēšanā neatklāja nekādus pierādījumus tam, ka nekādi citi zināmi faktori - ne kopā, ne atsevišķi -, kas varētu būt sekmējuši nodarīto kaitējumu, būtu izjaukuši cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei. Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, tika apstiprināts, ka neviens no citiem zināmajiem faktoriem neatspēkoja konstatējumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums ir attiecināms uz importu par dempinga cenām. Pamatojoties uz to, šie argumenti tika noraidīti.
(221)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētas personas apstrīdēja konstatējumu pagaidu regulas 160. apsvērumā. Tās atkārtoti apgalvoja, ka izmeklējamā ražojuma tirgus situācija katrā dalībvalstī ir citāda un tādēļ cēloņsakarības analīze ir jāveic katras dalībvalsts līmenī atsevišķi. Vēl minētās personas personas apgalvoja, ka valsts atbalsta shēmas, saules iedarbība un elektrības cena katrā valstī atšķiras, turklāt katrā tirgū ir atšķirīgi tirgus segmenti (sadzīves iekārtas ar mazāk nekā 40 kW jaudu, komerciālās un rūpnieciskās iekārtas ar jaudu no 40 kW līdz 1MW un komunālā tirgus segmenta iekārtas ar jaudu no 1 MW līdz 10 MW). Ņemot to vērā, šīs personas apgalvoja, ka cēloņsakarību analīze ir jāveic atsevišķi katrai dalībvalstij, no vienas puses, un lielapjoma un sadzīves segmentiem, no otras puses.
(222)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas dažas ieinteresētas personas atkārtoti apgalvoja, ka cēloņsakarību analīzi vajadzētu veikt katrai dalībvalstij, tomēr personas nenorādīja papildu argumentus vai jaunus pierādījumus attiecībā uz to.
(223)
Izmeklēšana konstatēja, ka pārdošanas apjomi un importa cenas visā Savienībā ir līdzīgas. Tāpēc var uzskatīt, ka ir viens ražojumu tirgus, uz kuru attiecas izmeklēšana. Izmeklēšanā arī neatklāja, ka katras dalībvalsts vai reģiona ražotāji būtu koncentrējuši savu darbību šajā konkrētajā tirgū, vai arī, ka imports par dempinga cenām būtu koncentrēts vienā dalībvalstī vai reģionā. Turklāt neviena ieinteresētā persona neapgalvoja, ka dempinga un kaitējuma analīze būtu jāveic katrai dalībvalstij atsevišķi, kas būtu pamatnosacījums atsevišķas cēloņsakarību analīzes veikšanai katrā dalībvalstī. Izmeklēšanā arī neatklāja nekādus pierādījumus, ka tas būtu piemērots risinājums, jo īpaši, ja visā Savienībā pārbaudāmajam ražojumam ir līdzīgas cenas. Turklāt tiek norādīts, ka saules iedarbība vienas dalībvalsts dažādos reģionos var būt atšķirīga, piemēram, Dienvidfrancijā ir lielāka saules iedarbība nekā Ziemeļfrancijā, un vienas dalībvalsts dažādos reģionos var darboties dažādas atbalsta shēmas (piemēram, Beļģijā), tādēļ šo faktoru ietekme uz pieprasījumu dažādos reģionos var atšķirties vienas dalībvalsts robežās. Tomēr atšķirīgais tiesiskais regulējums katrā dalībvalstī un/vai reģionā un atšķirības noteiktos apstākļos, piemēram, saules iedarbība, nav iemesls, lai veiktu atsevišķas cēloņsakarību analīzes un attiecīgi arī kaitējuma un dempinga analīzes. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.
(224)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai gan arī citi faktori ir būtiski, valsts atbalsta shēmas joprojām ir galvenais faktors pieprasījuma noteikšanā. Tā pati persona apstrīdēja arī to, ka tīkla paritāte jau sasniegta vismaz dažās vietās, apgalvojot, ka kopš IP moduļu cenas pieaugušas, bet elektrības cenas samazinājušās. Tā arī apgalvoja, ka katrā ziņā vismaz dažās dalībvalstīs regulatīvā, ekonomikas un tehniskā situācija neļauj pieslēgties tīklam un tādēļ šīm dalībvalstīm nav būtiski, vai tīkla paritāte sasniegta. Tomēr šī persona neiesniedza pierādījumus minētajiem apgalvojumiem. Katrā ziņā šie argumenti apstiprina, ka situācija attiecībā uz valsts atbalsta shēmām un tīkla paritāti dalībvalstīs zināmā mērā var atšķirties. Tomēr iesniegtā informācija nebija tāda, kas pierādītu, ka tiks nodrošināta analīze par katru dalībvalsti atsevišķi.
(225)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona atkārtoti apgalvoja un sniedza informāciju, kas varētu norādīt uz atšķirīgiem tirgus nosacījumiem katrā dalībvalstī un nozarē. Tomēr sniegto informāciju nevarēja uzskatīt par pārliecinošu, jo to veidoja PowerPoint prezentācija bez klātpievienotiem pierādījumiem, tāpēc nav sniegti pierādījumi, ka būtu pamatoti analizēt katru dalībvalsti atsevišķi. Tāpēc šīs personas apgalvojums tika noraidīts.
(226)
Ņemot vērā minētos faktus, tika secināts, ka katrai dalībvalstij un/vai reģionam un tirgus segmentam atsevišķi veiktā cēloņsakarības analīze neatbilstu tirgus realitātei. Tā kā šajā ziņā nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 159. un 160. apsvērums.
(227)
ĶV apgalvoja, ka Komisija cēloņsakarību analīzi ir veikusi nekonsekventi, jo kaitējuma analīze tika veikta atsevišķi moduļiem un elementiem, bet cēloņsakarības analīzē ražojumu veidi netika nošķirti. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka, lai gan kaitējuma rādītāji patiešām uzrādīti katram ražojuma veidam atsevišķi, secinājumi par katru rādītāju attiecas uz izmeklēšanā ietverto ražojumu kopumā. Jāatgādina arī, ka moduļi un elementi ir viens ražojums, tāpēc cēloņsakarības analīze tika veikta, pamatojoties uz to. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
2. Importa par dempinga cenām ietekme
(228)
Viena ieinteresētā persona apstrīdēja, ka ir bijusi pietiekama saistība starp attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tika apgalvots - to apliecina, no vienas puses, fakts, ka no 2009. līdz 2010. gadam Savienības ražošanas nozares peļņas norma elementiem būtiski palielinājās (no zaudējumiem līdz 12 % peļņai), bet Ķīnas importa cenas bija par 36 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un Ķīnas imports divkāršoja savu tirgus daļu tajā pašā laikposmā. No otras puses, laikā no 2010. līdz 2011. gadam Ķīnas imports palielināja savu tirgus daļu tikai par sešiem procentpunktiem, kaut arī patēriņš šajā laikā pieauga daudz straujāk, bet Savienības ražošanas nozarei tomēr radās 36 % zaudējumu. Šī persona arī apgalvoja, ka attiecībā uz IP elementu imports no citām trešām valstīm notika tādā pašā cenu līmenī kā Ķīnas imports, bet tas ieguva daudz lielāku tirgus daļu, kura atbilda Savienības ražošanas nozares zaudētajai tirgus daļai.
(229)
Izmeklēšana konstatēja, ka attiecīgajā periodā Ķīnas visu ražojumu veidu tirgus daļa pastāvīgi palielinājās (par 17 procentpunktiem moduļiem un 17 procentpunktiem elementiem). ĶTR izcelsmes importa apjoms par dempinga cenām palielinājās par vairāk nekā 300 % moduļiem un par 482 % elementiem. Tajā pašā laikā ievērojami un pastāvīgi samazinājās Ķīnas importa cenas (attiecīgajā periodā par 64 % moduļiem un par 42 % elementiem), un IP tās bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Vienlaikus Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu un, kā minēts pagaidu regulas 153. un 154. apsvērumā, visi galvenie kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi apstiprinājās, ka importa par dempinga cenām palielināšanās un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana acīmredzami notika vienā un tajā pašā laikā.
(230)
Kā minēts pagaidu regulas 161. un 162. apsvērumā, šī savstarpējā saikne laika ziņā tika konstatēta katram ražojuma veidam atsevišķi. Turklāt analīze par importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares peļņas normu atsevišķi par katru attiecīgā perioda gadu nedeva būtiskus rezultātus, jo dempinga un būtiskā kaitējuma esība, kā arī cēloņsakarība starp tiem nav jānosaka katram gadam atsevišķi. Saistība starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu ir pietiekami parādīta, analizējot izmaiņas visā attiecīgajā periodā.
(231)
Tika arī atzīmēts, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ir viens no faktoriem, kas minēts pamatregulas 3. panta 5. punktā un jāizmeklē, izvērtējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Fakts, ka Savienības ražošanas nozare kādā konkrētā gadā bija rentabla, pats par sevi nebūt nenozīmē, ka tā necieta no būtiska kaitējuma. Turklāt Savienības ražošanas nozares zaudētai tirgus daļai nav precīzi jāatbilst importa par dempinga cenām tirgus daļas palielinājumam, lai varētu noteikt cēloņsakarību starp kaitējumu un importu par dempinga cenām. Visbeidzot, citi faktori (piemēram, imports no citām trešajām valstīm vai izmaiņas patēriņā), kas varētu ietekmēt Savienības ražošanas nozares zaudējumus radošo stāvokli, tika izvērtēti un īpaši apskatīti pagaidu regulas 164.-224. apsvērumā.
(232)
Sakritība laikā starp būtiskos apjomos pieaugušo importu par dempinga cenām, kas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un Savienības ražošanas nozares arvien nedrošāko situāciju skaidri apliecina šīs lietas cēloņsakarību, kā noteikts pagaidu regulas 161.-163. apsvērumā. Apgalvojumi par saistības trūkumu starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozari tāpēc tika noraidīti.
(233)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona turpināja apstrīdēt cēloņsakarību analīzi, jo Savienības ražošanas nozares rentabilitāte netika analizēta par konkrētiem gadiem (konkrēti 2010. gadā), bet par visu attiecīgo periodu kopumā.
(234)
Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka nav iespējams izdarīt pamatotus secinājumus par cēloņsakarību, izolējot vienu konkrētu gadu attiecīgajā periodā, vienlaikus ignorējot Savienības ražošanas nozares attīstību visā attiecīgajā periodā, un kaitējuma savstarpējo saikni ar importu par dempinga cenām. Šāda analīze var sniegt tikai daļēju priekšstatu un, pamatojoties uz to, nevar izdarīt pārliecinošus secinājumus. Tādējādi rentabilitātes likmes, kas 2010. gadā uzlaboja arī citus Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, bija augstas, pateicoties straujam patēriņa pieaugumam Savienībā, ko ļoti veicināja dāsni atbalsta mehānismi, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt augstāko pārdošanas apjomu uzlabojumu tā paša gada laikā, bet tā bija īslaicīga aktivitāte un nekādā gadījumā nav ilgtspējīga šāda veida ražošanas nozarē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(235)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 159.-163. apsvērumā.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešām valstīm
(236)
Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas par konstatējumiem attiecībā uz importu no trešām valstīm un atkāroti par to runāja arī pēc galīgās informācijas izpaušanas. Tomēr šīs personas nesniedza ne jaunu informāciju, ne arī pierādījumus, kas varētu mainīt attiecīgos pagaidu konstatējumus.
(237)
Šīs personas īpaši uzsvēra elementu importa apjomu no Taivānas. Tomēr kopējais attiecīgo ražojumu imports no Taivānas (1132 MW) veido tikai ļoti nelielu daļu (mazāk nekā 5 %) no kopējā Savienības patēriņa (21 559 MW) un salīdzinot ar importu no ĶTR (15 005 MW). Līdz ar to, ja imports no Taivānas ir veicinājis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tad tikai nedaudz, un nav arī pārtraucis cēloņsakarību.
(238)
Tā kā citas piezīmes par importu no citām trešām valstīm netika iesniegtas, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 164.-167. apsvērumā.
3.2. Patēriņa dinamika Savienībā
(239)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav analizējusi patēriņa dinamikas ietekmi. Šajā ziņā tika apgalvots, ka imports no ĶTR nesedza visu patēriņa apjoma palielināšanos un ka, lai gan moduļu gadījumā Savienības ražošanas nozare laikā no 2009. līdz 2010. gadam zaudēja tirgus daļu, tās rentabilitāte tajā pašā periodā joprojām palielinājās. Turklāt tika apgalvots, ka 2009. gadā, kad elementu importam no ĶTR bija tikai 8 % tirgus daļa, Savienības ražošanas nozare tik un tā cieta zaudējumus 8 % apmērā.
(240)
Kā jau ir minēts pagaidu regulas 168. apsvērumā, neraugoties uz Savienības patēriņa samazinājumu izmeklēšanas periodā, imports par dempinga cenām no ĶTR vai nu saglabāja savu tirgus daļu (moduļi) vai palielināja to (elementi), attiecīgajā periodā kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Tādēļ nevar secināt, ka patēriņa samazinājums bija tāds, lai varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt izmeklēšanā tika pierādīts, ka, tā kā Savienības ražošanas nozares jauda jebkurā gadījumā bija daudz mazāka par patēriņa līmeni, patēriņa apjoma samazināšanās IP nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares kaitējošo stāvokli. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(241)
Cita ieinteresētā persona apstrīdēja to, ka pieprasījums Savienībā turpinātos arī tad, ja nebūtu valstu atbalsta shēmu. Šī persona apgalvoja, ka pieprasījums un atbalsta shēmas ir savstarpēji saistītas un ka šādu shēmu trūkuma dēļ FE nozares projekti vairs nebūs rentabli, un tāpēc vairs nebūs arī pieprasījuma pēc saules enerģijas paneļiem.
(242)
Kā minēts pagaidu regulas 169. apsvērumā, izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pat tad, ja atbalsta shēmu nav, pieprasījums Savienībā vēl joprojām ir un būs arī turpmāk. Attiecīgā persona nesniedza pierādījumus, kas atspēkotu minētos konstatējumus. Tā kā šajā ziņā nav iesniegta jauna informācija, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 169. apsvērumā, un šajā ziņā paustais apgalvojums tika noraidīts.
(243)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka faktam, ka Savienības ražošanas nozares jauda nekādā gadījumā nav pietiekama Savienības pieprasījumam, nav nozīmes, jo moduļu pārdošanas apjomi Savienības ražošanas nozarē samazinājās atbilstīgi patēriņa samazinājumam un atkārtoti uzsvēra, ka patēriņa samazinājums no 2011. gada līdz IP ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Kaut arī patiešām no 2011. gada līdz IP Savienības patēriņš samazinājās un moduļu pārdošanas apjoms samazinājās ar līdzīgu tendenci, tas ir jāskata saistībā ar Ķīnas dempinga cenu attīstību, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, liekot Savienības ražošanas nozarei strādāt ar zaudējumiem. Attiecībā uz šo ir jāatgādina, ka pagaidu regulas 111. apsvērumā ir minēts, ka tajā laikā, kad patēriņš samazinājās, imports par dempinga cenām no ĶTR vai nu saglabāja savu tirgus daļu (moduļiem), vai palielinājās (elementiem). Tajā pašā laikā Ķīnas importa cenas ievērojami samazinājās un kļuva būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(244)
Tā kā citas piezīmes par patēriņa dinamiku Savienībā netika iesniegtas, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 168. un 169. apsvērumā.
3.3. Iepirkuma tarifi (“IT”) - galvenais atbalsta shēmu piemērs
(245)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas atkārtoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir iepirkuma tarifu (“IT”) attīstības tendences. Tās apgalvoja, ka IT attīstības tendenču dēļ ievērojami samazinās cenas un tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. Viena ieinteresētā perona apgalvoja, ka tika pārbaudīta tikai IT attīstības ietekme uz pieprasījumu, lai gan vajadzēja analizēt arī ietekmi uz cenām. Šajā pašā kontekstā vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairākums dalībvalstu jau 2010. gadā ievērojami samazināja cenas, tādējādi radot lejupēju spiedienu uz moduļu cenām.
(246)
Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka dalībvalstis iepirkuma tarifus samazināja dažādos laikos un atšķirīgā tempā, tāpēc ir sarežģīti gūt vispārēju pārskatu par stāvokli Savienībā. Neatkarīgi no tā, kurā brīdī IT likmes sasniedza loti zemu līmeni, ievērojamo cenu un rentabilitātes samazinājumu Savienībā attiecīgajā periodā nevar izskaidrot tikai vai galvenokārt ar iepirkuma tarifu samazināšanu. Pirmkārt, pamatojoties uz informāciju, kas savākta par Vāciju un Itāliju, kurām 2011. gadā kopā bija 75 % no Savienības tirgus, vidējās pārdošanas cenas kritums bija izteiktāks nekā IT likmju samazinājums IP. Otrkārt, savāktie pierādījumi liecina, ka dažās valstīs, piemēram, Itālijā, pat ļoti dāsnu IT likmju apstākļos, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojami jāsamazina savas cenas. Visbeidzot, IP laikā Savienības ražotājiem bija jāpārdod izstrādājumi par cenām, kas bija zemākas par ražošanas izmaksām - galvenokārt tāpēc, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija 80 % no Savienības tirgus un tādējādi arī vara ietekmēt cenu noteikšanas mehānismu.
(247)
Vēl izmeklēšanā tika konstatēts, ka tā kā līdz 2011. gadam Savienībā iepirkuma tarifu likmes palielinājās un moduļu cenas samazinājās, krasi palielinājās interese par ieguldījumiem saules enerģijā, jo ieguldītāji no saviem ieguldījumiem guva ļoti lielu peļņu. Tādējādi ārkārtīgi palielinājās ieguldījumu skaits, attiecīgi palielinot arī pieprasījumu pēc saules enerģijas paneļiem. Pieprasījuma palielināšanās dēļ ievērojami palielinājās kopējā izmaksātā IT summa, un vairākums dalībvalstu pārskatīja esošās IT shēmas un samazināja tarifus, lai cita starpā novērstu elektroenerģijas izmaksu palielināšanos. Tas pierāda, ka cenu samazināšanās dēļ var samazināties iepirkuma tarifi, nevis otrādi.
(248)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka ir pretrunas starp 246. apsvērumu iepriekš, ka ir sarežģīti gūt vispārēju pārskatu par pieprasījuma novērtējumu Savienībā kopumā, un 223. apsvērumu iepriekš, kurā teikts, ka cēloņsakarības analīze katrā dalībvalstī atsevišķi nedotu pamatotus rezultātus. Attiecībā uz šo ir jāpaskaidro, ka 246. apsvērumā iepriekš ir runāts par grūtībām gūt vispārēju kopainu par IT attīstību visā Savienībā kopumā, nevis par pieprasījumu kā to apgalvo ieinteresētā persona. Rezultātā iznāk, ka starp šiem apsvērumiem nav pretrunu, tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.
(249)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka pat saistībā ar augstajām IT likmēm, moduļa cena var ievērojami samazināties saistībā ar tehnoloģisko attīstību, apjomradītiem ietaupījumiem, izmaksu samazināšanu un pieaugošo globālo ražošanas jaudu. Attiecībā uz šo apgalvojumu, tiek atzīmēts, ka savāktie pierādījumi liecina, ka Itālijas ražotāji bija spiesti samazināt cenas zem ražošanas izmaksām pat tad, ja IT līmenis bija augsts. Lai gan iepriekš minētiem faktoriem patiešām var būt ietekme uz vidējām izmaksām, tie nav par pamatu tam, ka Savienības ražotāji bija spiesti samazināt cenas zem ražošanas izmaksām. Tādēļ tiek secināts, ka galvenais iemesls cenu samazināšanai neilgtspējīgā līmenī bija imports par dempinga cenām no ĶTR, un šis apgalvojums tika noraidīts.
(250)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka 247. apsvērumā iepriekš izklāstītajam apgalvojumam, ka IT samazināšanās varētu būt arī cenu samazināšanās dēļ, nevis otrādi, nav nekādu pierādījumu.
(251)
Ir jānorāda, ka 247. apsvērumā iepriekš izklāstītā secinājuma pamatā bija informācija, kas bija pieejama izmeklēšanas laikā un izklāstītais scenārijs attiecīgajos apstākļos un konkrētajā tirgū patiešām tika uzskatīts par pieņemamu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(252)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti apgalvoja, ka tā nepiekrīt secinājumam, ka spiedienu uz Savienības ražotājiem attiecībā uz cenu samazinājumu galvenokārt veicināja imports par dempinga cenām, un minētā persona apgalvoja, ka tieši pretēji - tieši IT samazinājums piespieda Savienības ražotājus samazināt cenas. Tā pati persona atkārtoti apgalvoja, ka laikā, kad IT tika samazināti, FE sistēmu cenas samazinājās, samazinoties IT cenām, tāpēc projektu izstrādāju izmaksas nepaaugstinājās, bet šī situācija galu galā izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražotajiem.
(253)
Tā kā netika iesniegti pārliecinoši pierādījumi, kas pamatotu šos apgalvojumus, Komisija pieturas pie 246. un 247. apsvērumā iepriekš izklāstītās analīzes un secinājumiem.
(254)
Minētā persona apgalvoja, ka tirgus virza IT attīstība un sniedza informāciju par Apvienotajā Karalistē 2012. un 2013. gadā uzstādītajām FE iekārtām. Šīs personas sniegtā informācija bija AK valdības publikācija, kuras pamatā ir iknedēļas reģistrācijas AK centrālajā IT reģistrā (CFR). Ir jānorāda, ka šī informācija pārsvarā attiecas uz laika periodu ārpus IP un attiecas tikai uz vienu dalībvalsti, bet notiekošā izmeklēšana koncentrējas uz Savienības tirgu kopumā. Jebkurā gadījumā netiek apstrīdēts, ka IT līmenis ietekmē pieprasījumu, kā arī ieguldījumu ienesīgums vietās ar mazāku saules ietekmi ir atkarīgs no IT līmeņa. Tomēr, lai parādītu, ka līmenis, kurā IT tika noteikts IP laikā, ir radījis kaitējumu, ieinteresētajām personām būtu bijis jāpierāda, ka Savienības ražotāju cenu pieaugums līdz tādam līmenim, kas nerada kaitējumu, būtu nozīmējis, ka Savienības ražotāji nebūtu varējuši pārdot attiecīgo ražojumu, jo investīcijas FE sistēmas nebūtu dzīvotspējīgas pie šāda cenu līmeņa. Šādi pierādījumi netika iesniegti. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(255)
Tāpēc tika noraidīts apgalvojums, ka IT pārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(256)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena persona atkārtoja, ka IT attīstības tendences mazināja ieguldītāju interesi par ieguldījumiem saules enerģijā un tādējādi mazināja pieprasījumu pēc attiecīgā ražojuma. Cita persona apgalvoja, ka nav pareizs pagaidu regulas 173. apsvērumā paustais konstatējums, ka, neraugoties uz IT shēmas apturēšanu, Spānijā joprojām tiek veikti ieguldījumi.
(257)
IT ietekme uz pieprasījumu tika analizēta pagaidu regulas 173. apsvērumā. Tā kā šajā ziņā netika izvirzīti jauni argumenti, tika noraidīts minētais apgalvojums, ka pieprasījums samazinājās IT attīstības tendenču dēļ. Attiecībā uz Spānijā veiktajiem ieguldījumiem tiek paskaidrots, ka konstatējumi pagaidu regulas 177. apsvērumā ir pamatoti ar informāciju, kas iegūta izmeklēšanas gaitā un pārbaudīta izmeklēšanā uz vietas. Tā kā attiecīgā persona šajā ziņā nesniedza jaunu informāciju vai pierādījumus, šis apgalvojums bija jānoraida.
(258)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas apgalvoja, ka saistībā ar zemajām IT likmēm ieguldījumi FE projektos būtu ekonomiski efektīvi tikai tad, ja to īstenošanai izmantotu no ĶTR importētus saules enerģijas paneļus par zemākām cenām. Tāpēc tika apgalvots, ka IT samazinājums nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Cita persona apgalvoja, ka IT likmes līmenis ietekmē moduļu cenu noteikšanas mehānismu.
(259)
Ir jānorāda, ka dalībvalstīs vai reģionos atšķiras moduļa cena, kas vēl joprojām nodrošinātu projekta ekonomisko efektivitāti, jo cenu ietekmē vairāki faktori, piemēram, IT, citi regulējoši stimuli, saules iedarbība, tradicionālās elektroenerģijas cenas u. c. faktori.
(260)
Vēl izmeklēšanā tika pierādīts, ka iepirkuma tarifi aizvien mazāk ietekmē pašreizējās FE energoiekārtas, jo konkrētu veidu energoiekārtu tīkla paritāti iespējams nodrošināt vairākos Eiropas reģionos, piemēram, Itālijas lielākajā daļā, Spānijā, Portugālē, Francijas dienviddaļā un Grieķijā.
(261)
Ņemot vērā minētos iemeslus, šos apgalvojumus noraidīja.
(262)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav izmeklējusi to, vai Savienības ražošanas nozare nav paredzējusi, ka valdības atbalsta shēmas tiks pēkšņi atceltas vai samazinātas. Netika sniegti argumenti, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tomēr ir jāatzīmē, ka, balstoties uz savāktajiem pierādījumiem, nav informācijas, kas liecinātu, ka Savienības ražošanas nozare būtu neapdomīgi reaģējusi uz tirgus signāliem (piem., patēriņa pieaugumu) un citu pieejamo informāciju (piem., atbalsta shēmu samazināšanu). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(263)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IT samazinājuma dēļ attiecīgi samazinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi, jo ieguldījumi bija iespējami, tikai maksājot Ķīnas piedāvātās pieņemamās cenas. Savāktie pierādījumi faktiski liecina par to, ka Savienības pārdošanas apjoms pretēji tam, ko varēja gaidīt, ja FE projektu īstenošana būtu bijusi iespējama tikai izmantojot Ķīnā ražotos moduļus, samazinājās tikai nedaudz. Savukārt Savienībā ražoto moduļu pārdošanas apjoms - tāpat kā patēriņa izmaiņas - palielinājās līdz 2011. gadam un pēc tam nedaudz samazinājās IP. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(264)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka konstatējumiem pagaidu regulas 174. un 175. apsvērumā par to, ka IT izmaiņas nepārtrauca cēloņsakarību, nav ne faktiska, nedz tiesiska pamatojuma un tie ir pretrunā pamatregulas 3. panta 7. punktam, jo Komisija nav novērtējusi IT samazinājuma nodarītā kaitējuma līmeni un ir uzskatījusi, ka ievērojamā Savienības ražošanas nozares cenu samazinājuma cēlonis ir imports no Ķīnas par dempinga cenām. Tā pati persona apgalvoja, ka moduļu, elementu un plāksnīšu cenas samazināšanās bija globāla parādība, un tās cēlonis nebija Ķīnas importa negatīvā ietekme.
(265)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka Komisija nav novērtējusi IT samazinājuma nodarītā kaitējuma līmeni, tiek minētas atsauces uz pagaidu regulas 174., 175. un 182. apsvērumu un 245. līdz 263. apsvērumu iepriekš, kur Komisija secināja, ka neatkarīgi no tā, vai un cik lielā mērā importa apjomu, iespējams, ietekmēja IT samazināšanās, ne pieprasījuma samazināšanās, nedz IT ietekme uz Savienības cenām nebija tāda, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu no ĶTR par dempinga cenām. Tāpēc apgalvojums, ka Komisijas konstatējumi nav pamatoti ar faktiem, tika noraidīts. Attiecībā uz apgalvojumu, ka moduļu un elementu cenas samazināšanās bija globāla parādība, tiek minēta atsauces uz pagaidu regulas 164. līdz 167. apsvērumu, kur ir analizēts citu valstu, kas nav ĶTR, importa apjoms Savienībā un ievesto ražojumu cenas. Lai gan visā pasaulē bija vērojama moduļu un elementu cenu samazināšanās, importa no ĶTR dempinga cenas krasi samazināja cenas līdz līmenim, kas rada zaudējumus. Pamatojoties uz minētajiem faktiem, šis apgalvojums tika noraidīts.
3.4. Cits finansiāls atbalsts, kas piešķirts Savienības ražošanas nozarei
(266)
Tā kā piezīmes par citu finansiālo atbalstu, kas piešķirts Savienības ražošanas nozarei, netika iesniegtas, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 184. un 185. apsvērumā.
3.5. Jaudas pārpalikums
(267)
Viena ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozarei būtisko kaitējumu ir nodarījis jaudas pārpalikums globālajā tirgū un Savienības tirgū, nevis imports no ĶTR. Šajā ziņā tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare pārmērīgi palielināja jaudu, ko pierāda zemais jaudas izmantošanas līmenis, un tāpēc nodarītais kaitējums bija nozares pašas izraisīts. Jautājums par iespējamo ietekmi, ko radījis jaudas pārpalikums Savienībā un pasaulē, tika risināts pagaidu regulas 185. līdz 190. apsvērumā, un tā kā nebija jaunu apstākļu, apgalvojums bija jānoraida.
(268)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka jaudas pārpalikums izraisīja cenu racionalizāciju. Šajā ziņā jānorāda, ka, no vienas puses, jaudas pārpalikums izraisīja Savienības ražošanas nozares standartu pazemināšanu un cenu apspiešanu līdz līmenim, kas vidēji pārsniedza ražošanas izmaksu samazinājumu. No otras puses, kā uzsvērts pagaidu regulas 186. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas palielinājums bija pamatots un notika atbilstīgi norisēm tirgū. Turklāt elementu ražošanas jaudas palielinājums bija mazāks nekā moduļiem. Attiecīgā persona šajā ziņā nesniedza jaunu informāciju vai pierādījumus, tāpēc šie apgalvojumi ir jānoraida.
(269)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums bija vērsts tikai uz konkrētiem ieguldījumiem un nozares nespēju veikt vajadzīgos ieguldījumus jaudas palielināšanā un izmaksu samazināšanā. Tāpat arī šo apgalvojumu nevarēja apstiprināt izmeklēšanā konstatētie fakti, kas pierādīja, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas jaudu un efektivitāti (pagaidu regulas 124. un 187. apsvērums). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(270)
Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare palielinājusi ražošanas jaudu, neņemot vērā zemo jaudas izmantošanas līmeni, tādējādi pati izraisot kaitējumu. Šis apgalvojums bija pamatots, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumu izmaiņas un Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma izmaiņas, kas nav salīdzināšanai piemērota bāze. Turklāt izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare nepalielināja ražošanas jaudu tādā mērā, kas pārsniedza patēriņa apjomu Savienībā, tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(271)
Turklāt savāktie pierādījumi liecina, ka ieguldījumi Savienības ražošanas nozarē varētu samazināt ražošanas izmaksas un uzlabot nozares konkurētspēju izmaksu ziņā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(272)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka secinājumi pagaidu regulas 189. apsvērumā ir pretrunā konstatējumiem pagaidu regulas 124. un 186. apsvērumā, tomēr tā nepaskaidroja iespējamo pretrunu būtību vai apmēru. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(273)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas apstrīdēja, ka jaudas papildinājumi Savienības ražošanas nozarē bija pamatoti un notika, ievērojot tirgus attīstību un jo īpaši Savienības patēriņa izaugsmi. Tomēr ražošanas jauda attiecībā uz moduļiem palielinājās par 106 %, savukārt patēriņš attiecīgajā periodā Savienībā palielinājās par 221 %, t. i., vairāk nekā divas reizes. Tāpat arī attiecībā uz elementiem ražošanas jauda palielinājās par 39 %, bet patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 87 %. Tas liecina, ka jaudas pieaugums bija ievērojami zemāks par patēriņa pieaugumu, un tādēļ to nevar uzskatīt par nepamatotu, ņemot vērā, ka Savienībā nekad nav bijis pārpalikums. Turklāt, ir jāizanalizē, vai būtu pamatoti jaudas papildinājuma izvēli balstīt uz ikgadējo datu analīzi, vai arī ņemt vērā visa attiecīgā laika perioda tendences. Tādējādi jaudas palielinājums parasti tiek ieviests pēc noteikta laika, pēc tam, kad ir veikti ieguldījumi, tāpēc atsevišķi viena gada datu analīze radīt nepareizu priekšstatu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(274)
Tā kā nav iesniegtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares pārpalikumu, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 185.-190. apsvērumā.
3.6. Izejvielas cenu ietekme
(275)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei vai vismaz tās daļai polisilīcija cenu samazināšanās IP nebija izdevīga, jo bija noslēgti ilgtermiņa līgumi par izejvielām. Atsaucoties uz konstatējumiem pagaidu regulas 193. apsvērumā, kur apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare ar piegādātājiem (tostarp plāksnīšu ražotājiem) varēja atkārtoti apspriest ilgtermiņa līgumu nosacījumus un tāpēc izmantot cenu samazināšanos, minētās personas apgalvoja, ka par polisilīcija un/vai plāksnīšu piegādes ilgtermiņa līgumu nosacījumu atkārtotu apspriešanu vai ilgtermiņa līgumu darbības izbeigšanu tika piemērotas sankcijas. Lai pamatotu šo argumentu, šīs personas iesniedza presē publicētus rakstus, kur bija ziņots, ka daži Savienības ražotāji bija iesaistīti tiesvedībā vai izbeidza savu līgumu darbību. Dažas personas sniedza informāciju, kas it kā apstiprināja to, ka ilgtermiņa līgumu nosacījumus nebija iespējams apspriest atkārtoti.
(276)
Polisilīcijs ir plāksnīšu ražotāju galvenā izejviela. Izmeklēšanā tika atklāts, ka polisilīcija cenas palielinājās 2008. gadā, kad tās sasniedza maksimālo robežu - apmēram 500 USD/kg, bet tad atkal samazinājās 2009. gadā, 2009. gada beigās sasniedzot apmēram 50-55 USD/kg, pēc tam tikai nedaudz palielinoties 2010. gadā un 2011. gada sākumā. Cenas būtiski samazinājās IP laikā - līdz 30 USD/kg (JRC Scientific and Policy Reports, Pārskats par FE stāvokli 2012. gadā). Jānorāda, ka polisilīcija cenu ietekme uz Savienības ražošanas nozari drīzāk varēja būt nenozīmīga, jo vērtību ķēdē tika vājināta jebkura ietekme uz elementu un moduļu ražošanas izmaksām. Turklāt minētie raksti attiecās uz izmaiņām pēc IP, kuras neietekmēja attiecīgo Savienības ražotāju stāvokli IP, un tāpēc tos nevar ņemt vērā. Šajā jautājumā izmeklēšana tika veikta arī pēc pagaidu pasākumu noteikšanas un tika apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozare patiešām varēja atkārtoti apspriest ne vien ilgtermiņa līgumos noteiktās cenas, bet arī līgumsodus, kas saistīti ar šiem ilgtermiņa līgumiem.
(277)
Viena no minētajām ieinteresētajām personām vēl apgalvoja, ka tikai dažus Savienības ražotājus ietekmēja ilgtermiņa līgumi un ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā bija neatbilstīgs. Tā apgalvoja, ka augstākas izmaksas nebūt neietekmē visus ekonomikas dalībniekus vienādi. Šajā argumentā netika ņemts vērā konstatējums, ka kopumā Savienības ražošanas nozarē vidējās polisilīcija cenas nebija lielākas par tirgus cenām vai pat tūlītējām cenām un ka tāpēc jautājums par to, vai lielākas izmaksas ietekmēja visus vai tikai dažus ekonomikas dalībniekus, netika uzskatīts par būtisku. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(278)
Cita ieinteresētā persona pieprasīja, lai Komisija nodalītu, izšķirtu un izteiktu skaitļos to, kāda bijusi ietekme katram faktoram, kas ietekmējis Savienības ražošanas nozari; it īpaši atsevišķi ir jāaplūko būtiska polisilīcija cenu krituma iedarbība. Šajā ziņā tika apgalvots, ka pārdošanas cenu samazinājumu izraisīja polisilīcija cenu samazinājums, nevis Ķīnas importa cenu spiediens. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozari jānorāda, ka vidējās pārdošanas cenas samazinājās daudz straujāk nekā ražošanas vidējās izmaksas, kuras varēja ietekmēt izejvielu cenu samazināšanās. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(279)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoja, ka ar polisilīcija cenas samazinājuma ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām netika ierobežota vai vājināta vērtību ķēdē, kā tas ir secināts izmeklēšanā. Tomēr, kā jau minēts iepriekš 276. apsvērumā, polisilīcijs ir plāksnīšu ražotāju galvenā izejviela, tādējādi jebkura ietekme uz elementu vai moduļu ražošanas izmaksām tika vājināta vērtību ķēdē. Ieinteresētās personas nesniedza nekādus pierādījumus, kas varētu apstrīdēt šo konstatējumu. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka polisilīcija cenas samazinājums attiecīgajā periodā atspoguļojās izlasē iekļauto Savienības ražotāju elementu un moduļu vidējās ražošanas izmaksās, kas samazinājās līdzīgā apmērā kā polisilīcija cenas. Kāda ieinteresētā persona apšaubīja iespējamo sodu ietekmi, kas Savienības ražošanas nozarei bija jāmaksā par atkārtotām sarunām par piegādes līgumiem. Attiecībā uz šo tomēr nevar izslēgt, ka ierobežotam skaitam ražotāju attiecīgajā periodā bija jāmaksā soda nauda par plāksnīšu piegādes līgumu atcelšanu.
Tomēr Komisija neguva pierādījumus tam, ka šīs sankcijas varētu ietekmēt stāvokli Savienības ražošanas nozarē kopumā, vai ka minētās sankcijas būtu reprezentatīvas. Šādus pierādījumus arī neiesniedz minētās ieinteresētās personas. Lai gan tādēļ nevar pilnībā izslēgt, ka sodiem varēja būt zināma negatīva ietekme uz ierobežotu skaitu Savienības ražotāju, tomēr kopējā ietekme uz Savienības ražošanas nozari labākajā gadījumā ir nenozīmīga, un līdz ar to tas nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisku kaitējumu visai Savienības ražošanas nozarei kopumā. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.
(280)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības izmeklēšanā iekļauto ražojumu pārdošanas cenu samazinājums ir daļēji saistīts ar polisilīcija cenu samazinājumu. Tomēr attiecībā uz šo jānorāda, ka izmeklēšana parādīja, ka imports no ĶTR notika par dempinga cenām un tas ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas. Cenu samazinājums tāpēc pārsniedz ražošanas izmaksu samazināšanos, ko varētu izskaidrot ar izejvielu cenu samazināšanos. Ja cenu samazinājums būtu radies tikai izejvielu cenu samazinājuma dēļ, Savienības ražošanas nozare nebūtu spiesta samazināt savas pārdošanas cenas zem ražošanas izmaksām. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(281)
Cita ieinteresētā persona atkārtoja, ka viena Savienības ražotāja tiesvedība pēc IP var būt ietekmējusi vismaz šā Savienības ražotāja stāvokli jau IP laikā. Šī persona tomēr nepaskaidroja, kā un cik lielā mērā šāds notikums, kas notika pēc IP, patiešām varētu būt ietekmējis šo ražotāju stāvokli izmeklēšanas laikā. Tāpat izmeklēšanā neatklāja nekādus šādas ietekmes pierādījumus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(282)
Turklāt tā pati ieinteresētā persona apšaubīja iepriekš minētos konstatējumus, jo pierādījumi neesot sniegti. Tomēr izmeklēšanas konstatējumi ir balstīti uz faktiem un tiešiem pierādījumiem, kuru nekonfidenciālās redakcijas bija pieejamas visām ieinteresētajām personām.
(283)
Tā kā citas piezīmes par izejvielu cenu ietekmi netika iesniegtas, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 191.-194. apsvērumā.
3.7. Pašizraisīts kaitējums: automatizācijas, lieluma, apjomradītu ietaupījumu, konsolidācijas, inovācijas, izmaksu efektivitātes un Savienības ražošanas nozares importa ietekme
(284)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir nepietiekami apjomradīti ietaupījumi Savienības ražošanas nozarē. Tika atkārtots, ka mazie ražotāji bija neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar lielākiem, vertikāli integrētiem ražotājiem un ka tāpēc nevar apgalvot, ka kaitējuma, kas radīts maziem ražotājiem, cēlonis ir imports par dempinga cenām. Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražošanas procesa automatizācija izmaksā dārgi un ka tāpēc apjomradītiem ietaupījumiem ir aizvien svarīgāka nozīme ražošanas izmaksu samazināšanā.
(285)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozari - arī lielākos, vertikāli integrētos ražotājus - ietekmēja imports par dempinga cenām, un tā nevarēja izmantot palielināto jaudu, lai iegūtu apjomradītus ietaupījumus. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā netika atklāta uzņēmuma lieluma, vertikālās integrācijas un labāku rentabilitātes rādītāju savstarpējā saikne, jo imports par dempinga cenām lielā mērā ietekmēja cenas un pārveidoja šo saikni. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka apjomradīti ietaupījumi vairs nav izdevīgi tirgū, kur jaudas izmantojums ir ļoti niecīgs; tas attiecās arī uz Ķīnas ražotājiem. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.
(286)
Vēl viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, tā kā lielāki ražošanas uzņēmumi nodrošina labākas garantijas un ir izdevīgāki bankām, ieguldītāji un bankas nefinansēs pārāk mazu moduļu ražošanas uzņēmumu projektus. Proti, ieguldītāji un bankas nelabprāt finansē FE projektus, kuros izmantoti Savienībā ražoti moduļi. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka jebkuru ieguldītāju un banku iespējamo izvēli finansēt Ķīnas ražotājus, kuriem ir lielākas ražošanas jaudas, ir ietekmējuši izkropļojumi, ko imports par dempinga cenām radījis Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš 285. apsvērumā, ražotnes lielumam nav nozīmes, ja saglabājas zems jaudas izmantojuma līmenis. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(287)
Viena ieinteresētā persona atkārtoja, ka Savienības ražošanas nozarei bija nelabvēlīga izmaksu struktūra salīdzinājumā ar konkurējošiem Ķīnas uzņēmumiem, jo tiem bija zemākas darbaspēka, elektroenerģijas un inventāra nolietojuma izmaksas, un turklāt arī jaunākās pieejamās iekārtas. Tomēr attiecīgā persona nespēja sniegt jaunu informāciju vai pierādījumus, kas atspēkotu šajā izmeklēšanā konstatētos faktus šajā jautājumā. Proti, apgalvojums, ka Ķīnas ražotāji izmanto jaunākās iekārtas, tika analizēts pagaidu regulas 203. apsvērumā, kur apstiprināts, ka ražotājiem eksportētājiem ĶTR nav salīdzinošu priekšrocību, jo īpaši tāpēc, ka gan mašīnas, gan iekārtas ieved no Eiropas Savienības. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti.
(288)
Cita persona apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija salīdzinošas priekšrocības attiecībā uz polisilīcija cenām un apjomradītiem ietaupījumiem, tādējādi samazinot iekārtu izmaksas. Šī persona šajā ziņā nesniedza jaunu informāciju vai pierādījumus, kas varētu atspēkot konstatējumus pagaidu regulas 195. un 196. apsvērumā, kā arī 203. apsvērumā. Tāpēc šīs personas apgalvojums bija jānoraida.
(289)
Tiek atgādināts, ka saskaņā ar pagaidu regulas 203. apsvērumu un iepriekš 287. apsvērumā minētajiem faktiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR nav salīdzinošu priekšrocību attiecībā uz izejvielām un izmantotajām iekārtām, jo gan vienu, gan otru pārsvarā ieved no Savienības. Viena ieinteresētā persona apstrīdēja minētos faktus, taču pamatojumam neiesniedza pierādījumus. Darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas IP laikā bija vidēji mazākas par 10 % no kopējām viena moduļa ražošanas izmaksām, un uzskatāms, ka tām nav bijusi būtiska nozīme. Arī elektroenerģijas izmaksas IP bija vidēji mazākas par 1 % no kopējām viena moduļa ražošanas izmaksām, un uzskatāms, ka tām nav bijusi būtiska nozīme. Turklāt apgalvojums, ka Ķīnas ražotāji izmanto jaunākās iekārtas, netika pamatots.
(290)
Viena ieinteresētā persona arī atkārtoja apgalvojumu, ka daži Savienības ražotāji iepirka elementus un/vai moduļus no attiecīgās valsts un pārdeva tos tālāk Savienības tirgū kā savus ražojumus. Tā prasīja, lai šo darījumu nodarītais kaitējums netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgā ražojuma imports no Savienības ražošanas nozares pēc būtības bija papildinošs, kā arī apjoma ziņā ierobežots, salīdzinot ar Savienības ražošanas apjomu, un tāpēc tas nebūtu uzskatāms par tādu, kas pārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(291)
Viens nesaistītais importētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā pietiekamā mērā nebija ņemta vērā nodarbināto skaita palielināšanās attiecīgajā periodā. Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek norādīts, ka moduļu ražošanā iesaistīto nodarbināto skaits palielinājās laikā starp 2009. un 2011. gadu un pēc tam samazinājās IP. Elementu ražošanā iesaistīto nodarbināto skaits palielinājās līdz 2010. gadam, tad 2011. gadā samazinājās un vēl vairāk samazinājās IP. Tiek norādīts, ka moduļu ražošanā iesaistīto nodarbināto skaita izmaiņas atbilda tendencēm Savienības ražošanas nozarē. Tā kā imports no Ķīnas palielināja elementu tirgus daļu, šajā periodā Savienības ražošanas nozare no patēriņa palielināšanās nevarēja gūt gaidīto labumu. Tāpēc nodarbināto skaita samazināšanās 2011. gadā un IP attiecas uz uzņēmumiem, kas vai nu kļuva maksātnespējīgi, vai apturēja elementu ražošanu.
(292)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoti norādīja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nodarīja nepietiekami apjomradīti ietaupījumi un to trūkums. Kā jau paskaidrots 285. apsvērumā iepriekš un pagaidu regulas 195. un 196. apsvērumā, pat pasaules tirgū apjomradītu ietaupījumu lielums un tādējādi priekšrocības nevar vairs pastāvēt, ja visā pasaulē ir zems jaudas izmantojums un ja ir milzīgs jaudas pārpalikums. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(293)
Turklāt minētā persona atkārtoti norādīja, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares nespēju realizēt nekādas izmaksu priekšrocības. Šī persona apgalvoja, ka tas jo īpaši attiecas ar to, ka lielākā daļa Savienības ražotāju ir vertikāli integrēti. Tomēr šī persona nesniedza nekādu papildu informāciju, par to, kā fakts, ka ražotāji ir vertikāli integrēti, varētu negatīvi ietekmēt to izmaksu struktūru. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(294)
Tā kā šajā ziņā nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 195. līdz 206. apsvērums.
3.8. Plānkārtiņas FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence
(295)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresēta persona atkārtoja apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja plānkārtiņas FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence, jo minētās tehnoloģijas konkurēja ar izmeklējamo ražojumu jo īpaši ar sistēmām, kas uzstādāmas uz zemes un komerciālām/rūpnieciskām sistēmām, kas uzstādāmas uz jumtiem, kas ir būtiska kopējā Savienības FE tirgus daļa.
(296)
Izmeklēšanā ir pierādīts, ka, lai gan plānkārtiņas FE ražojumi nav tik dārgi kā izmeklējamais ražojums, tie aptver tikai ierobežotu daļu no kopējā Savienības saules enerģijas tirgus, jo tiem ir daudz mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos nekā kristāliskā silīcija moduļiem. Pieejamā informācija pierāda, ka plānkārtiņas ražojumu tirgus daļa nebija būtiska, salīdzinot ar kopējo saules enerģijas tirgu Savienībā IP laikā. Tāpēc tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 208. apsvērumā, ka, lai gan varētu būt zināma konkurence starp plānkārtiņas ražojumiem un attiecīgo ražojumu, to tomēr uzskata par nenozīmīgu. Minēto iemeslu dēļ šajā saistībā izvirzītie argumenti ir jānoraida.
(297)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena no ieinteresētajām personām atkārtoja, ka plānkārtiņas ražojumu konkurence, iespējams, ir nodarījusi būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecībā uz šo persona apgalvoja, ka Vācijā lielākajā daļā IP plānkārtiņas ražojumu tirgus daļa no kopējā saules enerģijas tirgus bija ievērojama un samazinājās tikai uz 2012. gada sākumā.
(298)
Izmeklēšana liecināja, ka patiesi plānkārtiņas ražojumu vidējās cenas bija zemākas nekā izmeklējamā ražojuma vidējās cenas.
(299)
Tomēr, kā izklāstīts 296. apsvērumā iepriekš, plānkārtiņas ražojumiem ir daudz mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos nekā kristāliskā silīcija moduļiem un tāpēc konkurence starp šiem ražojumiem, ja tāda ir, nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo kristāliskā silīcija moduļi ir dominējošā tehnoloģija Savienības saules enerģijas tirgū. JRC FE pārskatā par stāvokli 2012. gadā ir teikts, ka polisilīcija cenu samazinājuma rezultātā, plānkārtiņas ražojumi pēdējos gados ir zaudējuši tirgus daļu par labu kristāliskā silīcija moduļiem.
(300)
Tā kā šajā ziņā nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 207.-210. apsvērumā.
3.9. Finanšu krīze un tās ietekme
(301)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas tika apgalvots, ka finanšu krīzes nodarītais kaitējums un tā ietekme uz piekļuvi finansējumam būtu jānošķir un jānodala un nebūtu jāsaista ar importu par dempinga cenām.
(302)
Šajā ziņā tika izmantota atsauce uz pagaidu regulas 212. apsvērumu, kur īpaši tika analizēta finanšu krīzes un ekonomikas lejupslīdes ietekme uz Savienības ražošanas nozari. Šajā apsvērumā ir sīki pamatots konstatējums, ka finanšu krīze, lai gan ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, tomēr nepārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Ieinteresētās personas neapstrīdēja šo konkrēto pamatojumu un nesniedza jaunu informāciju vai pierādījumus, kas atspēkotu konstatējumus šajā apsvērumā. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti.
(303)
Vēl tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja Savienības ražošanas nozares nespēja rast atbilstīgu finansējumu un ka Komisijai būtu jāpārbauda, vai rentablā periodā Savienības ražošanas nozare pieprasīja finansējumu. Izmeklēšanā faktiski tika pierādīts, ka 2010. gadā, kad Savienības ražošanas nozare vēl bija rentabla, ieguldījumu apjoms attiecībā uz moduļiem un elementiem, salīdzinot ar 2009. gadu, palielinājās attiecīgi par 315 % un 10 %. Tā kā FE ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, tiek sagaidīts, ka Savienības ražošanas nozare pastāvīgi centīsies rast atbilstīgu finansējumu, lai uzlabotu izmaksu efektivitāti un konkurētu ar negodīgu importu par dempinga cenām. Tāpēc tiek secināts, ka kropļojošā situācija, ko radīja imports par dempinga cenām, bija finansēšanas iespēju trūkuma sekas, nevis cēlonis. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.
(304)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena no ieinteresētajām personām atkārtoti apgalvoja, ka finanšu krīzes kaitīgās sekas būtu jānodala un jānošķir un tās nav attiecināmas uz importu par dempinga cenām. Šī persona atsaucās uz publiski pieejamo informāciju, norādot, ka vismaz viens Savienības ražotājs uztvēra finanšu krīzi par galveno iemeslu nodarītajam kaitējumam. Pašreizējā izmeklēšana pamatoja konstatējumus ar konkrētiem uzņēmumu datiem, kas ir ievērojami plašāki nekā konkrēto uzņēmumu publiski pieejamie pārskati. Tāpēc publiski pieejamā informācija, uz kuru persona atsaucās, nevar apgāzt pagaidu regulas 212. apsvērumā minētos konstatējumus, kur ir secināts, ka finanšu krīzei bija zināma ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tomēr tā nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(305)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka ir jāņem vērā atšķirības starp Savienības ražošanas nozari un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem attiecībā uz piekļuvi finansējumam. Šī persona apgalvoja, ka šis bija viens no galvenajiem faktoriem, kas izraisīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nevis imports par dempinga cenām. Tomēr tika konstatēts, ka vairāku Ķīnas ražotāju eksportētāju priviliģētā piekļuve finansējumam kropļo tirgu un varētu būt viens no galvenajiem iemesliem, kas ļauj Ķīnas ražotājiem eksportētājiem eksportēt attiecīgo ražojumu par dempinga cenām. Tādēļ šis faktors nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(306)
Tā kā par finanšu krīzes ietekmi nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 211. un 212. apsvērumā.
3.10. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(307)
Tā kā nav iesniegtas piezīmes, kas liktu pārskatīt konstatējumus pagaidu regulas 213. un 215. apsvērumā, tie tiek apstiprināti.
3.11. Slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā
(308)
Tā kā nav iesniegtas piezīmes, kas liktu pārskatīt konstatējumus pagaidu regulas 215.-217. apsvērumā, tie tiek apstiprināti.
3.12. Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
(309)
Tā kā nav iesniegtas piezīmes, kas liktu pārskatīt konstatējumus pagaidu regulas 218. un 219. apsvērumā, tie tiek apstiprināti.
3.13. Vadības lēmumi
(310)
Dažas ieinteresētās personas atkārtoja pagaidu regulas 220. apsvērumā izvirzīto apgalvojumu, ka būtisko kaitējumu, kas nodarīts vismaz vienam no Savienības ražotājiem, izraisīja kļūdaini vadības lēmumi. Šīs personas papildu informācijai iesniedza presē publicētu rakstu. Tomēr sniegto informāciju nebija iespējams pārbaudīt un nebija iespējams atspēkot šajā izmeklēšanā konstatēto faktu, ka attiecīgā uzņēmuma vadības lēmumi bija parasti un pārdomāti un neietekmēja visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti.
(311)
Tā kā šajā ziņā nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 220. un 221. apsvērumā.
3.14. Cita valdības politika
(312)
Tā kā nav iesniegtas piezīmes, kas liktu pārskatīt konstatējumus pagaidu regulas 222. apsvērumā, tie tiek apstiprināti.
3.15. Citi argumenti
(313)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja iepriekšējais neizdevīgais stāvoklis un Eiropas Komisijas politiskā atbalsta trūkums iepriekšējos gados. Minētā persona arī apgalvoja, ka valsts atbalsta shēmas, tāpat arī iedzīvotāji, IKP, elektroenerģijas patēriņš, finansēšanas iespējas un savienojamība ar tīklu ir katrā tirgū svarīgi faktori. Tomēr minētā persona nespēja pamatot savus apgalvojumus, tāpēc tie tika noraidīti.
(314)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā ieinteresētā persona atkārtoti norādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja iepriekšējais neizdevīgais stāvoklis. Tomēr apgalvojums netika ne analizēts, ne pamatots, tāpēc tas bija jānoraida.
4. To citu atklāto faktoru novērtējums kopumā, kuru ietekme veicina kaitējumu
(315)
Izmeklēšana liecināja, ka šādi citi faktori varēja ietekmēt kaitējumu: attiecīgā ražojuma imports no Taivānas, iepirkuma tarifu (IT) līmeņa samazinājums, ilgtermiņa līgumi par polisilīcija iegādi ierobežotam skaitam Savienības ražotāju, finanšu un ekonomikas krīze.
(316)
Kā jau norādīts iepriekš attiecīgi 3.1 un 3.6. sadaļā, iespējamā Taivānas importa un ierobežota skaita Savienības ražotāju ilgtermiņa polisilīcija piegādes līgumu ietekme ir labākajā gadījumā minimāla, jo kā jebkura ietekme tā vēl vairāk tiek vājināta vērtību ķēdē.
(317)
Attiecībā uz ekonomikas un finanšu krīzi izmeklēšana liecināja, ka galvenais iemesls Savienības ražošanas nozares grūtībām piekļūt nepieciešamajam ieguldījumu kapitālam bija imports par dempinga cenām, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pārdot savus produktus par izdevīgām cenām brīdī, kad Savienības tirgū bija straujš pieauguma temps (2009.-2011. gadā).
(318)
Attiecībā uz IT, trešās personas nav spējušas pierādīt, ka IT līmenis IP laikā būtu bijis pārāk zems, lai liegtu Savienības ražotājiem pārdot attiecīgos ražojumus par cenām, kas nerada kaitējumu. Iestādes uzskata, ka samazināto IT līmeni var izskaidrot ar samazināto pieprasījumu, jo ieguldījumi noteiktās vietās vairs nebija dzīvotspējīgi. Tie tomēr nevar izjaukt cēloņsakarību, pat kopā ar pārējiem faktoriem, kuri atbilstoši konstatējumiem varētu būt veicinājuši kaitējumu, jo tie joprojām ir tādā līmenī, kas ļautu Savienības ražotājiem pārdot savus ražojumus par cenām, kas nerada kaitējumu, ja vien nebūtu importa par dempinga cenām.
(319)
Tāpēc, pat ja tiek novērtēta četru citu to faktoru kopīgā ietekme, kas, iespējams, veicina kaitējumu, cēloņsakarība starp dempingu un kaitējumu netiktu izjaukta.
5. Secinājums par cēloņsakarību
(320)
Visa veida kaitējuma faktoru ietekme, izņemot importu par dempinga cenām, ir analizēta gan atsevišķi, gan kopā. Tādēļ tiek secināts, ka visu to faktoru kopējais vērtējums, kam varētu būt bijusi ietekme uz kaitējuma stāvokli Savienības ražošanas nozarē (t. i., importu no trešām valstīm, IT, izejmateriālu cenu ietekme, finanšu krīze), kopā nepamato Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo īpaši attiecībā uz zemajām cenām un finanšu zaudējumiem saistībā ar to, ka no ĶTR par zemām cenām tika importēts ievērojams daudzums attiecīgā ražojuma. Ņemot vērā minētos faktus, ir apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 223. līdz 224. apsvērumā, ka imports no ĶTR par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei nodarīja būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(321)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma analīze nebija pamatota ar ekonomikas dalībnieku reprezentatīvu skaitu.
(322)
Komisija ir sazinājusies ar dažādiem ekonomikas dalībniekiem turpmāk norādītajā veidā.
(323)
Nesaistītie importētāji: kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, Komisija sazinājās ar visiem 250 sūdzības iesniedzēja minētajiem nesaistītajiem importētājiem un veica pagaidu atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, lai aptvertu lielāko reprezentatīvo importa apjomu, ko atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt. Tomēr, kā izklāstīts pagaidu regulas 12. un 232. apsvērumā, tikai viens no sākotnēji izvēlētajiem uzņēmumiem pēc pārbaudes patiešām izrādījās nesaistīts importētājs. Pēc pagaidu regulas publicēšanas vēl piecpadsmit nesaistīti importētāji, kas sākotnēji bija iesnieguši atlases veidlapu, bet procedūras uzsākšanas stadijā netika iekļauti izlasē, tika aicināti turpmāk sadarboties ar izmeklēšanu. Seši no viņiem piekrita un saņēma anketu, un pieci iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, no tiem trīs importētāju atbildes tika uzskatītas par pietiekami pilnīgām. Nesaistīto importētāju galīgo izlasi tādējādi veido četri nesaistīti importētāji, kas pārstāv attiecīgā ražojuma importu no 2 % līdz 5 %. Attiecībā uz šo zemo procentu, ir jāatceras, ka lielākā daļa ražojumu importa uz Savienību nenotiek caur nesaistītiem importētājiem, kā paskaidrots pagaidu regulas 12. apsvērumā.
(324)
Ekonomikas dalībniekiem, kas nav nesaistītie importētāji (augšupējiem un lejupējiem ekonomikas dalībniekiem): saskaņā ar pagaidu regulas 226. apsvērumā minēto, Komisija nosūtīja arī īpašas anketas aptuveni 150 ekonomikas dalībniekiem, tostarp arī nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās pēc izmeklēšanas sākšanas un kuriem tādējādi bija iespēja ziņot Komisijai atbilstīgus datus. Turklāt izmeklēšanā tika ņemtas vērā ne tikai atbildes uz anketas jautājumiem, bet arī pārbaudāmas un pienācīgi pamatotas piezīmes un materiāli, ko ieinteresētās personas iesniedza norādītajos termiņos, neatkarīgi no tā, vai šīs personas bija atbildējušas uz anketas jautājumiem. Konkrētāk, AFASE ir nodevusi Komisijai piezīmes tās biedru vārdā - tika analizēti arī ekonomikas dalībnieki no FE nozares.
(325)
Tāpēc tika apkopota pietiekama informācija, kas nodrošināja iespēju veikt Savienības interešu būtisku novērtējumu. Minēto iemeslu dēļ šo argumentu noraidīja.
(326)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai Komisija precizētu to, kā Komisija apstrādāja to importētāju anketas, kuras tā uzskatīja par saņemtām no lejupējiem ekonomikas dalībniekiem.
(327)
Atbildot uz šo prasību, tika paskaidrots, ka 36 atbildes, kas bija minētas pagaidu regulas 241. apsvērumā, ir atbildes uz jautājumiem paziņojuma par procedūras sākšanu B pielikumā, kura nolūks bija vajadzības gadījumā atlasīt nesaistītus importētājus.
(328)
Attiecībā uz atbildēm, ko uz anketas jautājumiem sniedza divi pagaidu regulas 12. apsvērumā minētie ekonomikas dalībnieki, jānorāda, ka viena dalībnieka atbildes tika ņemtas vērā attiecīgajā lejupejošo ekonomikas dalībnieku analīzē. Otrs ekonomikas dalībnieks iesniedza papildu informāciju, kas liecināja par to, ka pretēji apgalvojumam pagaidu regulas 12. apsvērumā, šis dalībnieks patiesībā bija moduļu, nevis elementu importētājs. Tomēr šajā atbildē uz anketas jautājumiem sniegtā informācija nebija pietiekama, lai to varētu iekļaut nesaistīto importētāju analīzē, jo sniegtās atbildes nebija pilnīgas.
(329)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikti pārbaudes apmeklējumi divu projektu izstrādātāju uzņēmumu telpās (skat. 8. apsvērumu iepriekš). Turklāt sešas atbildes uz īpašo anketu jautājumiem (skat. 324. apsvērumu iepriekš) iesniedza pakalpojumu sniedzēji, kas arī darbojas FE nozarē (loģistika, transports, sabiedriskās attiecības utt.) un kuras sākotnēji šķita nepilnīgas (skat. pagaidu regulas 241. apsvērumu), tika izvērtētas un ņemtas vērā šajā izmeklēšanā (skat. 369. līdz 371. apsvērumu iepriekš).
(330)
Rezumējot minēto, Savienības interešu analīzei tika izmantota šāda informācija:
-
atbildes uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no astoņiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un četriem izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem, kā arī atbildes uz konkrētiem jautājumiem, kas saņemtas no astoņiem augšupējiem un trīspadsmit lejupējiem ekonomikas dalībniekiem (septiņiem projektu izstrādātājiem/uzstādītājiem, sešiem pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas arī FE nozarē), no tiem 150 dalībniekiem, kas bija pieteikušies pēc procesa uzsākšanas un saņēma īpašās anketas;
-
dati, kas pārbaudīti uz vietas pie astoņiem Savienības ražotājiem, viena nesaistītā importētāja, diviem augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, četriem lejupējiem ekonomikas dalībniekiem (projektu izstrādātājiem/uzstādītājiem) un vienas apvienības (skat. pagaidu regulas 17. apsvērumu un 8. apsvērumu iepriekš);
-
dati par Savienības interesēm, ko iesniedz citas ieinteresētās personas, tostarp apvienības, kā arī publiski pieejamie dati par FE tirgus attīstību Eiropā, jo īpaši: EPIA Pasaules fotoelementu tirgus perspektīvas 2013.-2017. gadam (EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017).
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(331)
Dažas ieinteresētās personas nepiekrita tam, ka Savienības ražošanas nozare varēs gūt labumu no jebkādiem pasākumiem, apgalvojot, ka: i) pasākumu īstenošana mazinās FE ražojumu pieprasījumu Savienībā un tāpēc Savienības ražošanas nozare nevarēs palielināt pārdošanas apjomu; ii) Savienības ražošanas nozares ražotnes nav lielas, tāpēc tā nespēj apmierināt pieprasījumu pēc konkrētām iekārtām, piemēram, komerciālām iekārtām, kas uzstādāmas uz jumtiem, un lielām iekārtām, kas uzstādāmas uz zemes; iii) Savienības ražotāji nav izdevīgi bankām; iv) maksājumu noteikšana elementiem Savienības ražotājiem faktiski palielinās moduļu ražošanas izmaksas, tādējādi mazinot patērētāju interesi par tiem; v) ievērojami samazinoties importa apjomam no Ķīnas, ražotāji no citām trešām valstīm visticamāk izmantos priekšrocības, ko radījusi ĶTR importa apjoma samazināšanās.
(332)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka pasākumu īstenošana mazinās FE ražojumu pieprasījumu Savienībā un tāpēc Savienības ražošanas nozare nevarēs palielināt pārdošanas apjomu, tiek norādīts, ka ieinteresētās puses nespēja sniegt pārbaudāmus pierādījumus, ka pastāv tieša saikne starp pasākumu noteikšanu un FE ražojumu pieprasījuma samazināšanos, ko - kā pierādīts vairāku gadu laikā - ietekmē vairāki faktori.
(333)
Atbildot uz apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares ražotnes nav lielas un tāpēc tā nespēj apmierināt pieprasījumu pēc konkrētām iekārtām, piemēram, komerciālām iekārtām, kas uzstādāmas uz jumtiem, un lielām iekārtām, kas uzstādāmas uz zemes, jānorāda, ka izmeklēšanā tika pierādīta Savienības spēja piegādāt gan komerciālas, gan rūpnieciskas iekārtas (ar jaudu no 40 kW līdz 1 MW), gan iekārtu tirgus segmenta iekārtas (ar jaudu no 1 MW līdz 10 MW). Turklāt izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, kas liecinātu par to, ka dažādu ražotāju piegādātos ražojumus nevarētu izmantot vienā projektā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(334)
Arguments, ka Savienības ražošanas nozare nevarēs gūt labumu no pasākumu īstenošanas, jo Savienības ražotāji nav izdevīgi bankām un ieguldījumu fondi nepiekritīs finansēt projektus, kuros izmantoti ES ražoti moduļi, netika pamatots. Jebkurā gadījumā ir sagaidāms, ka pasākumu noteikšana atjaunos godīgus tirgus nosacījumus, tādējādi no jauna pārliecinot tostarp banku nozares ieguldītājus par Savienības ražotāju spēju īstenot veiksmīgus projektus. Minēto iemeslu dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(335)
Atsaucoties uz apgalvojumu, ka maksājumu noteikšana elementiem Savienības ražotājiem faktiski palielinās moduļu ražošanas izmaksas, tādējādi mazinot patērētāju interesi par tiem, jānorāda, ka, lai gan nav izslēgta iespēja, ka pasākumu noteikšanas dēļ cenas varētu turpināt nedaudz palielināties, ir jāņem vērā arī tas, ka publiski pieejami avoti norāda, ka moduļu un elementu cenu izmaiņas notiek samazināšanās virzienā. Tāpēc arī tad, ja pasākumu īstenošanas dēļ elementu cenas varētu palielināties, cenu vispārējās samazināšanās tendence varētu mazināt moduļu izmaksas. Attiecīgie ražotāji var izlemt, vai iegādāties elementus Savienībā un vairs ne ĶTR. Visbeidzot, ir sagaidāms, ka pasākumu noteikšana Savienībā palielinās elementu ražošanas jaudas izmantojumu, tādējādi palielinot apjomradītu ietaupījumu apmēru un līdz ar to samazinot izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(336)
Arguments, ka, ievērojami samazinoties importa apjomam no Ķīnas, nevis Savienības ražošanas nozare, bet gan ražotāji no citām trešām valstīm visticamāk izmantos priekšrocības, ko radījusi ĶTR importa apjoma samazināšanās, izmeklēšanā netika apstiprināts. Izmeklēšanā netika atklātas skaidras norādes uz to, ka trešās valstis varētu pārmērīgi palielināt importa apjomu Savienības tirgū, proti, ņemot vērā publiski pieejamu avotu prognozes par citu trešo valstu tirgu iespējamo paplašināšanos jo īpaši Āzijas valstīs. Visbeidzot, nav nekādu pazīmju, kas liecinātu par to, ka pat tad, ja, samazinoties importa apjomam no Ķīnas, citas trešās valstis palielinātu importa apjomu, Savienības ražošanas nozare nespētu konkurēt ar importu no šīm valstīm.
(337)
Atbildot uz izpausto galīgo informāciju, dažas personas apgalvoja, ka ir nereāli gaidīt ilgtspējīgas Savienības ražošanas nozares rašanos, kas ražotu moduļus un elementus, jo neviens racionāls investors neieguldīs Savienības ražotājos, kas, iespējams, cieš no nelabvēlīgas izmaksu struktūras un tādēļ nevar ražot par konkurētspējīgām cenām. Izmeklēšana neapstiprināja, ka Savienības ražošanas nozare ciestu no nelabvēlīgas izmaksu struktūras, kā paskaidrots pagaidu regulas 202. un 203. apsvērumā. Tādēļ, ja nepastāvētu imports par dempinga cenām un tiktu izmantotas lielākas ražošanas jaudas, tam vajadzētu dot apjomradītus ietaupījumus un ļaut rasties ilgtspējīgai Savienības ražošanas nozarei. Ņemot vērā iepriekšminēto, arguments tika noraidīts.
(338)
Viena persona apgalvoja, ka pieprasījumu Savienībā ietekmē IT attīstības tendences un ieguldītāju gaidāmā peļņa no ieguldījumiem ir saistīta ar šīm attīstības tendencēm. Proti, minētā persona apgalvoja, ka tad, ja maksājumu dēļ Savienībā palielināsies cenas un IT attiecīgi nepalielināsies, samazināsies pieprasījums, un Savienības ražošanas nozare nevarēs izmantot noteikto maksājumu radītās priekšrocības.
(339)
Atbildot uz minēto apgalvojumu, tiek norādīts, ka, neņemot vērā savstarpējo saistību starp IT līmeņiem un FE iekārtu pieprasījumu, izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi liecina, ka IT un citas atbalsta shēmas aizvien mazākā mērā ietekmēs turpmāko pieprasījumu, jo konkrētās iekārtās jau iespējams nodrošināt FE tīkla paritāti vairākos Savienības reģionos (skat. 260. apsvērumu iepriekš). Turklāt sagaidāmā peļņa no ieguldījumiem būtu jābalsta uz godīgām tirgus cenām. Visbeidzot, kā minēts 335. apsvērumā iepriekš, lai gan nav izslēgta iespēja, ka pasākumu noteikšanas dēļ cenas varētu turpināt nedaudz palielināties, ir jānorāda, ka publiski pieejami avoti liecina, ka moduļu un elementu cenu izmaiņu vispārēja tendence ir lejupēja. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(340)
Ieinteresētās personas norādīja, ka, tā kā pieprasījumu pēc saules enerģijas paneļiem virza atbalsta shēmas, jo īpaši IT, un elektroenerģijas cenu līmenis gala patērētājiem (kas nosaka tīklu paritāti), pieprasījuma cenu elastība var būt ļoti augsta. Lai arī ir taisnība, ka nozīmīgs cenu pieaugums var radīt būtisku pieprasījuma samazinājumu saistībā ar ieinteresēto personu norādītajām tirgus īpatnībām, arguments ir jānoraida, jo turpmāk norādīto iemeslu dēļ ir ļoti maz ticams, ka pasākumu noteikšanas dēļ cenu pieaugums būs būtisks. Pirmkārt, visi pieejamie avoti apstiprina, ka turpināsies būtisks attiecīgā ražojuma cenu samazinājums visā IP laikā un kopš IP līdz šim brīdim.
Otrkārt, ekonomiskais efekts no saistībām, ko ir apstiprinājusi Komisija, ir tāds, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas piegādā attiecīgo ražojumu par minimālo importa cenu, kas mazāka par 60 c/W, kas ir ievērojami zemāka par cenu, kas ir novērota IP, tādā apjomā, kas atbilst aptuveni pašreizējai tirgus daļai. Šajā cenu līmenī ir maz ticams, ka pieprasījums būtiski varētu samazināties, jo šis cenu līmenis nodrošina pietiekamu pieprasījumu gan saskaņā ar pašreizējo atbalsta līmeni, ko sniedz atbalsta shēmas, gan saskaņā ar pašreizējo tīkla paritātes līmeni. Turklāt elektroenerģijas cena gala patērētājiem pieaugs, savukārt attiecīgā ražojuma cena samazināsies. Izmantojot indeksācijas formulu, uzņēmums nodrošina to, ka, nosakot minimālo importa cenu, tiek ņemts vērā turpmākais attiecīgā ražojuma cenu samazinājums. Tādēļ šie argumenti ir jānoraida.
(341)
Vairākas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Savienības intereses ir nebūtiskas, jo augšupējo un lejupējo ražošanas nozaru radītā pievienotā vērtība ir daudz ievērojamāka nekā pievienotā vērtība, ko Savienība rada FE vērtību ķēdē. Nav apstrīdams arguments, ka dažādu FE nozares segmentu pievienotā vērtība atšķiras. Kā minēts pagaidu regulas 228. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja negodīga tirdzniecības prakse. Patiešām, daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt ražotnes, un, tā kā netika veikti pasākumi, stāvoklis noteikti turpināja pasliktināties. Tā kā visi FE nozares segmenti ir savstarpēji cieši saistīti, Savienības ražošanas pārtraukšana kaitētu visai FE nozarei, padarot to pilnīgi atkarīgu no ārējām piegādēm. Tāpēc, arī piegādes drošības iemeslu dēļ, šis arguments tika noraidīts.
(342)
Atbildot uz galīgās informācijas izpaušanu viena no ieinteresētajām personām atkārtoti apgalvoja, ka augstāka pievienotā vērtība, ko rada augšupējā un lejupējā ražošana, salīdzinot ar Savienības attiecīgā produkta ražošanas nozari, ir svarīga jautājumā, vai būtu jāpiemēro antidempinga maksājumi. Attiecībā uz šo tiek apstiprināts, ka, izvērtējot Savienības intereses, iestādes ir apsvērušas tās pozitīvās un negatīvās sekas, kādas maksājumi varētu radīt dažādiem ekonomikas dalībniekiem. Ievērojot to, kad augšupējā un lejupējā ražošanas ietekme ir ierobežota, šie pasākumi dos Savienības ražošanas nozarei iespēju atgūties no kaitējumu radošā dempinga.
(343)
Viena persona apstrīdēja darbavietu skaitu, ko varētu radīt, nosakot pasākumus. Tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē ir nodarbināti apmēram 6 000 cilvēku, nevis 25 000, kā ziņots pagaidu regulas 229. apsvērumā.
(344)
Tomēr netika iesniegti pierādījumi, kas apstiprinātu minēto apgalvojumu, un tāpēc tas tika noraidīts. Ņemot vērā plāksnīšu neiekļaušanu ražojumu klāstā, tiek paskaidrots, ka IP Savienības ražošanas nozarē bija nodarbināti gandrīz 21 000 cilvēku. Ieinteresētās personas nesniedza nekādus pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozares darbinieku skaits būtu pēc IP būtiski mainījies.
(345)
Izmeklēšanā tika secināts, ka subsidētais imports no ĶTR Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu, jo tā nespēja, īstenojot ienesīgas pārdošanas, kompensēt investīcijas. Ir sagaidāms, ka pasākumu noteikšana Savienības tirgū atjaunos godīgus tirgus nosacījumus, tādējādi nodrošinot Savienības ražošanas nozarei vienlīdzīgus konkurences nosacījumus. ĶTR izcelsmes importa apjoma iespējamā samazināšanās Savienības ražošanas nozarei nodrošinās iespēju palielināt pārdošanas apjomu Savienībā un tādējādi īstermiņā veiksmīgāk izmantot pieejamās ražošanas jaudas. Tas savukārt var nodrošināt apjomradītus ietaupījumus. Lai gan ir iespējams, ka pasākumu īstenošanas dēļ līdzīgā ražojuma cenas īslaicīgi palielināsies, vispārējā cenu samazināšanās tendence, šķiet, saglabāsies arī tāpēc, ka, no vienas puses, samazināsies izmeklējamā ražojuma izgatavošanas izmaksas un, no otras puses, palielināsies arī Savienības tirgū konkurējošo trešo valstu ražotāju konkurence.
(346)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 227.- 231. apsvērums, izņemot attiecībā uz nodarbinātības rādītāju, kas minēts 344. apsvērumā iepriekš.
3. Nesaistīto importētāju intereses
(347)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas nesaistītais importētājs, kas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas atbildēja uz anketas jautājumiem un ir ticis iekļauts pagaidu izlasē, apgalvoja, ka secinājumi par pasākumu ietekmi uz nesaistītiem importētājiem bija pamatoti tikai ar pašu importētāju atbildēm uz anketas jautājumiem un tāpēc tos nevar uzskatīt par reprezentatīviem.
(348)
Pagaidu regulā konstatējumi par nesaistītiem importētājiem bija pamatoti ar vienu uzņēmumu, ņemot vērā to, kā skaidrots pagaidu regulas 232. apsvērumā, ka tikai vienam no trim pagaidu izlasē iekļautajiem importētājiem galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Kā apgalvots 21. apsvērumā iepriekš, izlase tika paplašināta pēc pagaidu pasākumu noteikšanas un notika sazināšanās ar vairākiem nesaistītiem importētājiem un no piecām saņemtajām atbildēm uz papildu anketas jautājumiem tikai trīs bija pietiekami pilnīgas, lai tās varētu jēgpilni izvērtēt. Tāpēc noslēguma posmā nesaistīto importētāju izlase tika papildināta, iekļaujot vēl četrus importētājus. Kopumā IP četru nesaistīto izlasē iekļauto importētāju, kas sadarbojās, darbība saistībā ar attiecīgo ražojumu aptvēra 60 % līdz 100 % no kopējā uzņēmējdarbības apjoma. Turklāt četri nesaistītie izlasē iekļautie importētāji, kas sadarbojās, no ĶTR importēja 16 % līdz 100 % no moduļu importa kopējā apjoma; tikai viens importētājs importēja vienīgi no attiecīgās valsts. Četru nesaistīto importētāju, kas sadarbojās, rentabilitāte saistībā ar attiecīgo ražojumu IP bija vidēji 2,3 %.
(349)
Viena ieinteresēta persona apgalvoja, ka maksājumu ietekme uz nesaistītiem importētājiem tika novērtēta pārāk zemu, jo nav tūlīt pieejamu alternatīvu piegādes avotu, ar kuriem maksājumu noteikšanas gadījumā varētu aizstāt attiecīgā ražojuma importu no Ķīnas, un ka ir sarežģīti mainīt piegādes avotu, jo galvenā ražošana ir bāzēta ĶTR, un tas radītu ievērojamas papildu izmaksas.
(350)
Šajā ziņā tiek atgādināts, ka pasākumu noteikšanas dēļ nebūtu jāpārtrauc attiecīgā ražojuma imports no ĶTR. Izmeklēšanā tika norādīts, ka ĶTR izcelsmes importa apjoma iespējamā samazināšanās jo īpaši ietekmēs tos importētājus, kuri attiecīgo ražojumu importē tikai no ĶTR, un šajā gadījumā tāds ir tikai viens no četriem nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās. Attiecībā uz pasākumu ietekmi uz nesaistīto importētāju finansiālo stāvokli netika izslēgta negatīvas ietekmes varbūtība, taču tika secināts, ka tā lielā mērā būs atkarīga no šo importētāju spējas mainīt piegādes avotus vai vismaz daļu no iespējamā cenu palielinājuma nodot saviem klientiem. Ekonomikas dalībniekiem, kuri importē ražojumu arī no citiem avotiem, kas nav ĶTR, vai importē arī citus ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, paredzamā negatīvā ietekme būs vēl mazāka. Tāpēc Komisija uzskata, ka, lai gan varētu būt negatīva ietekme uz attiecīgā ražojuma importētājiem, šī ietekme caurmērā joprojām būs neliela.
(351)
Viens nesaistītais importētājs apgalvoja, ka pirms jauna piegādātāja ražojuma pieņemšanas ir vajadzīgs ievērojams darba laika patēriņš un finanšu ieguldījumi. Attiecībā uz šo tika izteikts apgalvojums, atbildot uz galīgo izpaušanu, ka pārbaudes grupai uz vietas apmeklējuma laikā tika sniegti būtiski pierādījumi par ilgas pārbaudes prasību, kas importētājam ir jāveic pirms lēmuma pieņemšanas par piegādi no konkrēta eksportētāja.
(352)
Tiek atzīts, ka jaunu saistību izveide starp importētāju un piegādātāju var radīt papildu izmaksas un var būt laikietilpīga (piemēram, ražojuma pārbaude). Tajā pašā laikā piegādātāju maiņa, šķiet, ir normāls risks, ar ko importētāja profesionālajā darbībā rēķinās un ir saistīts ar to, ka FE tirgus tuvojas piesātinājumam, un tādējādi notiek nemitīgas pārmaiņas (piemēram, bankroti, konsolidācijas) prasa pāreju uz jauniem piegādātājiem. Turklāt var pieņemt, ka jaunu veidu moduļi, kas pastāvīgi nonāk tirgū (kam ir, piemēram, jaunas efektivitātes īpašības) arī nepieciešama testēšana. Šajā ziņā šķiet, ka jaunu ražojumu testēšana (pat no tā paša piegādātāja) ir standarta pasākums, kas nav nekas neparasts. Tāpēc šo argumentu noraida.
(353)
Atbildot uz izpausto galīgo informāciju, divas personas atkārtoti apgalvoja, ka nesaistīto importētāju intereses netika pienācīgi ņemtas vērā. Viena persona apgalvoja, ka, tā kā nebija pieejams papildu importētāju nekonfidenciālais anketas atbilžu variants, personām nebija iespējams pienācīgi tās novērtēt. Tā apšaubīja Komisijas novērtējumu attiecībā uz iespēju, ka Savienībā varētu palielināties trešo valstu importa apjoms, tādējādi ļaujot importētājiem mainīt piegādātājus, pamatojoties uz pieņēmumu, ka citos trešo valstu tirgos ir uzplaukums. Attiecībā uz šo persona apgalvoja, ka šāds pieņēmums ir pretrunā ar 336. apsvērumu, kurā apgalvots, ka importa apjoms no citām trešām valstīm nav ievērojams. Vēl viena persona apšaubīja to, vai Komisija ir ievērojusi diskriminācijas aizlieguma principu, jo Komisijas novērtējumā Savienības ražotājiem tika dota lielāka priekšroka nekā citiem ekonomikas dalībniekiem.
(354)
Pirmkārt, tiek apstiprināts, ka anketas atbilžu nekonfidenciālā versija no citiem importētājiem, kas sadarbojās, tika saņemta pēc pagaidu regulas publicēšanas un bija iekļauta ieinteresētajām personām pieejamajā failā. Otrkārt, nav pretrunu starp pieņēmumu, ka imports no citām trešām valstīm var palielināties, ja samazinās importa apjoms no ĶTR, un ka šāds palielinājums nedrīkst būt ievērojams, ņemot vērā augošo pieprasījumu pēc FE iekārtām visā pasaulē. Tajā pašā laikā, tā kā Savienības ražošanas nozarei ir paredzams atgūt noteiktu tirgus daļu, ko iepriekš aizņēma ĶTR produktu imports, nevar secināt, ka nesaistītie importētāji noteikti piedzīvos zaudējumus uzņēmējdarbībā. Tomēr ir paredzams, ka kopējais FE tirgus ilgtermiņā turpinās augt, jo paritāte būs pieejama arvien jaunos reģionos. Visbeidzot, ir jāpaskaidro, ka, tāpat kā visās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās, kamēr tika izvērtēts Savienības ražošanas nozares stāvoklis, lai noteiktu, vai imports par dempinga cenām tam nodarījis būtisku kaitējumu, saistībā ar Savienības interešu analīzi Savienības ražošanas nozare tika novērtēta vienlīdzīgi ar citiem ekonomikas dalībniekiem, tostarp nesaistītajiem importētājiem. Ir arī jāprecizē, ka izmeklēšanu par to, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums it īpaši reglamentē pamatregulas 3. panta 5. punkts, kurā noteikts šādas izmeklēšanas obligātais standarts. Savienības intereses ir izvērtētas tikai pēc tam, kad tika konstatēts kaitējumu radošs dempings saskaņā ar pamatregulas 21. pantā noteiktajiem standartiem. Tā rezultātā tika uzskatīts, ka iespējamo pasākumu negatīvā ietekme uz noteiktiem importētājiem, jo īpaši tiem, kuru piegādes ir tikai no ĶTR, neatsver ieguvumus no Savienības ražošanas nozares pasākumiem un vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguvumus Savienības FE tirgū, kas izriet no godīgas konkurences.
(355)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes, pamatojoties uz informāciju par četriem izlasē iekļautajiem importētājiem, tika apstiprināti pagaidu regulas 233. un 234. apsvērums.
4. Augšupējo ekonomikas dalībnieku intereses
(356)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas atkārtoja apgalvojumu, ka lielāko ieguldījumu FE vērtību ķēdē nodrošina Savienība un ka šis izdevīgais stāvoklis var beigties, ja tiks noteikti maksājumi, jo maksājuma dēļ ĶTR samazināsies attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms. Atbildot uz izpausto galīgo informāciju, viena persona norādīja, ka pasākumi šajā gadījumā var izraisīt citus pasākumus, ko ĶTR varētu piemērot Savienības ražojumiem.
(357)
Šajā ziņā, kā minēts pagaidu regulas 239. apsvērumā, jānorāda, ka arī pēc maksājumu piemērošanas ir gaidāms, ka Ķīnas imports joprojām nodrošinās piedāvājumu Savienības tirgū. Turklāt dažādos publiski pieejamos FE nozares avotos, piemēram, EPIA Pasaules fotoelementu tirgus perspektīvas 2013.-2017. gadam, tiek prognozēts, ka iespējamais pieprasījuma samazinājums Savienībā būs tikai īslaicīgs (2013. un 2014. gadā), jo nākamajos gados patēriņa apjoms Savienībā turpinās palielināties. Turklāt, kā secināts pagaidu regulas 239. apsvērumā, negodīgas tirdzniecības prakses novēršana, iespējams, nodrošinās Savienības FE tirgus izaugsmi vidējā termiņā un ilgtermiņā, tāpēc tas būs izdevīgi visiem Savienības ekonomikas dalībniekiem. Visbeidzot, attiecībā uz argumentu par iespējamiem ĶTR pretpasākumiem, atbildot uz pasākumiem šajā lietā, jāatgādina, ka ĶTR kā jebkurš cits PTO loceklis var izmantot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu tikai pamatotos apstākļos un jebkādai šādai izmeklēšanai ir jāatbilst stingriem PTO noteikumiem. Komisija uzrauga jebkādu šādu pārbaudi, lai nodrošinātu, ka PTO noteikumi ir ievēroti. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(358)
Dažas personas, apgalvojot, ka maksājumi samazinās ražojuma pieprasījumu pasaulē, apstrīdēja secinājumu pagaidu regulas 239. apsvērumā, ka FE tirgū Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki eksporta uz ĶTR samazinājumu varētu kompensēt ar eksportu uz pārējiem tirgiem.
(359)
Šajā ziņā, pirmkārt, tiek norādīts, ka netiek prognozēta Ķīnas importa pilnīga izbeigšana maksājumu dēļ. Turklāt izmeklēšanas gaitā savāktā informācija neapstiprināja, ka ĶTR izcelsmes importa Savienības tirgū attīstības tendences tieši ietekmē eksportu no ĶTR uz citiem tirgiem. Turklāt publiski pieejamos avotos, piemēram, EPIA Pasaules fotoelementu tirgus perspektīvas 2013.-2017. gadam, tiek prognozēts, ka turpmākajos gados globālais FE tirgus vēl paplašināsies. Attiecībā uz Ķīnas tirgu nav norāžu, kas liecinātu, ka būtiski palielināsies ĶTR iekšzemes patēriņa apjoms (piemēram, kā to norāda EPIA). Ņemot vērā iepriekš minēto, nav sagaidāms, ka pasākumu noteikšana būtiski samazinās Savienības augšupējo ekonomikas dalībnieku eksporta apjomu uz ĶTR.
(360)
Jānorāda arī, ka 357. apsvērumā minētā pieprasījuma samazināšanās Savienībā 2013. un 2014. gadā varētu negatīvi ietekmēt augšupējos ekonomikas dalībniekus. Tomēr šo ietekmi nevar saistīt ar maksājumiem, vismaz ne par lielāko daļu no tiem, jo tā tika prognozēta jau ilgi pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Turklāt attiecībā uz FE nozarei paredzētu iekārtu ražotājiem Savienībā, kā minēts arī pagaidu regulas 239. apsvērumā, jānorāda, ka ņemot vērā ĶTR neizmantoto jaudu, ir maz ticams, ka šo ražotāju eksporta apjoms uz ĶTR būtiski palielināsies arī tad, ja Ķīnas ražotāji palielinātu ražošanas apjomu. Visbeidzot, izmeklēšanas laikā apkopotā informācija norādīja, ka ražošanas iekārtu ražotājus varētu arī ietekmēt Ķīnas izstrādātais saules fotoelektriskās nozares 12. piecu gadu plāns, kur paredzēts, ka līdz 2015. gadam 80 % elementiem paredzētu ražošanas iekārtu jāražo ĶTR. Kamēr šīs izmaiņas tiek veiktas saskaņā ar PTO noteikumiem, tas var arī turpmāk ierobežot iespēju Savienības iekārtu ražotājiem konkurēt Ķīnas tirgū. Tāpēc minētais arguments tika noraidīts.
(361)
Atbildot uz izpausto galīgo informāciju ĶV apgalvoja, ka saules fotoelektriskās nozares 12. piecu gadu plānā ir tikai daži vispārēji pamatprincipi, kas nav saistoši, jo nav paredzēta izpildes pilnvarojuma, un tāpēc to nevajadzētu uzskatīt par norādi, ka iekārtu ražotājiem Savienībā būs ierobežota iespēja konkurēt Ķīnas tirgū. Šajā saistībā jānorāda, ka 12. piecu gadu plānā ĶV ir iekļāvusi FE nozari starp stratēģiskajām nozarēm, kā arī izdevusi īpašu plānu attiecībā uz saules fotoelektrisko nozari. Šajā plānā ĶV pauda atbalstu “augstākajiem uzņēmumiem” un “galvenajiem uzņēmumiem”, apņēmās “veicināt dažādu fotoelektriskās nozares atbalsta politiku īstenošanu” un “noteikt vispārēju rūpniecības, finanšu, nodokļu atbalsta politiku sagatavošanu”. Turklāt, tā kā plānā ir ietvertas būtiskas vadlīnijas, kas Ķīnas ražošanas nozarē jānodrošina piecu gadu laikā, tam būs liela ietekme uz uzņēmējdarbības vidi gan ĶTR, gan tajās valstīs, kuras veic darījumus ar ĶTR. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidras norādes, ka plāns ierobežo Ķīnas elementu ražotāju izvēles brīvību un to Savienības ražošanas iekārtu ražotāju konkurences spiedienu, kas eksportē Ķīnas tirgum. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(362)
Viens izejvielu ražotājs, kas sadarbojās, apstrīdēja iespēju, ka, ņemot vērā ĶTR uzstādīto iekārtu būtisko ražošanas jaudu, ko nebūtu viegli izveidot citur, citi tirgi varētu kompensēt ražošanas apjoma samazināšanos Ķīnas tirgū.
(363)
Ņemot vērā secinājumus 359. apsvērumā iepriekš, tā kā nav nekādu norāžu attiecībā uz ražošanas apjoma samazināšanos Ķīnas tirgū, šis arguments tiek noraidīts.
(364)
Viena ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu regulas 236. apsvērumā minēto nodarbināto skaitu augšupējā ražošanas nozarē.
(365)
Tiek precizēts, ka pagaidu regulā minētos 4 200 cilvēkus nodarbināja tikai augšupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, piemēram, iekārtu ražotāji un polisilīcija piegādātāji; šis skaitlis tika iegūts no minēto dalībnieku atbildēm uz anketas jautājumiem, un tas neattiecas uz visu nozari.
(366)
Pēc plāksnīšu neiekļaušanas ražojumu klāstā šā ražojuma izgatavotājiem Savienībā maksājumu noteikšana tomēr būs izdevīga, jo ir gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare palielinās elementu un moduļu ražošanas apjomu.
(367)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 235. un 240. apsvērums.
5. Lejupējo ekonomikas dalībnieku intereses
(368)
Kā minēts 329. apsvērumā iepriekš, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikti pārbaudes apmeklējumi divu projektu izstrādātāju uzņēmumos.
(369)
Papildus septiņu to lejupējo ekonomikas dalībnieku atbildēm uz anketas jautājumiem, kuru darbība ir tieši saistīta ar līdzīgo ražojumu (proti, projektu izstrādātājiem un uzstādītājiem), analīzē, kas bija par pamatu lejupējo ekonomikas dalībnieku novērtējumam pagaidu regulā, tika arī analizētas sešu citu dalībnieku atbildes uz anketas jautājumiem, kas tika iesniegtas pagaidu posmā un tika uzskatītas par nepilnīgām (skat. pagaidu regulas 241. apsvērumu), jo tajās bija norādes par šo dalībnieku darbības, kas saistīta ar FE, relatīvo nozīmi, salīdzinot ar kopējo darbības apjomu.
(370)
Attiecīgie seši citi ekonomikas dalībnieki bija pakalpojumu sniedzēji FE nozarē (loģistika, transports, sabiedriskās attiecības utt.) un tādējādi ekonomikas dalībnieki, kuru darbība nav tieši saistīta ar izmeklējamo ražojumu. Neraugoties uz zināmām atšķirībām atbildēs, anketu dati pierādīja, ka šo ekonomikas dalībnieku darbība, kas saistīta ar FE, bija nenozīmīga, salīdzinot ar kopējo darbības apjomu. Patiešām, IP minēto dalībnieku darbība, kas saistīta ar FE, bija vidēji tikai apmēram 5 % no kopējā apgrozījuma un 8 % no kopējā nodarbinātības apjoma. Vidējā rentabilitāte bija apmēram 7 %. Tomēr tiek norādīts, ka dati par rentabilitāti nebija pilnīgi, jo ne visi ekonomikas dalībnieki uz šo jautājumu atbildēja.
(371)
Pamatojoties uz papildu analīzes rezultātiem, tika secināts, ka, ņemot vērā iesniegtos datus, jebkāda pasākumu iespējamā ietekme uz FE nozares pakalpojumu sniedzēju ekonomisko stāvokli visticamāk būs nenozīmīga.
(372)
Pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas vairākas personas apstrīdēja to, ka dati par lejupējo ekonomikas dalībnieku apgrozījumu, rentabilitāti un nodarbinātību, kurus Komisija atvasināja no septiņu lejupējo ekonomikas dalībnieku atbildēm uz anketu jautājumiem, ir reprezentatīvi. AFASE iesniedza savu biedru (iekārtu uzstādītāju) aptauju, lai pierādītu, ka vairākumam iekārtu uzstādītāju uzņēmējdarbība FE jomā ir primārais ienākumu avots. Vēl AFASE apgalvoja, ka, pretēji konstatējumiem pagaidu regulas 242. apsvērumā, lejupējo ekonomikas dalībnieku, proti, iekārtu uzstādītāju, peļņas daļa ir tikai viencipara skaitlis, tāpēc nav iespējams uzņemties maksājumus.
(373)
Attiecībā uz pagaidu regulā izmantoto datu reprezentivitāti ir Komisija ir izmantojusi visus datus, ko lejupējie ekonomikas dalībnieki snieguši īpašajā anketā, kā arī dokumentos, ko iesniedza AFASE, kā tas izklāstīts 330. apsvērumā iepriekš.
(374)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka uzņēmējdarbība FE jomā ir iekārtu uzstādītāju primārais ienākumu avots, jānorāda, ka septiņu lejupējo ekonomikas dalībnieku (iekārtu uzstādītāji un projektu izstrādātāji) sniegto atbilžu uz anketas jautājumiem papildu analīze apstiprināja, ka darbība, kas tieši saistīta ar līdzīgo izmeklējamo ražojumu, vidēji aptver apmēram 42 % no šo ekonomikas dalībnieku kopējā darbības apjoma un rentabilitāti 11 % apmērā. Taču, ja ņem vērā arī to darbības (kas nav tieši saistītas ar izmeklējamo ražojumu), to vispārējā nozīme būtiski palielinās trim no septiņiem dalībniekiem. Tāpēc atbilstīgās attiecības diapazons IP būtu no apmēram 45 % līdz 100 %. Turklāt septiņiem ekonomikas dalībniekiem (uzstādītājiem un projektu izstrādātājiem) FE jomas vispārējās darbības rentabilitāte, ietverot darbību, kas nav tieši saistīta ar izmeklējamo ražojumu, bija vidēji 9 %. Nodarbinātības ziņā FE jomā darbībā, ietverot tādu darbību, kas nav tieši saistīta ar izmeklēšanā iekļauto ražojumu, IP laikā septiņiem ekonomikas dalībniekiem bija iesaistīti apmēram 660 cilvēki pilna laika darbā. Līdztekus projektiem FE jomā un iekārtu uzstādīšanai minēto ekonomikas dalībnieku darbības joma bija arī vēja enerģijas iekārtas un elektroiekārtas.
(375)
Tiek uzskatīts, ka vispirms ir jāizvērtē pasākumu ietekme uz lejupējo dalībnieku darbībām, kuras ir tieši saistītas ar izmeklējamo ražojumu, un IP laikā to rentabilitāte vidēji bija 11 %. Tomēr arī tad, ja tās tiek vērtētas, pamatojoties uz vispārējo darbību FE jomā, kas nav saistīta ar izmeklēšanā iekļauto ražojumu, secinājumi būtu līdzīgi tam, kas tika secināts pagaidu posmā, jo kopumā būtiski neatšķiras dažādie faktori, kas ņemti vērā, proti, rentabilitāte un iespēja uzņemties maksājuma daļu (rentabilitāte vidēji samazinās no 11 % to 9 %). Atbildot uz galīgās informācijas izpaušanu, viena persona, kuras telpās Komisija bija veikusi pārbaudes apmeklējumu, apstrīdēja secinājumu reprezentativitāti attiecībā uz uzstādītāju un izstrādātāju rentabilitāti, kas attiecībā uz minēto personu varētu būt izdarīti, pamatojoties tikai uz vienu darījumu. Šis arguments ir noraidāms, jo Komisija aprēķināja lejupējo ekonomikas dalībnieku rentabilitāti, pamatojoties uz visu lejupējo ekonomikas dalībnieku atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem.
(376)
Attiecībā uz aptauju, ko AFASE veica saviem biedriem, pirmkārt, tiek norādīts, ka visiem ekonomikas dalībniekiem bija iespēja ierosināt izmeklēšanu un atbildēt uz īpašas, lejupējiem ekonomikas dalībniekiem paredzētas anketas jautājumiem, kur bija prasīta informācija. lai novērtētu, kā maksājumi ietekmēs šos ekonomikas dalībniekus. Otrkārt, aptaujā nebija norādīta iekārtu uzstādītāju identitāte, tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, piemēram, sniegto datu atbilstību un ticamību. Treškārt, lai gan vairāki šajā aptaujā uzdotie jautājumi attiecās uz iekārtu uzstādītāju spēju uzņemties iespējamos maksājumus, aptaujā nebija atsauču uz šo uzstādītāju gūto peļņu IP, tādējādi tajā nebija svarīga, pasākumu ietekmes novērtēšanai vajadzīga elementa. Tāpēc, pamatojoties uz iesniegtās aptaujas rezultātiem, nebija iespējams izdarīt jēgpilnus secinājumus.
(377)
Vairākas personas apstrīdēja pagaidu regulas 247. un 250. apsvērumā secināto, ka lejupējā segmentā īstermiņā būs negatīva ietekme uz darbavietām un ka vispārējā ietekme būs negatīva, taču tā būs neliela, ņemot vērā to, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tiek prognozēta FE tirgus paplašināšanās Savienībā. Dažas personas vēl apgalvoja, ka pieprasījuma samazināšanās jo īpaši ietekmēs iekārtu uzstādītājus, kuriem vajadzīgas FE iekārtas.
(378)
Maksājumu radītais iespējamais darbavietu zaudējums tika analizēts sīkāk. Izmeklēšanas laikā apkopotā informācija kopumā apstiprināja to, ka, no 2011. līdz 2012. gadam Savienībā samazinoties pieprasījumam pēc FE iekārtām ar apmērām 5 GW jaudu, lejupējā nozarē samazinājās darbavietu skaits - tas jau tika minēts pagaidu regulas 246. apsvērumā. Tā kā minētais darbavietu zaudējums atspoguļoja tirgus attīstību, to nevar saistīt ar pasākumiem. Turklāt darbavietu skaita samazināšanās tiek prognozēta arī turpmāk - 2013. un 2014. gadā, un tāpēc visticamāk darbavietu skaits FE nozarē samazināsies vēl vairāk. Šādu pieprasījuma attīstību pirms izmeklēšanas sākšanas prognozēja arī lielie pētniecības centri, piemēram EPIA, un tāpēc šo darbavietu zaudējumu nevar saistīt ar pasākumu noteikšanu.
(379)
Savienības ražošanas nozare iesniedza konsultāciju uzņēmuma PriceWaterHouseCoopers (“PWC”) pētījumu par pasākumu iespējamo ietekmi uz darbavietām, kas saistītas ar FE nozari. PWC savā pētījumā atsaucās uz iepriekšēju pētījumu, ko veica cits konsultants Prognos, kas paredzēja, ka, nosakot pasākumus, FE tirgū tiks zaudēts liels skaits darbavietu; šo pētījumu AFASE iesniedza pirms pagaidu maksājumu noteikšanas, un tas tika analizēts pagaidu regulas 243. līdz 246. apsvērumā. PWC pētījumā tika kritizēts Prognos pētījums, norādot, ka Prognos prognozētais zaudēto darbavietu kopējais skaits ir lielāks par darbavietu skaitu FE nozarē Savienībā. Attiecībā uz maksājumu ietekmi Savienības tirgū PWC izdarīja Prognos secinājumiem pretējus secinājumus, prognozējot neto pozitīvu ietekmi uz darbavietām Savienībā un to, ka gūtais labums atsver maksājumu iespējamo negatīvo ietekmi (piemēram, uz pieprasījumu). Tā kā citu būtisku argumentu par pasākumu ietekmi uz nodarbinātību lejupējā nozarē nebija, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 247.-250. apsvērumā.
(380)
AFASE apgalvoja, ka Komisija nav atklājusi avotu 20 % kļūdas robežai attiecībā uz 2011. gadam aplēsto FE ražojumu tirgus tiešo darbavietu skaitu, kā minēts pagaidu regulas 245. apsvērumā.
(381)
Šī 20 % kļūdas robeža, ko var piemērot kā lejup, tā augšup, tika konstatēta EPIA pārbaudes apmeklējumā. Tā pierāda, ka ir sarežģīti aprēķināt precīzus skaitļus par nodarbinātību lejupējā nozarē, jo ir tikai daži datu vākšanas avoti, kas bieži ir pretrunīgi.
(382)
Atbildot uz galīgās informācijas izpaušanu, dažas personas apgalvoja, ka Komisijas veiktā analīze noklusēja to, ka maksājumi tikai veicinās darbavietu zaudēšanu, jo pēc 2011. gada samazināsies FE iekārtu uzstādīšanas skaits. Tika apgalvots, ka šāda darba zaudēšana, jo īpaši lejupējās nozarēs, ir cieši saistīta ar to, ka FE uzstādītāji ir atkarīgi no saules enerģijas iekārtām. Turklāt, AFASE kritizēja Komisiju, ka tā nav ņēmusi vērā aptauju, ko AFASE veica saviem locekļiem, un līdzīgu aptauju, ko veica Apvienotās Karalistes Saules enerģijas tirdzniecības apvienība, kurā jau iespējams, bija konstatēta šāda atkarība.
(383)
Attiecībā uz iespējamo Komisijas noklusējumu attiecībā uz maksājumu ietekmi uz nodarbinātību, 377. un 379. apsvērumā iepriekš ir sniegta atsauce, kur ir pievērsta uzmanība pasākumu ietekmei uz nodarbinātību FE nozarē, un tajos tiek atzīts, ka patiesi, īstermiņā pasākumu noteikšana var ietekmēt nodarbinātību lejupējā nozarē.
(384)
Attiecībā uz AFASE un Apvienotās Karalistes Saules enerģijas tirdzniecības apvienības veikto aptauju, atbildot uz izpausto galīgo informāciju, atklāja to uzņēmumu identitāti, kas piedalījās intervijā. Aptaujas tomēr nebija pilnīgas, jo, piemēram, dažas atbildes bija nepilnīgas. Turpmāk izklāstīts, ko parādīja aptaujas analīze. Attiecībā uz AFASE aptauju, vispirms jānorāda, ka lielākā daļa no 50 uzstādītājiem, kas atbildēja intervijā, paziņoja, ka darbojas tikai FE tirgū. Kopumā 15 no 50 uzstādītājiem atzina, ka zināmā apjomā darbojas arī citās jomās, kas nav saistītas ar FE, piemēram, apkures, elektroiekārtu un vēja enerģijas jomā. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes aptauju, 21 no 31 AK uzņēmumiem, kuri atbildēja intervijā, darbojās arī citās jomās, ne tikai FE. Šis rezultāts liecina, ka pagaidu regulas 247. apsvērumā norādītie konstatējumi par spēju veikt citas darbības, piemēram, saistībā ar elektrību un apkures iekārtām, santehniku un citiem videi nekaitīgiem enerģijas avotiem, ir patiess attiecībā gandrīz uz pusi projekta izstrādātājiem un uzstādītājiem. Tomēr tiek atzīts, ka šīs spējas var pastāvēt mazākā mērā, nekā tas ir paredzēts pagaidu regulā. Tādēļ to mazinošā ietekme uz darbavietu zudumu var būt mazāk nozīmīga, nekā sākotnēji tika pieņemts. Otrkārt, daži no AFASE un Apvienotās Karalistes Saules enerģijas tirdzniecības apvienības aptaujātajiem ekonomikas dalībniekiem jau izmanto Savienības ražojumus, bet daži plāno pirkt ārpus Ķīnas ražoto produkciju pēc pasākumu pieņemšanas, lai izvairītos no cenu pieauguma. Līdz ar to ir plānots samazināt viņu atkarību no Ķīnas importa un to saistīto pasākumu ietekmi, jo viņiem ir pieejami Savienības ražojumi.
Treškārt, pasākumu ietekmes vērtējums uz visu aptaujāto ekonomikas dalībnieku uzņēmumiem neļāva izdarīt noteiktus secinājumus, jo to novērtējums bija ļoti daudzveidīgs. Daži uzņēmumi pat nespēja novērtēt šādu ietekmi. Ceturtkārt, AK aptaujā atbildes uz jautājumu par to, cik no FE projektiem, iespējams, vajadzēs atcelt maksājumu uzlikšanas gadījumā, variēja no “nav daudz” līdz “visiem projektiem”. Daži ekonomikas dalībnieki nespēja veikt aplēses. Visbeidzot, abās aptaujās trūka jautājuma par aptaujāto ekonomikas dalībnieku rentabilitāti, kas ir būtisks jautājums, lai novērtētu to, vai būs iespējams segt cenu pieaugumu, ja tāds būs maksājumu uzlikšanas dēļ.
(385)
Citas personas apgalvoja, ka ļoti atšķirīgo tehnoloģiju un zinātības dēļ iekārtu uzstādītāji nevar viegli mainīt darbības veidu vai sākt uzstādīt citas ekoloģiskas enerģijas iekārtas. Tāpēc gadījumā, ja maksājumi tiktu noteikti, šie uzņēmumi pārtrauktu uzņēmējdarbību. Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoti apgalvoja, ka uzstādītāji ir ieguldījuši ievērojamus līdzekļus FE specializācijā, piemēram, īpašā apmācībā, kas parāda, ka viņi galvenokārt darbojas PV nozarē un ka viņi nespēs viegli pārorientēties uz citu darbību.
(386)
Šis arguments nebija pietiekami pamatots, jo netika atklāts, kādas tieši prasmes uzstādītājiem būtu nepieciešams apgūt un cik grūti un dārgi būtu to izdarīt. Tomēr iestādes apliecina, ka iekārtu uzstādītāji ir ieguvuši FE moduļu uzstādīšanai vajadzīgo zinātību. Tomēr šāda veida zinātība ir iegūta tikai nesen un tā ir iegūta papildus sākotnējām uzstādītāju speciālajām zināšanām par elektrības un apkures iekārtām, santehniku u. c. Turklāt tā ir iegūta, atbildot uz negodīgo praksi, proti, milzīgo ĶTR izcelsmes importa plūsmu par dempinga cenām. Neatkarīgi no iekārtu uzstādītāju darba ņēmēju īpašajām prasmēm šis arguments ir jāņem vērā kopā ar analīzi 378. un 382. apsvērumā par nodarbinātības stāvokli lejupējā nozarē, kas īstermiņā var būt ar negatīvu ietekmi, bet, pateicoties ilgtspējīgai tirdzniecībai, vidējā termiņā un ilgtermiņā radītu nodarbinātības pieaugumu uzstādītāju uzņēmumos. Tādēļ arguments ir jānoraida.
(387)
Vairākas personas apstrīdēja argumentu par lejupējo ekonomikas dalībnieku spēju uzņemties iespējamo cenu palielināšanos, kas minēta pagaidu regulas 247. apsvērumā. Arī šis arguments nebija pietiekami pamatots, tāpēc nebija iespējams novērtēt, cik pareizs bija šis apgalvojums. Kā minēts 374. apsvērumā iepriekš, tika novērtēts, ka lejupējo ekonomikas dalībnieku, kas ir tieši saistīti ar attiecīgo ražojumu un sadarbojās, rentabilitāte ir apmēram 11 %, tāpēc attiecīgie ekonomikas dalībnieki vismaz daļēji spēs uzņemties zināmu cenu palielinājumu, ja tāds būs. Šajā kontekstā tiek atgādināts, ka saskaņā ar 335. apsvērumā iepriekš minēto vispārējā cenu izmaiņu tendence ir lejupēja. Tāpēc šo argumentu noraida.
(388)
Atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, dažas personas atkārtoja apgalvojumu par nopietno risku, ka pasākumu pieņemšanas rezultātā var samazināties pieprasījums pēc saules enerģijas ražojumiem Eiropas Savienībā, kas saskaņā šo personu teikto nerunā par labu pasākumu pieņemšanai. Viena persona iebilda, ka saules enerģijai šobrīd ir augsta pieprasījuma cenu elastība un pat neliels saules enerģijas ražojumu cenu pieaugums izraisītu būtisku pieprasījuma samazinājumu. Šī persona arī aplēsa, ka antidempinga maksājums 30 % apmērā samazinātu pieprasījumu par 8 GW, bet 50 % maksājums samazinātu pieprasījumu līdz 10 GW. Līdzīgi arī AFASE atsaucās uz pētījumu, ko veica tirgus analītiķis, kas arī paredzēja pieprasījuma samazināšanos līdz 2 GW 2013. gadā, ja maksājums būtu 50 % apmērā, - tādējādi ir prognozēts mazāks samazinājums.
(389)
Kaut arī izmeklēšanas laikā personas iesniedza atšķirīgas samazinājuma prognozes, papildus tiem, kas minēti iepriekš, tie tomēr neietvēra salīdzināmus rezultātus. Kaut gan nevar izslēgt, ka maksājumi var izraisīt pieprasījuma samazinājumu FE iekārtām, tomēr šādu ietekmi ir grūti noteikt, ņemot vērā dažādus faktorus, kas ietekmē FE iekārtu pievilcību Savienībā (skat., piemēram, apsvērumu pagaidu regulas 258. apsvērumu). Turklāt, pat ja šāds pieprasījuma samazinājums notiktu īstermiņā, vidējā un ilgtermiņā ieguvums no godīgas tirdzniecības atsver īstermiņa negatīvo ietekmi. Visbeidzot, AFASE pati atzina, ka tiešs saiknes novērtējums starp pieprasījumu un maksājumiem būs pieejams tikai tad, kad maksājumi būs ieviesti. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(390)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 243. un 250. apsvērums. Ne konstatējumi par sešiem pakalpojumu sniedzējiem, kuriem ar FE saistītās darbības veido tikai nelielu daļu no plašākām darbībām (skat. 370. apsvērumu iepriekš), nedz arī to septiņu 374. apsvērumā minēto projektu izstrādātāju/uzstādītāju FE darbību, kas nav tieši saistītas ar attiecīgo ražojumu, nošķiršana nemaina secinājumus, kas ietverti pagaidu regulas 250. apsvērumā.
6. Galalietotāju/patērētāju intereses
(391)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja argumentu, ka maksājumu dēļ palielināsies attiecīgā ražojuma cena. Tāpēc samazināsies FE iekārtu pieprasījums, jo patērētājiem tās būs pārāk dārgas un nebūs pietiekami pievilcīgas citiem ieguldītājiem.
(392)
Kā jau minēts 335. apsvērumā iepriekš, lai gan pasākumu noteikšanas dēļ cenas īslaicīgi varētu nedaudz palielināties, vairāki publiski pieejami avoti ir apstiprinājuši, ka cenu izmaiņu vispārējā tendence ir lejupēja. Lai gan ir sarežģīti precīzi skaitliski izteikt pasākumu izraisīto iespējamo cenu palielinājumu un pēc tam - iespējamo pieprasījuma samazinājumu, tika atgādināti vairāki elementi. Pirmkārt, ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, izmaksas ir līdz 50 % no FE iekārtas kopējām izmaksām, un tāpēc maksājumu iespējams uzņemties tikai daļēji. Otrkārt, Savienības ražošanas nozares konkurence ar trešo valstu ražotājiem, kuri jau ir Savienības tirgū, visticamāk novērsīs cenu paaugstināšanos. Tajā pašā laikā, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem, ko nodrošina ražotņu veiksmīgāka izmantošana un samazinātas ražošanas izmaksas, Savienības ražošanas nozarei būtu jāsasniedz labāki finansiāli rezultāti. Treškārt, FE iekārtu pieprasījums ir saistīts ne vien ar izmeklējamā ražojuma cenu līmeņiem, bet arī ar IT līmeni. Šobrīd zema pieprasījuma līmeņa apstākļos, salīdzinot ar līmeni 2011. gadā un IP, ir sagaidāms, ka IT nevajadzētu samazināties tik strauji kā attiecīgajā periodā, tādējādi nodrošinot iespēju turpināt ieguldīt līdzekļus FE projektos. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(393)
Atbildot uz izpausto galīgo informāciju, viena persona apstrīdēja iepriekš minēto pamatojumu. Tā apgalvoja, ka pēc pasākumu ieviešanas nav iespējams saglabāt cenu samazinājuma tendencei. Persona atgādināja, ka pasākumi veido ļoti nozīmīgu izmaksu palielinājums, ko nevar pilnīgi kompensēt ar izmaksu samazināšanos un/vai importu no trešām valstīm. Turklāt tika uzsvērts, ka Savienības ražošanas nozare nespēs veikt jaunus ieguldījumus ražotnēs un iekārtās, un lejupējie ekonomikas dalībnieki var uzņemties segt nelielas izmaksas, ja viņu peļņa ir 11 %. Visbeidzot, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka IT varētu kompensēt cenu pieaugumu.
(394)
Jāatgādina, ka pretēji šim apgalvojumam nav paredzams, ka pieņemto pasākumu radītais cenu pieaugums tiktu pilnībā kompensēts, bet drīzāk, ka pēc pasākumu ieviešanas ir iespējams īslaicīgs cenu pieaugums (skat. pagaidu regulas 247. apsvērumu). Šis cenu paaugstinājums var rasties no cenu līmeņu atšķirības starp Ķīnas dempinga cenām un ārpus-Ķīnas ražojumiem. Tomēr izmeklēšanas laikā apkopotā informācija ļauj apgalvot, ka iespējamo cenu pieaugumu daļēji var kompensēt vairāki faktori, ņemot vērā lejupējās nozares 11 % peļņas līmeni. Visbeidzot, attiecībā uz apgalvojumu, ka nav pierādījumu, kas liecinātu, ka IT varētu kompensēt cenu pieaugumu, ir pamatoti pieņemt, ka ar laiku IT tiks pielāgots saskaņā ar projektu cenu pieaugumu.
(395)
Viena persona apgalvoja, ka kopš 2013. gada marta moduļu cenas Eiropā ir palielinājušās par 20 % un ka no 2013. gada ir nopietns krājumu trūkums. Šis arguments netika pamatots, un pretēji publiski pieejami informācijas avoti apstiprina, ka 2013. gada otrajā ceturksnī cenas bija relatīvi stabilas. Pat, ja informācija bija pareiza, tā tikai atspoguļotu to, ka pēc importa reģistrācijas iespējamais antidempinga maksājumu risks ir iekļauts cenā.
(396)
Cita persona apgalvoja, ka ieguldītāji nevar atgūt FE projektos ieguldītos līdzekļus, ja IT samazināšanās nav saistīta ar projekta izmaksu, tostarp moduļu cenu, samazināšanos, jo moduļu cenas ir ievērojama attiecīgā projekta izmaksu daļa. Tāpēc tika apgalvots, ka maksājumi, palielinot cenas, liks apšaubīt daudzu FE projektu dzīvotspēju.
(397)
Kā minēts 335. apsvērumā iepriekš, elementu un moduļu vispārējā cenu izmaiņu tendence ir lejupēja. Turklāt, tā kā vairākos reģionos ir iespējams nodrošināt tīkla paritāti, IT nozīme tirgū samazinās. Tāpēc arguments, ka FE moduļu cenas varētu negatīvi ietekmēt FE projektus, tostarp jautājumu par to dzīvotspēju, tika noraidīts.
(398)
Viena ieinteresētā persona iesniedza iekšēji izstrādātu prognozi, lai pierādītu, ka maksājumu piemērošanas gadījumā daudzu FE projektu dzīvotspēja būtu apdraudēta.
(399)
Šī prognoze nenodrošināja iespēju pareizi aprēķināt, cik lielā mērā elementu un moduļu cenu palielināšanās dēļ varētu samazināties interese par ieguldījumiem FE iekārtās (piemēram, ienākums no ieguldījumiem). Tomēr minētajā prognozē izmantotais pieņēmums, ka jebkuru maksājumu pilnībā varētu uzņemties galalietotāji vai patērētāji, ir mazticams attiecībā uz lejupējo ekonomikas dalībnieku esošo peļņas daļu. Turklāt lēmums par ieguldījumu netiek pamatots tikai ar moduļu cenu, to ietekmē arī daudzi citi faktori, tostarp inter alia FE iekārtām labvēlīga vispārēja noteikumu sistēma attiecīgajā valstī, atbalsta līmenis attiecīgajām elektrības cenām (tīkla paritātei). Tāpēc šis arguments ir jānoraida.
(400)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 252. un 254. apsvērums.
7. Citi argumenti
(401)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas tika atkārtots arguments, ka Savienības ražošanas nozare nespēj apgādāt ES tirgu un ka Savienības tirgu spēj apgādāt tikai ĶTR.
(402)
Šis apgalvojums tika analizēts pagaidu regulas 256. apsvērumā. Pat tad, ja par Savienības ražošanas jaudu būtu pausts piesardzīgāks pieņēmums, (skat. 183. apsvērumu iepriekš), Savienības un trešo valstu kopējā neizmantotā jauda būtu pietiekama, lai īstermiņā kompensētu Ķīnas izcelsmes importa apjoma iespējamo samazināšanos. Ir pamatoti pieņemt, ka arī vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare, lai apmierinātu pieprasījumu, paplašinās savu ražošanas jaudu, tādējādi nodrošinot iespēju gūt apjomradītus ietaupījumus, kas savukārt veicinātu cenu turpmāku samazināšanos. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(403)
Dažas personas atkārtoja argumentu par to, ka maksājumu noteikšana kavēs stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu ekoloģiskas enerģijas jomā. Šis arguments jau tika analizēts pagaidu regulas 257.-259. apsvērumā, tāpēc, tā kā nav citu elementu, tiek apstiprināti pagaidu regulas 257. un 259. apsvērums.
8. Secinājums par Savienības interesēm
(404)
Ņemot vērā minēto, ir apstiprināts novērtējums pagaidu regulas 260. un 261. apsvērumā.
(405)
Tāpēc nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nenoteiktu galīgos pasākumus.
G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(406)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(407)
Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(408)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apstrīdēja 10 % peļņas apmēru, kas tika izmantots, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni, apgalvojot, ka pašreizējos tirgus apstākļos šis līmenis minētajai ražošanas nozarei ir pārāk augsts un ka tas tika izmantots kā moduļiem, tā elementiem. Tiek norādīts, ka, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni, tiek izmantots tiesiskais kritērijs peļņas noteikšanai pirms nodokļu nomaksas, proti, vai ražošanas nozare šādu peļņu var gūt pieņemamā veidā parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nav dempinga. Saskaņā ar Tiesas judikatūru šāda peļņa ir peļņa, ko gūst attiecīgā perioda sākumā, t. i., pirms importa apjoma par dempinga cenām palielināšanās. Tāpēc mērķa peļņa 8 % apmērā tika koriģēta, ņemot vērā vidējo svērto peļņu, ko Savienības ražošanas nozare 2009. un 2010. gadā guva attiecībā uz moduļiem un elementiem, ja tie bija rentabli.
(409)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka par rentabilitātes līmeni, ko Savienības ražošanas nozare pamatoti varētu sasniegt bez importa par dempinga cenām, ir jāņem 2010. gada rentabilitāte, nevis 2009. un 2010. gada vidējais peļņas apmērs. Attiecībā uz šo tika apgalvots, ka 2009. gadā rentabilitāte bija nepietiekama un situācija šajos divos gados bija pilnīgi atšķirīga, jo īpaši attiecībā uz patēriņa pieaugumu 2010. gadā, kas šajā gadā mazināja dempinga sekas. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka nav svarīgi, vai Savienības ražošanas nozares vidējais peļņas apmērs bija “pietiekams”, nosakot kaitējuma novēršanas līmeni. Kā jau minēts pagaidu regulas 264. apsvērumā, kaitējuma novēršanas līmenim jābūt balstītam uz peļņas līmeni, ko var sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tas ir izmeklēšanas iestāžu uzdevums ņemt vērā, ka šis līmenis tika sasniegts attiecīgā periodā sākumā. Tā kā šajā gadījumā, kad Savienības ražošanas nozarei bija zaudējumi no elementu pārdošanas attiecīgā perioda sākumā 2009. gadā, šī metodika nebija piemērota un tika uzskatīts par drošāku kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu pamatot ar vidējo peļņas normu no attiecīgā perioda pirmā un otrā gada. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka nav nozīmes tam, ka šajos divos gados apstākļi bija atšķirīgi.
(410)
Cita persona vairākkārt apgalvoja, ka moduļiem un elementiem būtu jānosaka atšķirīga mērķa peļņa, jo šo ražojumu veidu rentabilitātei attiecīgajā periodā bija atšķirīgas tendences. Kaut arī rādītāji bija parādīti par katru ražojuma veidu atsevišķi, secinājumi par katru rādītāju bija izteikti par visu izmeklēšanā iekļauto ražojumu kopumā. Jāatgādina arī, ka moduļi un elementi ir viens ražojums, un tādēļ arī dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmenis tika noteikts, pamatojoties uz to.
(411)
Turklāt pārskatītās nesaistīto importētāju izlases pēcimportēšanas izmaksas (koriģētas 21. apsvērumā minēto iemeslu dēļ) ietekmēja aprēķināto kaitējuma apmēru. Visbeidzot, visas cenu samazinājuma starpības ietekmēja CIF cenu labojums, plāksnīšu neiekļaušana ražojumu klāstā un jaunais mērķa peļņas apmērs.
(412)
Viena persona apgalvoja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārdeva ražojumus galvenokārt augsta cenu līmeņa tirgū, piemēram, dzīvojamo ēku vai mazās uzņēmējdarbības nozarei, kas piesaistīja augstākas IT, un ierosināja, ka tāpēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas būtu atbilstīgi jākoriģē. Ir jānorāda, ka šim apgalvojumam nevar būt izšķiroša nozīme kaitējuma apmēra aprēķināšanā, jo izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražotāji neguva peļņu.
(413)
Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeni, tiek apstiprināta metodika pagaidu regulas 263. līdz 266. apsvērumā.
2. Galīgie pasākumi
(414)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, tika uzskatīts, ka jānosaka galīgie antidempinga pasākumi Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu kristāliskā silīcija FE moduļu vai paneļu importam un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu vai nu konstatētās dempinga starpības, vai arī kaitējuma apmēra līmenī atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma apmēra līmenī.
(415)
Tiek norādīts, ka līdztekus antidempinga izmeklēšanai tika veikta arī pretsubsīdiju izmeklēšana. Ņemot vērā noteikumu par mazāko maksājumu un to, ka galīgais subsīdiju līmenis ir mazāks nekā kaitējuma novēršanas līmenis, uzskata, ka ir lietderīgi noteikt galīgo kompensācijas maksājumu noteiktās galīgās subsīdijas starpības līmenī un tad noteikt galīgo antidempinga maksājumu līdz attiecīgā kaitējuma novēršanas līmenim. Pamatojoties uz minēto, likme, ar kuru tiek noteikti šādi maksājumi ir norādīta tabulā.
Uzņēmums
Subsīdijas starpība
Dempinga starpība
Kaitējuma novēršanas līmenis
Kompensācijas maksājums
Antidempinga maksājums
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kuriem piemēro atlikušo maksājumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1239/2013 (18)) par antisubsidēšanas īstenošanu (I pielikums)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, kuriem piemēro atlikušo maksājumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1239/2013 par antisubsidēšanas īstenošanu (II pielikums)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uz ražošanas vienībām, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(417)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka vidējā svērtā maksājuma likmi uzņēmumiem, kas uzskaitīti I un II pielikumā, ir pretrunā ar PTO antidempinga nolīgumu, jo to pamatā, iespējams, ir vidējais svērtais maksājums, kas aprēķināts atsevišķi katram izlasē iekļautajam elementu un moduļu ražotājam eksportētājam. Šis pieņēmums tomēr ir nepareizs. Visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir aprēķināta vienota nodokļa likme par attiecīgā produkta eksportu - un lielākā daļa ražotāju eksportētāju patiešām eksportēja elementus un moduļus. Tāpēc pieņēmums, ka maksājumi ir aprēķināti ražotājiem katram elementu un moduļu ražotājam eksportētājam atsevišķi, ir nepareizs, un tādēļ šis arguments netiek pieņemts.
(418)
Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tirdzniecības modeļa pārmaiņu, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta izpratnē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pret pasākumu apiešanu vērstu izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.
(419)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai, sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(420)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas I un II pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu jāiekļauj noteikums, ka šiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu.
(421)
Nosaka pasākumus, lai Kopienas ražotājiem nodrošinātu iespēju atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes. Ja sākumā būtu atšķirības starp priekšrocībām, kas, iespējams, rastos ražotājiem Savienībā, un izmaksām, kas rastos patērētajiem un citiem tirgus dalībniekiem, tad tās varētu izlīdzināt, palielinot Savienībā ražošanas apjomu un/vai atsākot ražošanu Savienībā.
(422)
Tomēr plānotais scenārijs par ražošanas apjoma palielināšanos Savienībā varētu neatbilst šā svārstīgā tirgus attīstības tendencēm. Kā norādīts pagaidu regulas 108. apsvērumā, moduļu patēriņš Savienībā no 2009. līdz 2011. gadam palielinājās par 264 %, 6 mēnešos no 2011. gada līdz IP tas samazinājās tikai par 43 procentpunktiem. Svārstības ir daudz izteiktākas, raugoties uz 2006.-2011. gada periodu, kad moduļu patēriņš Savienībā palielinājās no mazāk par 1 GW līdz gandrīz 20 GW, jeb tikai piecos gados palielinājās par apmēram 2000 %. Ir sagaidāms, ka šīs svārstības turpināsies, un uzņēmumu apvienību publicētās prognozes dažādu scenāriju gadījumos pat vidējā termiņā 2014.-2015. gada periodā norāda uz atšķirībām 100 % apmērā un lielākām atšķirībām.
(423)
Tāpēc, pastāvot šādiem ārkārtas apstākļiem, uzskata, ka ir atbilstīgi pasākumu darbības ilgumu ierobežot līdz diviem gadiem.
(424)
Šim periodam vajadzētu būt pietiekamam, lai Savienības ražotāji palielinātu ražošanas apjomu un/vai atsāktu ražošanu, vienlaikus nodrošinot to, ka netiek ievērojami apdraudēts patērētāju un citu Savienības tirgus dalībnieku stāvoklis. Uzskata, ka divu gadu periods būs vispiemērotākais, lai izvērtētu, vai pasākumu ieviešana patiesi ir palielinājusi ražošanas apjomu Eiropā un tādējādi līdzsvarojusi nelabvēlīgo ietekmi uz citiem Savienības ekonomikas dalībniekiem.
(425)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Savienības ražotājs izvirzīja argumentu, ka ierobežotais 2 gadu termiņš ir pārāk īss laiks, lai atgūtos no kaitējuma. Turklāt tika apgalvots, ka šo divu gadu termiņš Savienības ražotājiem nesniegs iespēju iesniegt biznesa plānus pašreizējam un nākamajam uzņēmējdarbības gadam. Attiecībā uz to ir jānorāda, ka pasākumu piemērošanas ilgums ir līdz 2015. gada decembrim, kam vajadzētu būt pietiekami, lai Savienības ražotāji varētu iesniegt biznesa plānus līdz 2015. gadam.
(426)
Turklāt Savienības ražotājs neapstrīdēja iemeslus, pamatojoties uz kuriem ir noteikts termiņa ierobežojums līdz diviem gadiem, jo īpaši par tirgus svārstīgumu. Ražotājs pat pozitīvi novērtēja pārskatīšanas iespēju gadījumā, ja šie pasākumi būtu jāmaina tirgus situācijas izmaiņu dēļ. Tā kā šajā mainīgajā tirgū ir ļoti lielas iespējas, ka divu gadu laikā varētu notikt izmaiņas tirgus apstākļos, ir lietderīgi ierobežot pasākumu veikšanu līdz diviem gadiem kopš to uzsākšanas.
(427)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka divi gadi nav pietiekams periods, lai ieguldītu ražošanā, atsaucoties uz 424. apsvērumu iepriekš. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo Savienības ražošanas nozares neizmantoto jaudu, ražošanas jaudas pieaugumu var panākt, uzlabojot esošo ražošanas jaudas izmantošanu, kas būtu iespējams bez ievērojamiem papildu ieguldījumiem.
(428)
Vēl sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka divu gadu termiņš galīgo antidempinga maksājumu noteikšanai ir nepietiekams, lai Savienības ražošanas nozare varētu atgūties no zaudējumus radošās dempinga ietekmes. Tomēr antidempinga maksājumu noteikšanu nevar aplūkot tikai Savienības ražošanas nozares interešu kontekstā, ir nepieciešams arī līdzsvarot iespējamo labumu, ko gūst Savienības ražotāji ar citu Savienības ekonomikas dalībnieku izmaksām. Pamatojoties uz iepriekš minēto, lēmums noteikt divu gadu termiņu pasākumu tiek saglabāts.
(429)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, ar kuriem tika pamatots ieteikums noteikt galīgos antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu kristāliskā silīcija FE moduļu vai paneļu importam un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, un galīgi iekasēt tās summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju.
(430)
Ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
3. Atpakaļejošs spēks
(431)
Attiecībā uz antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ir jāizvērtē pamatregulas 10. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu viens no galvenajiem kritērijiem, kas jāievēro, ir: “importa apjoms turpina ievērojami pieaugt”“papildus tam importa līmenim, kas radījis zaudējumus izmeklēšanas laikā”.
(432)
Salīdzinot mēneša vidējo moduļu un elementu importa apjomu (19) reģistrācijas periodā (2013. marts-2013. jūnijs), ir redzams, ka importa apjoms krasi samazinājies pēc IP. Patiešām, kā minēts pagaidu regulas 110. apsvērumā, mēnesī vidējais Ķīnas izcelsmes moduļu un elementu importa apjoms IP sasniedza 1 250 MW (20). Salīdzinājumam - reģistrācijas periodā mēnesī vidējais Ķīnas izcelsmes moduļu un elementu importa apjoms bija tikai divreiz mazāks.
(433)
Alternatīvi, ņemot vērā tirgus svārstības, turpmāk būtisku importa apjoma palielināšanos varētu novērtēt relatīvā, nevis absolūtā izteiksmē. Lai novērtētu, vai relatīvā izteiksmē turpmāk būtiski palielināsies importa apjoms, ir svarīgi salīdzināt importa apjomu ar patēriņu ES tirgū, proti, patēriņa apjoms varētu samazināties daudz straujāk nekā Ķīnas importa apjoms. Tā kā reģistrācijas periodā Ķīnas izcelsmes moduļu un elementu importa apjoms bija tikai divreiz mazāks nekā IP, šim patēriņa apjoma samazinājumam būtu jābūt ievērojami lielākam par 50 %. Tā kā nav pieejama precīza informācija par patēriņu reģistrācijas periodā, nekas neliecina par to, ka patēriņa apjoms samazinājās vairāk par 50 %.
(434)
Minēto iemeslu dēļ kritērijs par importa apjoma turpmāku ievērojamu pieaugumu nav izpildīts. Tāpēc tiek secināts, ka galīgo antidempinga maksājumu nevar uzlikt ar atpakaļejošu spēku pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma.
H. PASĀKUMU VEIDS
(435)
Pēc pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšanas grupa ražotāju eksportētāju un to saistītie uzņēmumi ĶTR un Eiropas Savienībā kopā ar Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu (“CCCME”) piedāvāja kopīgas cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Cenu saistību piedāvājumu atbalstīja arī Ķīnas varas iestādes.
(436)
Komisija izvērtēja piedāvājumu un ar Lēmumu Nr. 2013/423/ES piekrita šim cenu saistību piedāvājumam. Kā jau norādīts šā lēmuma 3., 4. un 7. apsvērumā, lai novērtētu, vai cenu saistības likvidē dempinga nodarīto kaitējumu, Komisija izvērtēja visus ilglaicīgos, mainīgos tirgus apstākļus attiecībā uz, inter alia, pašreizējām eksporta cenām, kā arī kaitējuma novēršanas līmeni, kas bija zemāks nekā dempinga līmenis.
(437)
Pēc Lēmuma 2013/423/ES pieņemšanas ražotāji eksportētāji kopā ar CCCME iesniedza pieprasījumu mainīt sākotnējo saistību piedāvājumu. Tie pieprasīja veikt izmaiņas saistībās, ievērojot 31. un 72. apsvērumā aprakstīto plāksnīšu izslēgšanu no ražojumu klāsta. Turklāt pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā vairāki citi eksportētāji lūdza viņus iekļaut cenu saistību piedāvājumā.
(438)
Ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES Komisija apstiprināja to, ka ir pieņemtas minētā lēmuma pielikumā uzskaitīto eksportētāju saistības attiecībā uz galīgajiem maksājumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos (elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus), uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (TARIC kodi 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039), ja vien tie nav tranzītā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) V panta izpratnē.
Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:
-
ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, kuras ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus;
-
plānkārtiņas fotoelektriskie ražojumi;
-
kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i),
-
moduļi vai paneļi, kuru spriegums nepārsniedz 50 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei ar tādam pašām sprieguma un jaudas īpašībām.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir norādīta tālāk.
Uzņēmums
Maksājuma likme
TARIC papildu kods
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kuriem piemēro atlikušo maksājumu saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013) par antisubsidēšanas īstenošanu (1. pielikums)
41,3 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā un kuriem piemēro atlikušo maksājumu saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 par antisubsidēšanas īstenošanu (II pielikums)
36,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
53,4 %
B999
3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
4. Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
-
tas no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (izmeklēšanas periodā) nav eksportējis uz Savienību 1. punktā aprakstīto ražojumu;
-
tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un
-
pēc izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
2. punktu var grozīt, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kas netika iekļauti izlasē un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 41,3 %.
2. pants
1. Summas, kuras garantētas pagaidu antidempinga maksājumu veidā saskaņā ar Regulu Nr. (ES) Nr. 513/2013 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītajām importētajām plāksnītēm (plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus) un moduļiem vai paneļiem, kuru spriegums nepārsniedz 50 V (līdzstrāva) un strāvas jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai izmantošanai par akumulatoru lādētājiem sistēmās ar tādām pašām sprieguma un strāvas jaudas pamatīpašībām, atbrīvo.
2. Summas, kuras garantētas pagaidu antidempinga maksājumu veidā saskaņā ar Regulu Nr. (ES) Nr. 513/2013 par tādiem ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītiem importētiem kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem vai paneļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos (elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus), uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (TARIC kodi 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039), ja vien tie nav tranzītā GATT V panta izpratnē, galīgi iekasē. Garantētās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmi, atbrīvo.
3. pants
1. Tādu ražojumu imports, ko klasificē ar KN kodu ex 8541 40 90 (TARIC kodi 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039), kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, par ko rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, kuru saistības ir pieņēmusi Komisija, un kuri norādīti Īstenošanas lēmuma Nr. 2013/707/ES pielikumā, ir atbrīvoti no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar 1. pantu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
Īstenošanas lēmuma Nr. 2013/707/ES pielikumā minētais uzņēmums tieši vai ar saistītā uzņēmuma, kas arī norādīts Īstenošanas lēmuma Nr. 2013/707/ES pielikumā, starpniecību ražoja, nosūtīja un izrakstīja rēķinu par minētajiem ražojumiem vai nu saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, kuri darbojas kā importētāji un muito preces laišanai brīvā apgrozībā Savienībā, vai pirmajam neatkarīgajam klientam, kas darbojas kā importētājs un muito preces laišanai brīvā apgrozībā Savienībā;
b)
šādam importam ir pievienots saistību rēķins, kas ir faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un deklarācija, kas minēta šīs regulas III pielikumā;
c)
šādam importam ir pievienots eksporta saistību sertifikāts atbilstoši šīs regulas IV pielikumam; un
d)
muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.
2. Pieņemot deklarāciju ražojuma laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas:
a)
ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka viens vai vairāki minētajā punktā paredzētie nosacījumi netiek pildīti vai
b)
ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi.
4. pants
Uzņēmumi, kuru saistības Komisija ir pieņēmusi un kuri norādīti Lēmuma Nr. 2013/707/ES pielikumā, un uz kuriem attiecas konkrēti minētajā lēmumā precizēti nosacījumi, arī izrakstīs rēķinu par darījumiem, kas nav atbrīvoti no antidempinga maksājumiem. Šis rēķins ir faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz šīs regulas V pielikumā minētā informācija.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tā ir spēkā līdz 2015. gada 7. decembris.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 2. decembrī.