РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 283/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура и за отмяна на Решение № 1336/97/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Телекомуникационните мрежи и услуги все повече се превръщат в инфраструктури на основата на интернет, в които широколентовите мрежи и цифровите услуги са тясно свързани помежду си. Интернет се превръща в налагащата се платформа за комуникация, услуги, образование, участие в социалния и политическия живот, културно съдържание и икономическа дейност. Следователно наличието в цяла Европа на широкоразпространен, високоскоростен, сигурен достъп до интернет и на цифрови услуги в полза на обществения интерес е от съществено значение за социалния и икономическия растеж, конкурентоспособността, социалното приобщаване и вътрешния пазар.
(2)
На 17 юни 2010 г. Европейският съвет одобри Съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която има за цел да очертае пътя за максимално оползотворяване на социалния и икономическия потенциал на информационните и комуникационните технологии. Целта на програмата е да стимулира предлагането и търсенето на конкурентоспособни високоскоростни интернет инфраструктури и интернет базирани цифрови услуги с оглед на напредъка към един истински цифров единен пазар, който е от основно значение за интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж.
(3)
В Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) са определени условията, методите и процедурите за предоставяне на финансово подпомагане от Съюза на трансевропейски мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергийните инфраструктури. Като се има предвид, че съществуват подобни предизвикателства и възможности в секторите, обхванати от Механизма за свързване на Европа (МСЕ), съществува значително поле на действие за оползотворяване на единодействията, включително чрез съчетаване на финансиране по МСЕ с други източници на средства.
(4)
Голям брой презгранични цифрови услуги, чрез които се осъществява обмен между европейските публични администрации с цел подкрепа на политиките на Съюза, вече са факт. При предоставянето на нови решения е важно да се използват съществуващите решения, изпълнявани в рамките на други европейски инициативи, да се избягва дублирането на усилия и да се осигуряват координацията и съгласуваността на подходите и решенията при различните инициативи и политики, например програмата ISA, установена с Решение № 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), програмата „Фискалис“, установена с Регламент (ЕС) № 1286/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) и „Хоризонт 2020“, установена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7). По подобен начин, важно е решенията да отговарят на приетите международни и/или европейски стандарти или на отворените спецификации за оперативна съвместимост, конкретно набелязани от Комисията в съответствие с Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8), и на други съответни спецификации и насоки като Европейската рамка за оперативна съвместимост за европейските обществени услуги (ЕРОС).
(5)
Разработването на високоскоростни широколентови мрежи ще се облагодетелства от европейските технически стандарти. Необходими са програми на Съюза за научноизследователска и развойна дейност, както и засилен мониторинг на процедурите за стандартизация, ако Съюзът иска да играе централна роля в телекомуникационната индустрия.
(6)
Съфинансираните по Програмата за конкурентоспособност и иновации (9) мащабни пилотни проекти между държавите-членки като PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX или SPOCS, утвърдиха основни презгранични цифрови услуги на вътрешния пазар въз основа на общи основни градивни елементи, които са в процес на консолидация посредством проекта eSENS. Тези пилотни проекти вече достигнаха степента на зрелост, необходима за масовото им въвеждане, или ще я достигнат в близко бъдеще. Съществуващите проекти от общ интерес вече доказаха несъмнената добавена стойност на действията на европейско равнище, например в сферата на културното наследство (Europeana), закрилата на децата (програмата „По-безопасен интернет“), социалната сигурност (EESSI), като същевременно бяха предложени и други такива проекти, например в сферата на защитата на потребителите (онлайн решаване на спорове).
(7)
Що се отнася до инфраструктурите за цифрови услуги, основните градивни елементи следва да имат приоритет пред останалите инфраструктури за цифрови услуги, тъй като те са предпоставка за последните. Инфраструктурите за цифрови услуги следва, inter alia, да създават европейска добавена стойност и да отговарят на доказани нужди. Те следва да бъдат достатъчно зрели с оглед на тяхното внедряване - както в техническо, така и в оперативно отношение - и това да бъде доказано по-специално чрез успешно изпълнени пилотни проекти. Те следва да почиват на конкретен план за постигане на устойчивост с цел да се осигури средно- до дългосрочна експлоатация на основните платформи за услуги и извън МСЕ. Поради това финансовото подпомагане в рамките на настоящия регламент следва, когато е възможно, да бъде прекратявано постепенно във времето и по целесъобразност да бъде мобилизирано финансиране от източници извън МСЕ.
(8)
Инфраструктурите за цифрови услуги, необходими за изпълнението на правни задължения съгласно правото на Съюза и/или чрез които се разработват или осигуряват основни градивни елементи с потенциално голямо въздействие върху изграждането на паневропейски публични услуги, е важно да бъдат финансирани, с цел да се окаже подкрепа на множествени инфраструктури за цифрови услуги и с течение на времето постепенно да се изгради европейска екосистема за оперативна съвместимост. Правни задължения в този контекст означава конкретни разпоредби, изискващи разработването или използването на инфраструктури за цифрови услуги или резултати, които могат да бъдат постигнати единствено чрез европейски инфраструктури за цифрови услуги.
(9)
Europeana и програмата „По-безопасен интернет за децата“, като добре установени инфраструктури за цифрови услуги, следва да се ползват с приоритет за финансиране. По-специално продължаването на финансирането от Съюза за МСЕ от други програми на Съюза следва да бъде осигурено през първите години от многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г., установена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (10), за да се създаде възможност за непрекъснатото и успешно предоставяне на услуги на същото ниво, както е предвидено в настоящата схема на финансиране. На 10 май 2012 г. Съветът подчерта огромното значение на това да бъде осигурена дългосрочната жизнеспособност на Europeana, включително по отношение на нейното управление и финансиране (11).
(10)
Следва да бъде осигурена безопасна, приобщаваща и положителна онлайн среда за децата и младите хора. Като решаваща мярка за защита и утвърждаване на правата на детето в онлайн средата, следва да бъде осигурено функционирането на програмата „По-безопасен интернет“ след 2014 г. Чрез прилагането на настоящия регламент, изпълнението на Европейската стратегия за по-добър интернет за децата на равнището на Съюза, както и на равнището на държавите-членки, следва да бъде финансово подпомагано, особено що се отнася до центровете за по-безопасен интернет (SIC) в държавите-членки. Дейностите на SIC, включително звената за осведомяване и другите дейности за повишаване на осведомеността, телефонните линии в помощ на децата, родителите и социалните работници за това как децата да използват най-правилно интернет, както и горещи линии за съобщаване на съдържание в интернет, свързано със сексуална злоупотреба с деца, са основен елемент и предпоставка за успеха на тази стратегия.
(11)
В бъдещ правен акт на Съюза относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар трябва да се определят подробно изискванията и условията за взаимното признаване на ключовите елементи, наричани по-нататък основните градивни елементи на инфраструктурата за цифрови услуги. Този акт ще обхваща няколко от най-важните градивни елементи, т.е. електронната идентификация и електронния подпис като част от проектите от общ интерес, изложени в приложението към настоящия регламент.
(12)
Реализираните инфраструктури за цифрови услуги, съгласно Решение 922/2009/ЕО ще улеснят електронното презгранично и междусекторно взаимодействие между европейските публични администрации. Това, от своя страна, ще даде възможност за предоставянето на основни услуги в области, inter alia, като електронната идентификация и удостоверяване на автентичността и електронните поръчки, презграничната взаимосвързаност на бизнес регистрите, оперативно съвместимите електронни презгранични здравни услуги, както и презграничното сътрудничество в областта на киберсигурността, като по този начин ще допринесе за изграждането на цифровия единен пазар. Подобно взаимодействие между администрациите ще се постигне чрез създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместимите основни платформи за услуги, които стъпват върху съществуващите общи основни градивни елементи и/или осигуряващи допълнителни основни градивни елементи, които са от първостепенно значение за разработването на други основни платформи за услуги, и на свързаните с тях общи услуги, които свързват националните инфраструктури с основните платформи за услуги с цел предоставяне на презгранични цифрови услуги.
(13)
Държавите-членки следва да насърчават местните и регионалните органи да се ангажират изцяло и ефективно с управлението на инфраструктурите за цифрови услуги и да гарантират, че при проектите от общ интерес във връзка с презграничното предоставяне на електронни административни услуги се отчитат препоръките на ЕРОС.
(14)
В резолюцията си от 6 юли 2011 г.„Европейският широколентов достъп: да инвестираме в стимулиран от цифровите технологии растеж“ (12) Европейският парламент акцентира върху това, че широколентовите услуги са от основно значение за конкурентоспособността на промишлеността на Съюза и имат огромен принос за икономическия растеж в Съюза, за социалното сближаване и за създаването на качествена заетост. Инвестирането в съвременни и съответстващи на бъдещето технологии е от решаващо значение, ако Съюзът иска да бъде източник на иновации, знания и услуги.
(15)
Европейски пазар, на който близо 500 милиона души са свързани към високоскоростна широколентова мрежа, би действал като движеща сила за развитието на вътрешния пазар, създавайки уникална в световен мащаб критична маса от потребители, отваряйки нови възможности за всички региони, предоставяйки повече стойност на всеки отделен потребител, а на Съюза - способността да бъде водеща в световен мащаб икономика, основана на знанието. Бързото разпространение на високоскоростните широколентови мрежи е решаващо за развитието на производителността на Съюза и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, като например здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(16)
Комбинацията от нови възможности в инфраструктурата и нови иновативни и оперативно съвместими услуги следва да задвижи един „добродетелен кръг“, насърчавайки нарастващото търсене на високоскоростен широколентов достъп, на което би било добре да се откликне от търговска гледна точка.
(17)
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се посочва, че до 2020 г. всички европейци следва да имат достъп до интернет със скорост от над 30 Mbps и най-малко 50 % от европейските домакинства следва да имат интернет връзка със скорост над 100 Mbps.
(18)
Предвид бързото развитие на цифровите услуги и приложенията, изискващи все по-бърза интернет връзка, и бързата еволюция на съвременните технологии, които позволяват това, е целесъобразно в рамките на оценката на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа да се предвиди възможността за преразглеждане на целите в сферата на широколентовия достъп за 2020 г., така че да се направи необходимото Съюзът да разполага с конкурентоспособни широколентови скорости в сравнение с останалите икономики в света.
(19)
Част от проектите в областта на широколентовия достъп следва да бъдат по-амбициозни, да преследват по-високи скорости и по този начин да послужат като пилотни проекти за по-бързо свързване и като модели с потенциал за репродуциране.
(20)
В резолюцията си от 12 септември 2013 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за растеж, мобилност и заетост: време е за ускорени действия, Европейският парламент подчертава, че една от преразгледаните ориентирани към бъдещето цели на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа за 2020 г. трябва да бъде свързването на всички домакинства в Съюза с широколентова връзка от 100 Mbps и най-малко 50 % от домакинствата да имат интернет връзка със скорост 1 Gbps или по-висока.
(21)
Частният сектор следва да има водещата роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи и да се подкрепя от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Там, където частните инвестиции не достигат, държавите-членки следва да положат необходимите усилия за постигане целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да бъдат финансират само от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(22)
Финансовите инструменти за широколентовите мрежи не трябва да нарушават неправомерно конкуренцията, да изтласкват частните инвестиции или да лишават частните оператори от стимули за инвестиране. Тези инструменти трябва по-специално да съответстват на членове 101, 102, 106 и 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), както и, ако е необходимо, на насоките на ЕС за прилагането на правилата за държавната помощ по отношение на бързото разполагане на широколентовите мрежи.
(23)
Публичното финансиране за широколентовите мрежи трябва да се изразходва единствено за инфраструктури, които отговарят на приложимото право, по-специално правото в областта на конкуренцията, както и на задълженията по отношение на достъпа съгласно Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(24)
Тъй като финансовите ресурси, които са на разположение в рамките на МСЕ, са ограничени, финансовото подпомагане следва да се концентрира върху създаването на механизми за финансиране на равнището на Съюза, които да привличат допълнителни инвестиции, да насърчават мултиплициращия ефект и по-този начин да способстват за ефикасното използване с цел инвестиции на частни и други публични средства. Този подход дава възможност бизнесът и институционалните действащи лица да дават принос, който да е доста над равнищата на финансиране, пряко допустими по линия на МСЕ.
(25)
С оглед на ограничените финансови ресурси по линия на МСЕ и с цел да се осигури подходящо финансиране за инфраструктурите за цифрови услуги, общата сума на отпуснатите от бюджета средства за широколентов достъп не следва да надвишава минимума, необходим за реализирането на икономически ефективна интервенция, което следва да бъде определено посредством предварителна оценка, която взема предвид, inter alia, вида на предвидените финансови инструменти, потенциалния лостов ефект за портфейла на проекти с минимална ефективност, както и условията на пазара.
(26)
Подкрепата от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допълва подпомагането, предоставено в рамките на други програми и инициативи на Съюза, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, когато предварителна оценка установи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации и когато управляващите органи вземат такова решение. Финансовото подпомагане от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допринася към усилията на държавите-членки както пряко, така и чрез осигуряването на инвестиционен механизъм за доброволно, специално заделено финансиране от други източници, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, и така да даде възможност на държавите-членки, с цел повишаване на ефективността на публичните разходи, да се възползват от ноу-хауто и ефектите от мащаба на управляваните от Съюза схеми.
(27)
С цел да се осигури най-добрата икономическа ефективност и като се имат предвид ограничените ресурси, следва да има финансиране от МСЕ за проекти, които разчитат на най-подходящата за конкретния проект технология, могат да спомогнат за стимулирането на иновативни бизнес модели и имат голям потенциал за репродуциране. Когато проектите се финансират чрез доброволни вноски по линия на МСЕ като европейските структурни и инвестиционни фондове или чрез национално или регионално финансиране, критериите за допустимост следва да са по-гъвкави и да отчитат конкретната ситуация и условията в сферата, за която е предвидено въпросното финансиране.
(28)
Съюзът може да подкрепя внедряването на широколентови мрежи, които допринасят за целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа във всички видове области. Ограничаването на „цифровото разделение“ и разрастването на цифровото приобщаване са важна цел на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Затова всички действия на Съюза в областта на широколентовите мрежи следва да са насочени към задоволяването на специалните нужди на крайградските, селските и по-специално рядко населените и по-слабо развитите райони, в които е необходимо да бъдат осигурени връзки. Това включва внедряването на широколентови мрежи за свързване на острови, труднодостъпни вътрешни райони, планински, отдалечени и периферни региони, включително островни държави-членки с централните региони на Съюза и/или действия за повишаване на надеждността и качеството на връзките между тези райони и централните региони на Съюза.
(29)
За да приключи изграждането на цифровия единен пазар, следва да се насърчава съвместимостта между МСЕ и националните и регионалните действия в сферата на широколентовите мрежи.
(30)
Формите на финансова подкрепа при изпълнението на настоящия регламент следва да бъдат съобразени с характеристиките на въпросните действия. Например в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги, които не могат да бъдат финансирани от други източници, следва да бъдат определени като приоритетни за финансиране чрез обществени поръчки или - по изключение - чрез безвъзмездни средства, докато общите услуги следва да получат единствено ограничено подпомагане от МСЕ. Освен това при всяко финансово подпомагане от МСЕ стремежът следва да бъде към ефективно използване на средствата на Съюза и поради това широколентовите мрежи следва да получат подкрепа от финансови инструменти, които осигуряват привличане на повече средства в сравнение със схемите за безвъзмездни средства.
(31)
Интервенцията по настоящия регламент следва да има за цел постигането на единодействия и оперативна съвместимост между различните проекти от общ интерес, описани в приложението, както и с други инфраструктури, включително транспортни и енергийни инфраструктури, подкрепени от МСЕ, със съответните научноизследователски инфраструктури, подкрепени, inter alia, от „Хоризонт 2020“, и съответните инфраструктури, подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, като същевременно се избягва дублирането и ненужната административна тежест.
(32)
Финансовото подпомагане на проектите от общ интерес следва да се допълва от хоризонтални действия, включително от техническа помощ, мерки за стимулиране на търсенето и за координация, които следва да имат за цел максималното въздействие на интервенцията от страна на Съюза.
(33)
При заделянето на средства за интервенцията в областта на широколентовите мрежи Комисията следва да отчита надлежно резултатите от оценките на съществуващите финансови инструменти на Съюза.
(34)
Комисията следва да се подпомага от експертна група от представители на всички държави-членки, с която да се провеждат консултации и която да допринася, inter alia, за мониторинга на изпълнението на настоящия регламент, планирането, оценката и разрешаването на свързаните с изпълнението проблеми.
(35)
Експертната група следва да си сътрудничи и с органите, ангажирани с прилагането на настоящия регламент, например местните и регионалните органи, доставчиците на интернет, администраторите на публични мрежи и производителите на компоненти, както и с националните регулаторни органи и Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (BEREC), създаден с Регламент (ЕО) № 1211/2009 на Европейския парламент и на Съвета (15).
(36)
С Регламент (ЕС) № 1316/2013 се създава Комитет за координация на МСЕ, който е и комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16). С Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Комисията се предоставят правомощията да приема съгласно процедурата по разглеждане годишни и многогодишни работни програми, включително в сектора на телекомуникациите, който е предмет на настоящия Регламент. Във връзка с това е важно е да се поясни, че при обсъждането на въпроси, свързани с настоящия регламент, по-специално проекти на годишни и многогодишни работни програми, държавите-членки следва да бъдат представлявани в Комитета за координация на МСЕ от експерти от сектора на телекомуникационната инфраструктура,
(37)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координираното развитие на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната структура, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради презграничния характер на подкрепяните инфраструктури и последиците за цялата територия на Съюза, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(38)
С цел подкрепа на проекти от общ интерес в сектора на транспорта, телекомуникационната и енергийната инфраструктура, Регламент (ЕС) № 1316/2013 определя условията, методите и процедурите за предоставяне на финансова подкрепа на Съюза на трансевропейските мрежи. Той определя също така разбивката на средствата, налични съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 в трите сектора. Регламент (ЕС) № 1316/2013 е приложим от 1 януари 2014 г. Поради това е уместно да се съгласува прилагането на настоящия регламент с прилагането на Регламент (ЕС) № 1316/2013 и с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(39)
Решение № 1336/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17) следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
1. Настоящият регламент установява насоки за навременното разгръщане и оперативната съвместимост на проекти от общ интерес в сферата на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
2. С настоящия регламент се определят по-специално:
а)
целите и оперативните приоритети на проектите от общ интерес;
б)
набелязването на проектите от общ интерес;
в)
критериите, спрямо които действията, допринасящи за проектите от общ интерес, се определят като допустими за финансово подпомагане от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013 за тяхното разработване, внедряване, разгръщане, взаимно свързване и оперативна съвместимост;
г)
приоритетите за финансиране на проектите от общ интерес.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, съдържащи се в член 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1316/2013 се прилагат и следните определения:
а)
„телекомуникационна инфраструктура“ означава широколентови мрежи и инфраструктури за цифрови услуги;
б)
„инфраструктурите за цифрови услуги“ означава инфраструктури, които дават възможност по електронен път, обикновено чрез интернет, да се предоставят мрежови услуги, осигуряващи трансевропейски оперативно съвместими услуги от общ интерес за гражданите, предприятията и/или публичните органи, и които включват основни платформи за услуги и общи услуги;
в)
„основни градивни елементи“ означава базови инфраструктури за цифрови услуги, които са ключови елементи, използвани на свой ред в по-сложни инфраструктури за цифрови услуги;
г)
„основни платформи за услуги“ означава центрове на инфраструктурите за цифрови услуги, които имат за цел да осигурят трансевропейски връзки, достъп и оперативна съвместимост, и които са отворени за държавите-членки и могат да бъдат отворени и за други субекти;
д)
„общи услуги“ означава портални услуги, които свързват една или няколко национални инфраструктури към основна(и) платформа(и) за услуги;
е)
„широколентови мрежи“ означава жични и безжични мрежи за достъп, помощна инфраструктура и основни мрежи, способни да предоставят връзки с много висока скорост;
ж)
„хоризонтални действия“ означава проучвания и действия за подкрепа на програмата съгласно определението съответно в член 2, точки 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Член 3
Цели
1. Проектите от общ интерес допринасят за постигането на общите цели, посочени в член 3 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. В допълнение към общите цели проектите от общ интерес преследват една или няколко от следните конкретни цели:
а)
икономически растеж и подкрепа за завършването и функционирането на вътрешния пазар в подкрепа на конкурентоспособността на европейската икономика, включително на малките и средните предприятия (МСП);
б)
подобрения в ежедневието на гражданите, предприятията и публичните органи на всяко равнище чрез насърчаване на широколентовите мрежи, взаимната свързаност и оперативната съвместимост на националните, регионалните и местните широколентови мрежи, както и на недискриминационния достъп до такива мрежи и цифровото приобщаване.
3. За постигането на целите, посочени в параграфи 1 и 2, допринасят следните оперативни приоритети:
а)
оперативна съвместимост, свързаност, устойчиво внедряване, експлоатация и модернизиране на трансевропейските инфраструктури за цифрови услуги, както и координация на европейско равнище;
б)
ефективен приток на частни и публични инвестиции, които да стимулират внедряването и модернизирането на широколентови мрежи с оглед на приноса към постигането на целите за осигуряване на широколентов достъп от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.
Член 4
Проекти от общ интерес
1. Проектите от общ интерес по-специално:
а)
имат за цел създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместими и, когато е възможно, международно съвместими основни платформи за услуги, съпътствани от общи услуги за инфраструктури за цифрови услуги;
б)
осигуряват ефективни механизми за инвестиции в сферата на широколентовите мрежи, привличат нови категории инвеститори и организатори на проекти и насърчават възпроизвеждането на иновативни проекти и бизнес модели.
2. Проектите от общ интерес могат да обхващат целия цикъл, включително проучвания за приложимост, изпълнение, непрекъсната работа и модернизиране, координиране и оценка.
3. Проектите от общ интерес могат да получават подкрепа от хоризонтални действия.
4. Проектите от общ интерес и действията, допринасящи за тяхното осъществяване, са описани по-подробно в приложението.
Член 5
Методи на интервенция
1. В сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги се изграждат най-вече от Съюза, докато общите услуги се изграждат от страните, свързани към съответната основна платформа за услуги. Инвестициите в широколентови мрежи се осъществяват предимно от частния сектор с подкрепата на благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Публична подкрепа за широколентови мрежи се предоставя само в случаи на неефективност на пазара или на неоптимални инвестиционни ситуации.
2. Държавите-членки и другите субекти, отговарящи за изпълнението на проектите от общ интерес или даващи принос към него, се насърчават да предприемат мерките, необходими за улесняване на изпълнението на проектите от общ интерес. Окончателното решение за изпълнението на проект от общ интерес, което има отношение към територията на дадена държава-членка, се взема след одобрение от тази държава-членка.
3. Действията, допринасящи към проектите от общ интерес, които изпълняват критериите по член 6 от настоящия регламент, са допустими за финансова подкрепа от Съюза при условията и от инструментите в рамките на Регламент (ЕС) № 1316/2013. Финансовата подкрепа се предоставя в съответствие с приложимите правила и процедури, приети от Съюза, приоритетите за финансиране, определени в член 6 от настоящия регламент, и наличието на ресурси, като се отчитат конкретните нужди на бенефициерите.
4. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
5. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, се подпомагат от:
а)
финансови инструменти съгласно определението от Регламент (ЕС) № 1316/2013, които са отворени за допълнителен принос от други сектори на МСЕ, други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза, държавите-членки, включително регионални и местни органи, и всякакви други инвеститори, включително частни инвеститори в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013; и /или
б)
съчетание от финансови инструменти и безвъзмездни средства от публични източници, различни от МСЕ, били те публични източници от Съюза или национални.
6. Хоризонталните действия се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
7. Общият размер на сумата от бюджета, заделена за финансови инструменти в сферата на широколентовите мрежи, не трябва да надвишава минимума, необходим за осъществяване на рентабилни интервенции, които се определят въз основа на предварителните оценки, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Тази сума се равнява на 15 % от финансовия пакет за сектора на телекомуникациите, посочен в член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
8. Най-малко една трета от проектите в сферата на широколентовите мрежи, които получават финансова подкрепа по линия на настоящия регламент, трябва да са насочени към широколентова скорост над 100 Mbps.
9. След представянето на доклада, посочен в член 8, параграф·6, Европейският парламент и Съветът могат по предложение на Комисията да преразгледат сумата, определена съгласно параграф 7 от настоящия член, и съотношението на проектите, посочен в параграф 8 от настоящия член.
10. Когато подкрепата от МСЕ допълва европейските структурни и инвестиционни фондове и друга пряка публична подкрепа, постигането на положителни взаимодействия между действията по МСЕ и подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове може да бъде подсилено чрез използване на съответен механизъм за координация.
Член 6
Критерии за допустимост и приоритети за финансиране
1. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, трябва да отговарят на всеки от следните критерии, за да бъдат допустими за финансиране:
а)
да са достигнали достатъчен етап на зрялост, за да бъдат внедрени, и това да бъде доказано по-специално чрез успешни пилотни проекти в рамките на програми като програмите на Съюза, отнасящи се до иновациите и научноизследователската дейност;
б)
да допринасят към политиките и дейностите на Съюза в подкрепа на вътрешния пазар;
в)
да създават европейска добавена стойност и да имат стратегия и планиране за дългосрочна устойчивост - където е подходящо чрез източници на финансиране, различни от МСЕ, - чието качество трябва да бъде доказано от оценки на осъществимостта и на разходите и ползите; Тази стратегия се актуализира при необходимост;
г)
да отговарят на международните и/или европейските стандарти или на отворени спецификации и насоки за оперативна съвместимост, например на Европейската рамка за оперативна съвместимост, и използват умело съществуващите решения.
2. Подборът на действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, които да бъдат финансирани по линия на МСЕ, както и определянето на равнището на финансиране, се извършват като част от годишна работна програма, посочена в член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
3. На финансирането на основни градивни елементи, които са от решаващо значение за разработването, внедряването и експлоатацията на други инфраструктури за цифрови услуги, посочени в раздел 1.1 от приложението, или чиито перспективи за използване в тези отношения могат да бъдат доказани, се отдава първостепенен приоритет.
4. На другите инфраструктури за цифрови услуги в подкрепа на правото, политиките и програмите на Съюза, които са изброени в раздели 1.2 и 1.3 от приложението, и които, ако е възможно, стъпват върху съществуващи основни градивни елементи, се отдава второстепенен приоритет.
5. Подкрепата за основни платформи за услуги има приоритет пред общите услуги.
6. Въз основа на целите, предвидени в член 3 от настоящия регламент, описанието на проектите от общ интерес в приложението към настоящия регламент и в зависимост от наличния бюджет, в годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, могат да се определят допълнителни критерии за допустимост и приоритетност в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги.
7. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, трябва да отговарят на всеки един от следните критерии:
а)
да имат значителен принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа;
б)
степента им на проектна разработка и подготовка да бъде достатъчна и да почива върху ефективни механизми за изпълнение;
в)
да работят за преодоляване на неефективността на пазара или на неоптималните инвестиционни ситуации;
г)
да не водят до смущения на пазара или изтласкване на частните инвестиции;
д)
да използват технология, която се счита за най-подходяща за удовлетворяване на потребностите на въпросната географска област, като се отчитат географските, социалните и икономическите фактори въз основа на обективни критерии и в съответствие с принципа за технологичен неутралитет;
е)
да внедряват най-подходящата за конкретния проект технология, като същевременно предлагат най-добрия баланс между технологиите последно поколение по отношение на капацитета на потока от данни, сигурността на предаване, устойчивостта на мрежата и ефективността на разходите;
ж)
да притежават голям потенциал за последващо възпроизвеждане и/или да се базират на иновативни бизнес модели.
8. Изпълнението на критериите, посочени в буква ж) от параграф 7 от настоящия член, не се изисква по отношение на проекти, финансирани от допълнителен, специално заделен принос, предоставен в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
9. За да бъдат допустими за финансиране, хоризонталните действия трябва да отговарят на следните критерии:
а)
да подготвят или подкрепят действия по изпълнението по отношение на внедряването, управлението и разрешаването на съществуващи или нововъзникващи проблеми;
б)
да създават ново търсене на инфраструктури за цифрови услуги.
Член 7
Сътрудничество с трети държави и международни организации
1. Съюзът може да установява контакти, да участва в дискусии, да обменя информация и да си сътрудничи с публични органи или всякакви други организации в трети държави, за да постигне някоя от целите, преследвани с настоящия регламент. Наред с останалите цели това сътрудничество трябва да преследва и целта да се спомага за налагането на оперативната съвместимост между мрежите в областта на телекомуникационната инфраструктура в Съюза и сходни мрежи в трети държави.
2. Държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които членуват в Европейското икономическо пространство (ЕИП), могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие с условията, определени в Споразумението за ЕИП.
3. Чрез дерогация от член 8, параграф 3 и член 9, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1316/2013присъединяващите се държави и страните кандидатки, които се ползват от предприсъединителна стратегия, могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие със споразуменията, които са подписали със Съюза.
4. За целите на участието на държавите от ЕАСТ секторът на МСЕ, обхващащ телекомуникационната инфраструктура, се разглежда като отделна програма.
Член 8
Обмен на информация, наблюдение и докладване
1. Въз основа на информацията, получена по член 22, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1316/2013, държавите-членки и Комисията обменят информация и най-добри практики за напредъка, постигнат по прилагането на настоящия регламент. Когато е целесъобразно, държавите-членки ангажират в процеса местните и регионалните органи. Комисията публикува годишен обзор на тази информация и го предава на Европейския парламент и на Съвета.
2. Комисията провежда консултации с експертна група и се подпомага от нея, като тя е съставена от по един представител от всяка държава-членка. Експертната група подпомага Комисията по-специално в:
а)
следенето на изпълнението на настоящия регламент;
б)
отчитането на националните планове и националните стратегии, където има такива;
в)
предприемането на мерки за оценка на изпълнението на работните програми на финансово и техническо равнище;
г)
разрешаване на съществуващи или нововъзникващи проблеми в изпълнението на проектите;
д)
формулирането на стратегически насоки преди изготвянето на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, по-специално във връзка с подбора и оттеглянето на действия, допринасящи към проекти от общ интерес, и с определянето на разбивката на бюджета, както и с преразглеждането на тези работни програми.
3. Експертната група може да обсъжда и всякакви други въпроси, отнасящи се до разработването на трансевропейски мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
4. Комисията информира експертната група за постигнатия напредък в изпълнението на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
5. Експертната група осъществява сътрудничество със субектите, участващи в планирането, развитието и управлението на цифровите мрежи и услуги, както и с други имащи отношение участници.
Комисията и другите субекти, които отговарят за изпълнението на настоящия регламент, като например Европейската инвестиционна банка, отделят специално внимание на коментарите на експертната група.
6. Във връзка с междинната и с последващата оценка на Регламент (ЕС) № 1316/2013, както е предвидено в член 27 от посочения регламент и с помощта на експертната група Комисията публикува доклад за напредъка в изпълнението на настоящия регламент. Този доклад се представя на Европейския парламент и на Съвета.
7. В доклада се предоставя оценка на постигнатия напредък в разработването и изпълнението на проекти от общ интерес, включително дали са били налице закъснения в изпълнението и трудности, както и информация за поетите задължения и плащанията.
8. В доклада Комисията оценява също дали обхватът на проектите от общ интерес продължава да отразява технологичното развитие и иновациите, както и новостите в регулаторната или пазарната среда и дали с оглед на тези новости и на необходимостта от дългосрочна устойчивост финансирането за някои от подкрепените проекти от общ интерес следва да бъде постепенно оттеглено или набавено по други начини. За проекти, за които е вероятно да окажат значително въздействие върху околната среда, тези доклади включват анализ на въздействието върху околната среда, като се вземат предвид, където е уместно, нуждите във връзка с адаптацията към изменението на климата и ограничаването на последствията от него, както и устойчивостта на бедствия. Такава оценка може да бъде проведена и по всяко друго време, когато бъде счетено за уместно.
9. Постигането на конкретните цели, посочени в член 3, се измерва с последващи оценки, inter alia, въз основа на:
а)
наличието на инфраструктури за цифрови услуги, измерени по броя на държавите-членки, свързани към всяка инфраструктура за цифрови услуги;
б)
процента на гражданите и стопанските субекти, които използват инфраструктури за цифрови услуги, и наличието на подобни услуги в презгранични условия;
в)
обема на инвестициите, привлечени в сферата на широколентовите технологии, и техния лостов ефект, за проектите, финансирани със средства от публични източници, както е посочено в член 5, параграф 5, буква б).
Член 9
Отмяна
Решение № 1336/97/ЕО се отменя.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 283/2014
(2014. gada 11. marts)
par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumus (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Telekomunikāciju tīkli un pakalpojumi arvien vairāk kļūst par tādām infrastruktūrām, kas balstās uz internetu, un platjoslas tīkli un digitālie pakalpojumi ir savstarpēji cieši saistīti. Internets kļūst par dominējošo platformu komunikācijai, pakalpojumiem, izglītībai, līdzdalībai sociālajā un politiskajā dzīvē, kultūras saturam un uzņēmējdarbībai. Tāpēc piekļuve plaša pārklājuma, ātrgaitas, drošam internetam visā Eiropā un digitālie pakalpojumi sabiedrības labā ir būtiski svarīgi sociālajai un ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai, sociālai iekļaušanai un iekšējam tirgum.
(2)
Eiropadome 2010. gada 17. jūnijā apstiprināja Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu par Eiropas digitalizācijas programmu, kuras mērķis ir nospraust kursu, lai maksimāli palielinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sociālo un ekonomisko potenciālu. Tās mērķis ir sekmēt pieprasījumu un piedāvājumu konkurētspējīgas ātrdarbīga interneta infrastruktūras un internetā pieejamo digitālo pakalpojumu jomā, lai panāktu patiesa digitālā vienotā tirgus izveidi, kas ir būtiska gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei.
(3)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1316/2013 (4) ir definēti nosacījumi, metodes un procedūras Savienības finansiālās palīdzības sniegšanai Eiropas komunikāciju tīkliem transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. Ņemot vērā, ka Eiropas infrastruktūras savietošanas instrumenta (EISI) aptvertajās nozarēs ir līdzīgas problēmas un izredzes, ir plašas iespējas izmantot sinerģiju, tostarp apvienojot EISI finansējumu ar citiem finansējuma avotiem.
(4)
Jau ir izdevies ieviest lielu skaitu pārrobežu digitālo pakalpojumu, kas ļauj Eiropas valsts pārvaldes iestādēm savstarpēji apmainīties ar datiem Savienības politikas atbalstam. Nākot klajā ar jauniem risinājumiem, ir svarīgi ņemt vērā pašreizējos risinājumus, kas īstenoti saistībā ar citām Eiropas iniciatīvām, izvairīties no darba dublēšanās un nodrošināt pieeju un risinājumu koordināciju un pielāgošanu dažādās iniciatīvās un politikas jomās, piemēram, programma ISA, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 922/2009/EK (5), programma Fiscalis, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2013 (6), un "Apvārsnis 2020", kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (7). Līdzīgā kārtā ir svarīgi, lai risinājumi atbilstu atzītajiem starptautiskajiem un/vai Eiropas standartiem vai atklātām savstarpējās izmantojamības specifikācijām, jo īpaši tām, ko noteikusi Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (8), un citām attiecīgām specifikācijām un nostādnēm, piemēram, Eiropas sabiedrisko pakalpojumu Eiropas sadarbspējas sistēmai.
(5)
Eiropas tehniskie standarti nāks par labu ātrgaitas platjoslas tīklu izveidei. Ja Savienība vēlas uzņemties vadību telekomunikāciju nozarē, ir nepieciešamas Savienības pētniecības un izstrādes programmas un labāka standartizācijas procedūru uzraudzība.
(6)
Plaša mēroga izmēģinājumu projekti, ko īstenojušas vairākas dalībvalstis kopā un kam līdzfinansējums piešķirts no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (9), piemēram, PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX vai SPOCS, ir apstiprinājuši nozīmīgākos pārrobežu digitālos pakalpojumus iekšējā tirgū, kuru pamatā ir kopēju moduļu izmantošana, kurus konsolidē ar projektu eSENS. Minētie izmēģinājuma projekti jau ir sasnieguši izvēršanai nepieciešamo gatavības pakāpi vai drīzumā tādu sasniegs. Pašreizējie kopīgu interešu projekti jau ir apliecinājuši Eiropas līmeņa darbības skaidru pievienoto vērtību, piemēram, tādās jomās kā kultūras mantojums (Europeana), bērnu aizsardzība ("Drošāks internets"), sociālais nodrošinājums (EESSI), bet citās jomās, piemēram, patērētāju aizsardzības jomā (ODR), ir izstrādāti priekšlikumi.
(7)
Runājot par digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, moduļiem būtu jāpiešķir lielāka prioritāte nekā citām digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, jo tie ir priekšnosacījums šo infrastruktūru izveidei. Digitālo pakalpojumu infrastruktūrām inter alia būtu jāveido Eiropas pievienotā vērtība un jāpanāk atbilstība pierādītām vajadzībām. Tām vajadzētu būt sasniegušām pietiekamu gatavības pakāpi, gan tehniskajā, gan ekspluatācijas aspektā, kas pierādīts sekmīgi īstenotos izmēģinājumu projektos. To pamatā vajadzētu būt konkrētam ilgtspējas plānam, lai nodrošinātu pamatpakalpojumu platformu vidēja termiņa līdz ilgtermiņa darbību arī ārpus EISI. Tādēļ saskaņā ar šo regulu piešķiramā finansiālā palīdzība, ja vien iespējams, būtu ar laiku pakāpeniski jāizbeidz un attiecīgā gadījumā jāpiesaista finansējums no citiem avotiem, kas nav EISI.
(8)
Ir svarīgi, lai digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas nepieciešamas juridisko prasību izpildei saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un/vai kas veido vai nodrošina moduļus, kuriem ir potenciāli nozīmīga ietekme uz Eiropas sabiedrisko pakalpojumu attīstību, tiktu finansētas, tādējādi atbalstot dažādas digitālo pakalpojumu infrastruktūras un ar laiku izveidotu Eiropas sadarbspējas ekosistēmu. Šajā saistībā juridiskās prasības nozīmē īpašus noteikumus, kuri pieprasa attīstīt vai izmantot digitālo pakalpojumu infrastruktūras vai panākt rezultātus, kādi iespējami vienīgi Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūrās.
(9)
Projektiem Europeana un "Bērniem drošāks internets" kā nostabilizētām digitālo pakalpojumu infrastruktūrām finansējumu vajadzētu saņemt prioritārā kārtā. Jo īpaši būtu jānodrošina Savienības finansējuma EISI nepārtrauktība no citām Savienības programmām Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (10) noteiktās daudzgadu finanšu shēmas 2014.-2020. gadam pirmajos gados, lai dotu iespēju nepārtraukti un veiksmīgi turpināt sniegt pakalpojumus tādā pašā līmenī, kādu nodrošina saskaņā ar pašreizējo finansējuma shēmu. 2012. gada 10. maijā Padome uzsvēra, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt Europeana projekta ilgtermiņa dzīvotspēju, tostarp pārvaldības un finansējuma ziņā (11).
(10)
Būtu jānodrošina droša, iekļaujoša un pozitīva tiešsaistes vide bērniem un jauniešiem. Kā būtisks pasākums bērnu tiesību aizsardzībai un veicināšanai tiešsaistē būtu jānodrošina "Drošāka interneta" programmas darbība pēc 2014. gada. Īstenojot šo regulu, būtu finansiāli jāatbalsta Eiropas stratēģijas "Bērniem labāks internets" īstenošana Savienības un dalībvalstu līmenī, jo īpaši saistībā ar drošāka interneta centriem dalībvalstīs. Drošāka interneta centru pasākumi, tostarp izpratnes veicināšanas punkti un citi informēšanas pasākumi, palīdzības tālruņa līnijas bērniem, vecākiem un aprūpētājiem, kas sniedz padomus par to, kā bērniem labāk lietot internetu, kā arī uzticības tālruņa līnijas ziņošanai par tādu saturu internetā, kur atainota seksuāla vardarbība pret bērniem, ir būtisks elements un priekšnoteikums tam, lai minētā stratēģija gūtu panākumus.
(11)
Topošajā Savienības tiesību aktā par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū jānosaka detalizētas prasības un nosacījumi tam, lai savstarpēji tiktu atzīti galvenie veicinātājfaktori, kas šeit turpmāk saukti par digitālo pakalpojumu infrastruktūru moduļiem. Minētajā aktā tiks aptverti vairāki no vissvarīgākajiem moduļiem, piemēram, elektroniskā identifikācija un elektroniskais paraksts, kas ir daļa no šīs regulas pielikumā izklāstītajiem kopīgu interešu projektiem.
(12)
Digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas īstenotas saskaņā ar Lēmumu Nr. 922/2009/EK, atvieglos pārrobežu un starpnozaru elektronisko saziņu starp Eiropas valsts pārvaldes iestādēm. Tas savukārt ļaus nodrošināt būtiskus pakalpojumus tādās jomās kā, inter alia, elektroniska identifikācija un autentifikācija, un e-iepirkums, uzņēmumu reģistru pārrobežu savstarpēja savienošana, sadarbspējīgi pārrobežu elektroniski veselības pakalpojumi, kā arī pārrobežu sadarbība kiberdrošības jomā, tādējādi sekmējot digitālā vienotā tirgus izveidi. Šāda saziņa starp pārvaldes iestādēm būs iespējama, izveidojot un/vai veicinot sadarbspējīgas pamatpakalpojumu platformas, kuru pamatā ir pašreizējie kopējie moduļi un/vai kuras nodrošina papildu moduļus, kuri ir būtiski citu pamatpakalpojumu platformu izveidei un saistītajiem vispārējiem pakalpojumiem, kas pārrobežu digitālo pakalpojumu sniegšanas nolūkā valstu infrastruktūras sasaista ar pamatpakalpojumu platformām.
(13)
Dalībvalstīm būtu jāmudina vietējās un reģionālās iestādes pilnībā un rezultatīvi iesaistīties digitālo pakalpojumu infrastruktūru pārvaldībā un jānodrošina, ka kopīgu interešu projektos, kuri attiecas uz e-pārvaldes pakalpojumu pārrobežu sniegšanu, tiek ņemti vērā Eiropas sadarbspējas sistēmas ieteikumi.
(14)
Eiropas Parlaments 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par platjoslu Eiropā "Ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē" (12) uzsvēra, ka platjoslas pakalpojumi ir Savienības rūpniecības nozares konkurētspējas nozīmīgs faktors un tie sniedz lielu ieguldījumu Savienības ekonomiskajā izaugsmē, sociālajā kohēzijā un kvalitatīvā nodarbinātībā. Lai Savienība kļūtu par jauninājumu, zināšanu un pakalpojumu mājvietu, ieguldījumi modernākajā un pret nākotni nodrošinātā tehnoloģijā ir būtiski.
(15)
Eiropas tirgus ar gandrīz 500 miljoniem cilvēku, kuriem pieejams ātrgaitas platjoslas pieslēgums, būtu dzinulis iekšējā tirgus attīstībai, kas radītu pasaulē vienreizēju lietotāju kritisko masu, visos reģionos piedāvājot jaunas iespējas un katram lietotājam nodrošinot lielāku ieguvumu, kā arī radītu Savienībai potenciālu kļūt par pasaulē vadošo uz zināšanām balstīto ekonomiku. Strauja ātrgaitas platjoslas tīklu izvēršana ir izšķiroša Savienības produktivitātes attīstībai un tam, lai rastos jauni un mazi uzņēmumi, kas var ieņemt vadošo pozīciju dažādās nozarēs, piemēram, veselības aprūpes, ražošanas un pakalpojumu nozarēs.
(16)
Jauno infrastruktūras iespēju apvienošanai ar jauniem, novatoriskiem un sadarbspējīgiem pakalpojumiem būtu jārada pozitīvs noslēgts cikls, veicinot lielāku ātrgaitas platjoslas pieprasījumu, kuru saskaņā ar komercijas noteikumiem būtu vēlams apmierināt.
(17)
Eiropas digitalizācijas programmā ir paredzēts, ka līdz 2020. gadam visiem Eiropas iedzīvotājiem vajadzētu būt pieejamam internetam ar ātrumu virs 30 Mb/s un 50 % vai vairāk Eiropas mājsaimniecību būtu jāabonē interneta pieslēgums virs 100 Mb/s.
(18)
Ņemot vērā straujo attīstību digitālo pakalpojumu jomā un tādu lietojumprogrammu, kam nepieciešams aizvien ātrāks interneta savienojums, straujo attīstību un moderno tehnoloģiju, kas dod šādas iespējas, straujo attīstību, ir lietderīgi saistībā ar Eiropas digitalizācijas programmas novērtēšanu apsvērt iespēju pārskatīt platjoslas mērķus 2020. gadam, lai nodrošinātu, ka Savienībā ir konkurētspējīgs platjoslas pieslēguma ātrums salīdzinājumā ar citām pasaules ekonomikām.
(19)
Daļai no platjoslas projektiem būtu jāapliecina vērienīgākas ieceres, tiecoties uz lielāku ātrumu un tādējādi kļūstot par ātrākas savienojamības izmēģinājuma projektiem un modeļiem, kurus pēc tam varētu izmantot atkārtoti.
(20)
Savā 2013. gada 12. septembra rezolūcijā "Digitalizācijas programma izaugsmei, mobilitātei un nodarbinātībai - laiks palielināt apgriezienus" Eiropas Parlaments uzsvēra, ka pārskatīts, nākotnē vērsts Eiropas digitālās programmas mērķis 2020. gadam ir visām mājsaimniecībām Savienībā nodrošināt 100 Mb/s pieslēgumu, savukārt 50 % mājsaimniecību abonē interneta pieslēgumu 1 Gb/s vai ātrāku.
(21)
Privātajam sektoram būtu jāuzņemas vadošā loma platjoslas tīklu izvēršanā un modernizēšanā, kas būtu jāatbalsta ar konkurētspējīgu un ieguldītājiem labvēlīgu regulējumu. Ja privātā sektora ieguldījumi ir nepietiekami, dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie centieni, lai sasniegtu Eiropas digitalizācijas programmas mērķus. Publiskā finansiālā palīdzība platjoslas pakalpojumu jomā būtu jāpiešķir vienīgi tām programmām vai ar konkrētām iniciatīvām saistītiem projektiem, kurus nevar finansēt tikai ar privātā sektora līdzekļiem, kas jāapstiprina ex-ante novērtējumā, kurā precizētas tirgus neveiksmes vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (13).
(22)
Platjoslas tīklu projektos izmantojamie finanšu instrumenti nevajadzīgi neizkropļo konkurenci, neizstumj privātos ieguldījumus vai nerada šķēršļus privātajiem ieguldītājiem. Šie instrumenti jo īpaši ir atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 101., 102., 106. un 107. pantam, kā arī attiecīgā gadījumā ES pamatnostādnēm valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu.
(23)
Publisks finansējums platjoslas tīkliem jātērē vienīgi tādiem infrastruktūras projektiem, kas atbilst piemērojamiem tiesību aktiem, jo īpaši tiesību aktiem konkurences jomā, un pienākumiem saistībā ar piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/19/EK (14).
(24)
Tā kā saskaņā ar EISI pieejamie finanšu resursi ir ierobežoti, finansiālās palīdzības jomā būtu jāorientējas uz finanšu mehānismu izveidi Savienības līmenī, lai piesaistītu papildu ieguldījumus, sekmētu palielinošu ietekmi un tādējādi veicinātu privāto un citu publisko līdzekļu efektīvu izmantošanu ieguldījumu veikšanai. Šī pieeja uzņēmumiem un institucionālajiem dalībniekiem ļauj veikt tādus piešķīrumus, kas ir krietni lielāki par saskaņā ar EISI tieši pieejamo finansējumu.
(25)
Ņemot vērā to, ka saskaņā ar EISI pieejamais finansējums ir ierobežots, un lai nodrošinātu piemērotu finansējumu digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, kopējai budžeta summai, ko piešķir attiecībā uz platjoslu, nevajadzētu pārsniegt minimumu, kas vajadzīgs, lai noteiktu izmaksu ziņā efektīvu intervenci, kas būtu jānosaka, pamatojoties uz ex-ante novērtējumu, inter alia ņemot vērā iecerēto finanšu instrumentu tipu, potenciālo sviras efektu minimālās efektivitātes projekta portfelim un apstākļus tirgū.
(26)
Ja ex-ante novērtējumā konstatētas tirgus neveiksmes vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā un ja attiecīgu lēmumu ir pieņēmušas vadošās iestādes, ar EISI atbalstu platjoslas tīklu izvēršanai būtu jāpapildina atbalsts no citām Savienības programmām un iniciatīvām, tostarp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem). Ar EISI finansiālo palīdzību platjoslas izvēršanas jomā būtu jāsekmē dalībvalstu centieni gan tiešā veidā, gan nodrošinot ieguldījumu instrumentu, kas ļautu veikt brīvprātīgus, atsevišķi nodalītus piešķīrumus no citiem avotiem, tostarp ESI fondiem, tādējādi ļaujot dalībvalstīm izmantot priekšrocības, ko sniedz zinātība un Savienības pārvaldītu objektu apjomradīta ietekme, lai palielinātu publisko tēriņu efektivitāti.
(27)
Lai nodrošinātu vislielāko atdevi pret ieguldītajiem līdzekļiem un ņemot vērā ierobežotos līdzekļus, EISI finansējums būtu jāpiešķir tādiem projektiem, kas balstās uz tehnoloģiju, kas vislabāk piemērota konkrētajam projektam, kas var noderēt kā impulss novatoriskiem uzņēmējdarbības modeļiem un kam piemīt liels potenciāls, ka tos varētu izmantot atkārtoti. Gadījumos, kad projektu finansēšanai izmanto brīvprātīgus ieguldījumus saskaņā ar EISI, piemēram, ESI fondus vai valstu vai reģionālu finansējumu, atbilstības kritērijiem vajadzētu būt vieglāk pielāgojamiem un vajadzētu ņemt vērā konkrēto situāciju un apstākļus tajās jomās, kam attiecīgais finansējums paredzēts.
(28)
Savienība var atbalstīt platjoslas tīklu izvēršanu, kas sekmē Eiropas digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanu visu veidu teritorijās. Eiropas digitalizācijas programmas nozīmīgi mērķi ir digitālās plaisas samazināšana un plašāka digitālā iekļaušana. Tādēļ visām Savienības darbībām platjoslas interneta jomā vajadzētu pievērsties īpašajām vajadzībām, kādas piemīt piepilsētu, lauku un it īpaši mazapdzīvotām un mazattīstītām teritorijām, kam nepieciešams nodrošināt pieslēgumu. Tas attiecas arī uz tādu platjoslas tīklu izvēršanu, kas nodrošina salu, nošķirtu teritoriju, kalnu, attālu un nomaļu reģionu, tostarp dalībvalstu, kas atrodas uz salām, savienojumus ar Savienības centrālajiem reģioniem un/vai darbības, kuru mērķis ir uzlabot starp šādiem reģioniem un Savienības centrālajiem reģioniem izveidoto savienojumu uzticamību vai veiktspēju.
(29)
Lai pilnībā izveidotu digitālo vienoto tirgu, būtu jāveicina savietojamība starp EISI un valstu un reģionālā mērogā veiktām darbībām platjoslas interneta jomā.
(30)
Īstenojot šo regulu, finansiālās palīdzības veidi būtu jāpielāgo attiecīgo darbību raksturīgajām iezīmēm. Tādējādi digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā pamatpakalpojumu platformas, kurām finansējumu nevar piešķirt no citiem avotiem, būtu jānosaka par prioritārām, kam finansējums piešķirams, noslēdzot iepirkuma līgumu, vai, izņēmuma gadījumā, piešķirot dotācijas, savukārt vispārējiem pakalpojumiem būtu piešķirama vienīgi ierobežota finansiālā palīdzība no EISI. Turklāt attiecībā uz jebkuru EISI finansiālo palīdzību būtu jāņem vērā mērķis nodrošināt Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu, un tādēļ platjoslas tīkli būtu jāatbalsta ar tādiem finanšu instrumentiem, kam ir lielāks sviras efekts nekā dotācijām.
(31)
Īstenojot intervenci saskaņā ar šo regulu, būtu jācenšas panākt sinerģiju un sadarbspēju gan dažādu pielikumā aprakstīto kopīgu interešu projektu starpā, gan ar citām infrastruktūrām, tostarp tām transporta un enerģētikas infrastruktūrām, ko atbalstījis EISI, attiecīgajām pētniecības infrastruktūrām, kas inter alia atbalstītas ar "Apvārsni 2020", un attiecīgajām infrastruktūrām, kas atbalstītas no ESI fondiem, vienlaikus izvairoties no dublēšanās un nevajadzīga administratīvā sloga.
(32)
Kopīgu interešu projektiem finansiālais atbalsts būtu jāpapildina ar horizontālajām darbībām, tostarp tehnisko palīdzību, pieprasījuma veicināšanas pasākumiem un koordinācijas pasākumiem, ar kuriem būtu jācenšas pēc iespējas vairāk palielināt Savienības intervences ietekmi.
(33)
Piešķirot līdzekļus intervencei platjoslas tīklu jomā, Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā pašreizējo Savienības finanšu instrumentu novērtējumu rezultāti.
(34)
Komisijai būtu jāsaņem no visu dalībvalstu pārstāvjiem veidotas ekspertu grupas palīdzība, ar kuru būtu jākonsultējas, un šai grupai būtu jāsniedz savi ieteikumi inter alia tādos jautājumos kā šīs regulas īstenošanas uzraudzība, plānošana, novērtēšana un īstenošanas problēmu risināšana.
(35)
Ekspertu grupai būtu jāsadarbojas arī ar tām vienībām, kas iesaistītas šīs regulas īstenošanā, piemēram, ar vietējām un reģionālām iestādēm, interneta pakalpojumu sniedzējiem, publisko tīklu administratoriem un komponentu ražotājiem, kā arī ar valsts regulatīvajām iestādēm un Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (15).
(36)
Ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 izveido EISI koordinācijas komiteju, kas ir arī komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (16) nozīmē. Ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 arī piešķir Komisijai pilnvaras saskaņā ar pārbaudes procedūru pieņemt gada un daudzgadu darba programmas, tostarp telekomunikāciju nozarē, uz kuru attiecas šī regula. Šajā sakarā ir svarīgi precizēt, ka, apspriežot ar šo regulu saistītus jautājumus, jo īpaši gada un daudzgadu darba programmu projektus, dalībvalstis EISI koordinācijas komitejā būtu jāpārstāv telekomunikāciju infrastruktūras nozares ekspertiem.
(37)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, jo īpaši Eiropas komunikāciju tīklu telekomunikāciju infrastruktūras jomā koordinētu attīstību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet atbalstīto infrastruktūru pārrobežu rakstura un ietekmes uz visu Savienības teritoriju dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(38)
Lai atbalstītu kopīgu interešu projektus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru nozarē, Regulā (ES) Nr. 1316/2013 ir definēti nosacījumi, metodes un procedūras Savienības finansiālās palīdzības sniegšanai Eiropas komunikāciju tīkliem. Tajā paredz arī līdzekļu sadalījumu, kāds būs pieejams saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 visās trijās nozarēs. Regula (ES) Nr. 1316/2013 ir piemērojama no 2014. gada 1. janvāra. Tāpēc ir lietderīgi pielāgot šīs regulas piemērošanu Regulas (ES) Nr. 1316/2013 piemērošanai un Regulai (ES, Euratom) Nr. 1311/2013. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra.
(39)
Būtu jāatceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1336/97/EK (17),
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
1. Šajā regulā tiek izklāstītas pamatnostādnes par kopīgu interešu projektu laicīgu izvēršanu un sadarbspēju attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā.
2. Jo īpaši šajā regulā noteikti:
a)
kopīgu interešu projektu mērķi un darbības prioritātes;
b)
kopīgu interešu projektu apzināšana;
c)
kritēriji, saskaņā ar kuriem darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus, ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 to izstrādei, ieviešanai, izvēršanai, savstarpējiem savienojumiem un sadarbspējai;
d)
kopīgu interešu projektu finansēšanas prioritātes.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā izmanto Regulas (ES) Nr. 1316/2013 2. pantā noteiktās definīcijas.
2. Šajā regulā un Regulā (ES) Nr. 1316/2013 izmanto arī šādas definīcijas:
a)
"telekomunikāciju infrastruktūra" ir platjoslas tīkli un digitālo pakalpojumu infrastruktūras;
b)
"digitālo pakalpojumu infrastruktūras" ir infrastruktūras, kas ļauj sniegt tīkla pakalpojumus elektroniski, parasti internetā, nodrošinot Eiropas mēroga sadarbspējīgus pakalpojumus iedzīvotāju, uzņēmumu un/vai publisku iestāžu kopīgās interesēs, un kuras sastāv no pamatpakalpojumu platformām un vispārējiem pakalpojumiem;
c)
"moduļi" ir digitālo pakalpojumu pamatinfrastruktūras, kas ir galvenie veicinātājfaktori, kurus var atkārtoti izmantot sarežģītākās digitālo pakalpojumu infrastruktūrās;
d)
"pamatpakalpojumu platformas" ir digitālo pakalpojumu infrastruktūru centrālie mezgli, kuru mērķis ir nodrošināt visu Eiropu aptverošu savienojamību, piekļuvi un sadarbspēju, un kuras ir pieejamas dalībvalstīm un var kļūt pieejamas citām vienībām;
e)
"vispārējie pakalpojumi" ir starpniecības pakalpojumi, kas sasaista vienu vai vairākas valstu infrastruktūras ar pamatpakalpojumu platformu(-ām);
f)
"platjoslas tīkli" ir vadu un bezvadu piekļuves tīkli, papildu infrastruktūra un pamattīkli, kas spēj nodrošināt ļoti ātru ātrgaitas savienojamību;
g)
"horizontālas darbības" ir Regulas (ES) Nr. 1316/2013 2. panta 6. un 7. punktā definētie pētījumi un programmas atbalsta darbības.
3. pants
Mērķi
1. Kopīgu interešu projekti palīdz sasniegt vispārīgos mērķus, kuri izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1316/2013 3. pantā.
2. Papildus vispārīgajiem mērķiem ar kopīgu interešu projektiem ir paredzēts sasniegt vienu vai vairākus šādus konkrētus mērķus:
a)
nodrošināt ekonomikas izaugsmi un atbalstīt iekšējā tirgus izveidi un darbību, kas uzlabo Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju;
b)
panākt iedzīvotāju, uzņēmumu un publisko iestāžu ikdienas uzlabojumus visos līmeņos, veicinot platjoslas tīklus, valstu, reģionālo un vietējo platjoslas tīklu savstarpēju savienošanu un sadarbspēju, kā arī nediskriminējošu piekļuvi tādiem tīkliem un digitālu iekļaušanu.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto mērķu sasniegšanu sekmē šādas darbības prioritātes:
a)
Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru sadarbspēja, savienojamība, ilgtspējīga izvēršana, ekspluatācija un modernizācija, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija;
b)
efektīva privātā un publiskā sektora ieguldījumu plūsma, kas sekmē platjoslas tīklu izvēršanu un modernizēšanu, lai palīdzētu sasniegt Eiropas digitalizācijas programmā noteiktos mērķus platjoslas pakalpojumu jomā.
4. pants
Kopīgu interešu projekti
1. Kopīgu interešu projekti jo īpaši:
a)
ir izstrādāti ar mērķi izveidot un/vai veicināt sadarbspējīgas un, ja iespējams, starptautiski savietojamas pamatpakalpojumu platformas, līdz ar digitālo pakalpojumu infrastruktūru vispārējiem pakalpojumiem;
b)
nodrošina efektīvus ieguldījumu instrumentus platjoslas tīklos, piesaista jaunas ieguldītāju un projektu īstenotāju kategorijas un sekmē novatorisku projektu un uzņēmējdarbības modeļu replicējamību.
2. Kopīgu interešu projekti var ietvert visu to ciklu, tostarp priekšizpēti, īstenošanu, nepārtrauktu darbību un modernizēšanu, koordināciju un novērtēšanu.
3. Kopīgu interešu projektus var atbalstīt ar horizontālām darbībām.
4. Kopīgu interešu projekti un darbības, kas tos sekmē, sīkāk aprakstītas pielikumā.
5. pants
Intervences metodes
1. Digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā pamatpakalpojumu platformas pirmām kārtām īsteno Savienība, savukārt vispārējos pakalpojumus īsteno puses, kas savienotas ar attiecīgo pamatpakalpojumu platformu. Ieguldījumus platjoslas tīklos galvenokārt veic privātais sektors, un tos atbalsta ar konkurētspējīgu un ieguldītājiem draudzīgu regulējumu. Publiskā sektora atbalstu platjoslas tīkliem sniedz vienīgi tad, ja konstatētas tirgus neveiksmes vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā.
2. Dalībvalstis un citas vienības, kas ir atbildīgas par kopīgu interešu projektu īstenošanu vai veicina to īstenošanu, tiek mudinātas veikt kopīgu interešu projektu īstenošanai vajadzīgos pasākumus. Galīgo lēmumu par kopīgu interešu projekta, kas attiecas uz dalībvalsts teritoriju, īstenošanu pieņem pēc minētās dalībvalsts apstiprinājuma.
3. Darbības, kas sekmē šīs regulas 6. pantā izklāstītajiem kritērijiem atbilstīgus kopīgu interešu projektus, ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību atbilstīgi nosacījumiem un instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013. Finansiālo palīdzību sniedz saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām, ko pieņēmusi Savienība, šīs regulas 6. pantā izklāstītajām finansējuma prioritātēm un resursu pieejamību, ņemot vērā saņēmēju konkrētās vajadzības.
4. Darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, atbalsta ar:
a)
iepirkumu; un/vai
b)
dotācijām.
5. Darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus platjoslas tīklu jomā, atbalsta:
a)
ar finanšu instrumentiem, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1316/2013, saistībā ar kuriem papildu piešķīrumus var veikt no citām EISI nozarēm, citiem instrumentiem, programmām un Savienības budžeta pozīcijām, dalībvalstīm, tostarp reģionālām un vietējām iestādēm un jebkādiem citiem ieguldītājiem, arī privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 15. panta 2. punktu; un/vai
b)
apvienojumā ar finanšu instrumentiem un dotācijām no publiskajiem avotiem, kas nav EISI, vai tie būtu Savienības vai valstu publiskie avoti;
6. Horizontālās darbības atbalsta ar:
a)
iepirkumu; un/vai
b)
dotācijām.
7. Kopējā budžeta summa, kas piešķirta finanšu instrumentiem attiecībā uz platjoslas tīkliem, nepārsniedz minimumu, kas vajadzīgs, lai noteiktu izmaksu ziņā efektīvas intervences, kuras nosaka, pamatojoties uz ex-ante novērtējumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1316/2013 14. panta 1. punktā.
Minētā summa ir 15 % no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finansējuma telekomunikāciju nozarei.
8. Vismaz viena trešdaļa platjoslas projektu, kas saskaņā ar šo regulu saņem finansiālo palīdzību, tiecas panākt platjoslas pieslēguma ātrumu, kas pārsniedz 100 Mb/s.
9. Pēc ziņojuma, kas minēts 8. panta 6. punktā, Eiropas Parlaments un Padome var pēc Komisijas priekšlikuma pārskatīt saskaņā ar šā panta 7. punktu noteikto summu un šā panta 8. punktā minēto projektu īpatsvaru.
10. Ja EISI atbalsts papildina ESI fondu un citu tiešo publisko atbalstu, EISI darbību un ESI fondu atbalsta sinerģiju var stiprināt piemērota koordinācijas mehānisma izmantošana.
6. pants
Atbilstības kritēriji un finansējuma prioritātes
1. Lai darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tās atbilst visiem šādiem kritērijiem:
a)
ir izvēršanai nepieciešamā gatavības pakāpe, ko jo īpaši apliecina sekmīgi īstenoti izmēģinājumu projekti, piemēram, Savienības programmas inovācijas un pētniecības jomā;
b)
sekmē Savienības politiku un darbības iekšējā tirgus atbalstam;
c)
rada Eiropas pievienoto vērtību un izstrādā stratēģiju un plānu attiecībā uz ilgtspēju ilgtermiņā, attiecīgā gadījumā izmantojot citus finansējuma avotus, kas nav EISI; to kvalitāti apliecina iespēju, izmaksu un ieguvumu izvērtējumā. Šādu stratēģiju vajadzības gadījumā atjaunina;
d)
atbilst starptautiskajiem un/vai Eiropas standartiem vai atklātām savstarpējās izmantojamības specifikācijām un nostādnēm, piemēram, Eiropas sadarbspējas sistēmai, un ņem vērā pašreizējos risinājumus.
2. To saskaņā ar EISI finansējamo darbību atlasi, kas sekmē kopīgu interešu projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, un šāda finansējuma apjomu veic saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. panta 1. punktā minēto ikgadējo darba programmu.
3. Galveno finansējuma prioritāti piešķir moduļiem, kuri ir nozīmīgi citu digitālo pakalpojumu infrastruktūru izveidē, izvēršanā un ekspluatācijā un kuru izmantojamība ir pierādāma, kā uzskaitīts pielikuma 1.1. iedaļā.
4. Otro prioritāti piešķir citām digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, kas atbalsta Savienības tiesību aktus, politikas jomas un programmas, kā uzskaitīts pielikuma 1. iedaļas 2. un 3. punktā, un, ja iespējams, pamatojoties uz pastāvošiem moduļiem.
5. Atbalsts pamatpakalpojumu platformām ir prioritārs salīdzinājumā ar vispārējiem pakalpojumiem.
6. Pamatojoties uz šīs regulas 3. pantā noteiktajiem mērķiem, kopīgu interešu projektu aprakstu šīs regulas pielikumā un ņemot vērā pieejamo budžetu, Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. pantā minētajās gada un daudzgadu darba programmās var noteikt papildu atbilstības un prioritātes piešķiršanas kritērijus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā.
7. Lai darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus platjoslas tīklu jomā, būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tās atbilst visiem šādiem kritērijiem:
a)
tās ievērojami sekmē Eiropas digitalizācijas programmas mērķu īstenošanu;
b)
projekta izstrādē un sagatavošanā ir sasniegta pietiekama gatavības pakāpe, kuras pamatā ir efektīvi īstenošanas mehānismi;
c)
tās novērš tirgus neveiksmes vai neapmierinošu stāvokli ieguldījumu jomā;
d)
tās nerada tirgus izkropļojumus vai neizstumj privātos ieguldījumus;
e)
tās izmanto tehnoloģiju, ko uzskata par vispiemērotāko vajadzību risināšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā, ņemot vērā ģeogrāfiskos, sociālos un ekonomiskos faktorus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes principam;
f)
tās izmanto konkrētajam projektam vispiemērotāko tehnoloģiju, vienlaikus piedāvājot vislabāko līdzsvaru starp progresīvākajām tehnoloģijām datu plūsmas kapacitātes, pārraides drošības un tīkla noturības ziņā un izmaksu efektivitāti;
g)
tām ir liels replicējamības potenciāls un/vai to pamatā ir novatoriski uzņēmējdarbības modeļi.
8. Šā panta 7. punkta g) apakšpunktā minētos kritērijus nepiemēro projektiem, ko finansē no atsevišķi nodalītiem piešķīrumiem, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 15. panta 2. punktu.
9. Lai horizontālas darbības būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tās atbilst kādam no šādiem kritērijiem:
a)
tās sagatavo vai atbalsta īstenošanas darbības izvēršanā, pārvaldībā un pašreizējo un jauno īstenošanas problēmu novēršanā;
b)
rada jaunu pieprasījumu pēc digitālo pakalpojumu infrastruktūrām.
7. pants
Sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām
1. Savienība var veidot kontaktus, apspriesties un apmainīties ar informāciju un sadarboties ar valsts iestādēm vai citām organizācijām trešās valstīs, lai sasniegtu jebkuru mērķi, kas noteikts šajā regulā. Starp citiem mērķiem šī sadarbība tiecas veicināt sadarbspēju starp tīkliem telekomounikāciju infrastruktūras jomā Savienībā un līdzīgiem tīkliem trešās valstīs.
2. Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, var piedalīties EISI nozarē, kas attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūru atbilstīgi EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem.
3. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 8. panta 3. punkta un 9. panta 4. punkta, valstis, kas pievienojas, un kandidātvalstis, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģiju, var piedalīties EISI nozarē, kas attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūru atbilstīgi ar Savienību noslēgtajiem nolīgumiem.
4. Lai EBTA valstis varētu piedalīties, EISI nozari, kas attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūru, uzskata par atsevišķu programmu.
8. pants
Informācijas apmaiņa, uzraudzība un ziņošana
1. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 22. panta trešo daļu, dalībvalstis un Komisija apmainās ar informāciju un paraugpraksi par progresu, kas panākts šīs regulas īstenošanā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis šajā procesā iesaista vietējās un reģionālās iestādes. Komisija publicē gada pārskatu par minēto informāciju un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei.
2. Komisijai konsultācijas sniedz un palīdz ekspertu grupa, kuras sastāvā ir pārstāvis no katras dalībvalsts. Ekspertu grupa palīdz Komisijai jo īpaši šādos jautājumos:
a)
uzraudzīt šīs regulas īstenošanu;
b)
attiecīgos gadījumos ņemt vērā valstu plānus vai valstu stratēģijas;
c)
veikt pasākumus, lai novērtētu darba programmu īstenošanu no finansiālā un tehniskā viedokļa;
d)
risināt pašreizējo vai jaunu projekta īstenošanā radušās problēmas;
e)
definēt stratēģiskās ievirzes, pirms tiek izstrādātas gada un daudzgadu darba programmas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. pantā, jo īpaši attiecībā uz to darbību atlasi un atsaukšanu, kas sekmē kopīgu interešu projektus, un budžeta sadalījuma noteikšanu, kā arī minēto darba programmu pārskatīšanu.
3. Ekspertu grupa var izvērtēt arī jebkuru citu jautājumu, kas saistīts ar Eiropas komunikāciju tīklu telekomunikāciju infrastruktūras jomā izveidi.
4. Komisija informē ekspertu grupu par paveikto, īstenojot Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. pantā minētās gada un daudzgadu darba programmas.
5. Ekspertu grupa sadarbojas ar digitālo tīklu un pakalpojumu plānošanā, izveidē un pārvaldībā iesaistītajām struktūrām, kā arī citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.
Komisija un citas par šīs regulas īstenošanu atbildīgās struktūras, piemēram, Eiropas Investīciju banka, pievērš īpašu uzmanību ekspertu grupas novērojumiem.
6. Kopā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 starpposma novērtējumu un ex-post novērtējumu, kā tas noteikts minētās regulas 27. pantā, un ar ekspertu grupas palīdzību Komisija publicē ziņojumu par panākumiem šīs regulas īstenošanā. Minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
7. Ziņojumā sniedz izvērtējumu par sekmēm, kas gūtas kopīgu interešu projektu īstenošanā, tostarp vajadzības gadījumā par kavējumiem īstenošanā un pieredzētajām grūtībām, kā arī informāciju par saistībām un maksājumiem.
8. Ziņojumā Komisija novērtē arī to, vai kopīgu interešu projekta joma turpina atspoguļot tehnoloģiju attīstību un inovācijas, kā arī attīstību regulējuma vai tirgus un ekonomikas jomā, un to, vai, ņemot vērā šādu attīstību un nepieciešamību nodrošināt ilgtspēju ilgtermiņā, finansējums jebkuram atbalstītajam kopīgu interešu projektam būtu pakāpeniski jāizbeidz vai jāpiesaista finansējums no citiem avotiem. Par projektiem, kuriem var būt ievērojama ietekme uz vidi, minētajos ziņojumos iekļauj ietekmes uz vidi analīzi, vajadzības gadījumā ņemot vērā vajadzības, kas saistītas ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimata pārmaiņu mazināšanu, un noturību katastrofu gadījumā. Šādu novērtēšanu var veikt arī jebkurā citā laikā, kad to uzskata par lietderīgu.
9. Par 3. pantā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu veic ex-post novērtēšanu, inter alia, pamatojoties uz:
a)
digitālo pakalpojumu infrastruktūru pieejamību, ko nosaka pēc to dalībvalstu skaita, kas pieslēgušās katrai digitālo pakalpojumu infrastruktūrai;
b)
to iedzīvotāju un uzņēmumu procentuālā daudzuma, kuri izmanto digitālo pakalpojumu infrastruktūras, un šādu pakalpojumu pieejamība pāri robežām;
c)
platjoslas pakalpojumu jomā piesaistīto ieguldījumu apjoma un to sviras efekta attiecībā uz projektiem, kurus finansē no 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā minēto publisko avotu piešķīrumiem.
9. pants
Atcelšana
Lēmumu Nr. 1336/97/EK atceļ.
10. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2014. gada 11. martā