РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/501
(2015. gada 24. marts),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2014. gada 26. jūnijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
(2)
Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 13. maijāEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību Savienības plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu (“SSCR”) ražotāju vārdā. Sūdzības iesniedzēja saražotā produkcija veido aptuveni 50 % no visas SSCR produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas bija pietiekams, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
(3)
Komisija 2014. gada 14. augustā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes SSCR importu Savienībā un sāka arī atsevišķu izmeklēšanu. Tā publicēja paziņojumu par antisubsidēšanas procedūru (3) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
1.2. Reģistrēšana
(4)
Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas pamatots ar nepieciešamiem pierādījumiem, Komisija 2014. gada 15. decembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2014 (4), ar ko uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu attiecina reģistrāciju no 2014. gada 17. decembra.
1.3. Ieinteresētās personas
(5)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas un Taivānas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija informēja arī Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) un Dienvidāfrikas ražotājus un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties ASV par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
(6)
Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.
a) Atlase
(7)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
Savienības ražotāju atlase
(8)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz ražošanas apjomu. Izlasē bija četri Savienības ražotāji. Atlasītie Savienības ražotāji ražoja aptuveni 50 % no kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes par pagaidu izlasi netika saņemtas, tāpēc tā tika apstiprināta. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari.
Importētāju atlase
(9)
Lai izlemtu, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(10)
Trīsdesmit viens nesaistīts importētājs sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja atlasīja četrus importētājus pēc lielākā importa apjoma Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem.
(11)
Tika saņemtas piezīmes par viena atlasītā importētāja īpašumtiesību struktūru. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka viens no importētājiem nav jāiekļauj izlasē, jo tas ir saistīts ar Savienības ražotāju. Tomēr minētais importētājs kļuva saistīts ar Savienības ražotāju tikai pēc izmeklēšanas perioda. Turklāt termins “nesaistīts importētājs” nozīmē nebūt saistītam ar ražotājiem eksportētājiem. Nesaistīts importētājs faktiski var būt saistīts ar Savienības ražotāju.
Taivānas ražotāju eksportētāju atlase
(12)
Lai izlemtu, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Taivānas pārstāvjiem ES apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.
(13)
Kopumā deviņi ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem (no kuriem trīs ir nesaistīti), pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.
(14)
Izmeklēšana liecina, ka divi atlasīti uzņēmumi un divi izlasē neiekļauti uzņēmumi, kas sadarbojās, neatbilst ražotāja eksportētāja definīcijai, jo tie darbojas tikai kā apstrādes centri un attiecīgo ražojumu izmanto kā ražošanas izejmateriālu. Tika konstatēts, ka minētajiem uzņēmumiem nav karsto vai auksto velmētavu un ka to pievienotā vērtība ir maza attiecībā pret to izejmateriālu izmaksām. Faktiski tie pērk un pārdod attiecīgo ražojumu dažādos veidos (sk. turpmāk 26.-28. apsvērumu).
(15)
Tomēr viens no minētajiem uzņēmumiem ir saistīts ar atlasītu ražotāju eksportētāju. Tāpēc izmeklēšanā tas tika uzskatīts par tādu, kas pieder pie minētās uzņēmumu grupas. Pēc tam, kad no izlases tika izslēgts uzņēmums, kas neatbilda ražotāja eksportētāja definīcijai, atlikusī izlase pārstāvēja vismaz aptuveni 48 % no kopējā eksporta apjoma no Taivānas uz Savienību un aptuveni 80 % no pārdošanas apjoma Taivānas vietējā tirgū. Tāpēc izlase joprojām bija reprezentatīva.
(16)
Komisija individuālās dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinos neiekļāva pārējos trīs uzņēmumus. Tādējādi minētajiem trīs uzņēmumiem netika noteikta maksājuma likme.
Atsevišķa pārbaude
(17)
Viens ražotājs eksportētājs Taivānā pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, un tā tika veikta.
ĶTR ražotāju eksportētāju atlase
(18)
Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādēm apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.
(19)
Astoņi ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem uzņēmumiem, kas pieder pie divām grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.
b) Tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapas ražotājiem eksportētājiem ĶTR
(20)
Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta nolūkos Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, un neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kas vēlējās pieteikties atsevišķai pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām, kā arī ĶTR iestādēm. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nav pieprasījis TER.
c) Anketa
(21)
Komisija nosūtīja anketas atlasītajiem Ķīnas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, ražotājiem eksportētājiem, kas vēlējās pieprasīt atsevišķu pārbaudi, ražotājiem divās iespējamās analogās valstīs, kā arī atlasītajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, kas pieteicās.
(22)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, četriem atlasītiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem (no kuriem divi, kā tika konstatēts, nebija ražotāji eksportētāji), viena Taivānas ražotāja eksportētāja, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, diviem ražotājiem ASV (analogā valstī), četriem atlasītiem Savienības ražotājiem, četriem atlasītiem nesaistītiem importētājiem un sešiem lietotājiem.
d) Pārbaudes apmeklējumi
(23)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti turpmāk uzskaitīto uzņēmumu telpās.
Savienības ražotāji
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itālija
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios un Madrid, Spānija
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francija
Acciai Speciali Terni S.P.A. saistītais apkalpošanas centrs:
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itālija
Sūdzības iesniedzējs
-
Eurofer, Brussels, Beļģija
Taivānas ražotāji eksportētāji
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
ĶTR ražotāji eksportētāji
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Saistītais importētājs Savienībā
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Vācija
(24)
Komisija rīkoja uzklausīšanas, tostarp ar uzklausīšanas amatpersonas, ražotāju eksportētāju, apvienību un importētāju piedalīšanos.
1.4. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(25)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(26)
Attiecīgais ražojums ir ĶTR un Taivānas izcelsmes plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, patlaban klasificēti ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89 (“attiecīgais ražojums”).
(27)
Plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem ir dažādi lietojumi, piemēram, tos izmanto sadzīves tehnikas (veļas mašīnu un trauku mazgājamo mašīnu iekšpusē), metinātu cauruļu un medicīnisku ierīču ražošanā, kā arī pārtikas apstrādē un autobūvē.
(28)
Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un ka tos izmanto galvenokārt vieniem un tiem pašiem mērķiem.
2.2. Līdzīgais ražojums
(29)
Tika konstatēts, ka plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem, ko ražo un pārdod Savienībā Savienības ražošanas nozare, un plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem, ko ražo un pārdod attiecīgajās valstīs un analogajā valstī, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto tādam pašam mērķim kā plakanus nerūsējošā tērauda aukstos velmējumus, kurus ražo attiecīgajās valstīs un pārdod eksportam Savienībā. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
2.3. Prasības attiecībā uz ražojumu klāstu
(30)
Ieinteresētas personas prasīja uz dažiem ražojuma veidiem (tostarp šaurām un precīzijas tērauda sloksnēm) neattiecināt izmeklēšanu, jo Savienības ražotāji nevar pilnībā apgādāt šos tirgus segmentus. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārstāvji iesniedza pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare var apgādāt minētos tirgus segmentus.
(31)
Attiecībā uz precīzijas sloksnēm tās pašas personas arī apgalvoja, ka Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts ir nolēmis savā analīzē par Outokumpu un INOXUM apvienošanās lietu (5) šo ražojuma tirgu izslēgt no attiecīgā ražojuma tirgus. Tomēr tirgus definīcija apvienošanās lietā ir vērsta uz aizstāšanu pieprasījuma un piedāvājuma ziņā. Antidempinga lietā tirgu definē pēc izmeklējamā ražojuma fizikālajām īpašībām. Tāpēc antidempinga lietā daži ražojuma veidu parametri (platums, pielaides, mehāniskās īpašības) var atšķirties. Turklāt šis ražojuma veids jau no paša sākuma bija daļa no izmeklēšanas, jo sazināšanās ar Savienības precīzijas slokšņu ražotājiem notika faktu noskaidrošanas laikā.
(32)
Tāpēc Komisija noraidīja prasību un ražojumu klāstu, uz ko attiecas izmeklēšana, saglabāja nemainīgu.
3. DEMPINGS
3.1. ĶTR
3.1.1. Normālā vērtība
3.1.1.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(33)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam Komisija nosaka normālo vērtību atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1.-6. punktam ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas apgalvojuši un pierādījuši, ka atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem un ka tādējādi tiem varētu piešķirt TER.
(34)
Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot attiecīgos ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nepieprasīja TER.
3.1.1.2. Analogā valsts
(35)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tālab bija jāizvēlas analogā valsts.
(36)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties ASV par attiecīgu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes.
(37)
Komisija sazinājās ar vairākām iespējamām analogajām valstīm (Indiju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Taivānu un ASV) un, pamatojoties uz saņemto informāciju, prasīja, lai 32 zināmie līdzīgā ražojuma ražotāji Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā un ASV sniedz informāciju. Netika saņemta informācija par ražotājiem Indijā, tāpēc Indiju nevarēja uzskatīt par iespējamo analogo valsti. Taivānai piemēro to pašu izmeklēšanu, tāpēc šim nolūkam tika ņemta vērā informācija, ko sniedza ražotāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana.
(38)
Tikai divi ražotāji ASV atbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. Tādējādi Komisijai bija jāizvēlas starp ASV un Taivānu.
(39)
ASV ir vismaz četri lieli līdzīgā ražojuma ražotāji (trīs ir vertikāli integrēti, bet viens nav), un kopējā produkcija un patēriņš ir salīdzināmi ar ĶTR ražotāju kopējo produkciju un patēriņu. Taivānā ir viena liela vertikāli integrēta ražotāju grupa, kas virza tirgu neatkarīgi no tā, ka pastāv daži mazi neintegrēti ražotāji. Ražošanas process ASV ir līdzīgs kā Taivānā un vismaz līdzīgs ražošanas procesam, ko izmanto daži ražotāji eksportētāji ĶTR. ASV un Taivānā izmantotās izejvielas ir pārsvarā vienas un tās pašas. Ir noteikti antidempinga maksājumi pret Japānu, Dienvidkoreju un Taivānu ASV un pret ĶTR un Dienvidkoreju Taivānā. Tomēr līdzīgā ražojuma imports ASV un Taivānā ir ievērojams, proti, attiecīgi aptuveni 17 % un 37 % no to kopējā patēriņa izmeklēšanas periodā. Nozīmīgākās valstis, kas eksportē uz ASV, ir Meksika, ĶTR, Taivāna, Francija, Somija, Japāna un Vācija, un nozīmīgākās valstis, kas eksportē uz Taivānu ir ĶTR, Dienvidkoreja, Japāna, Somija un Vjetnama.
(40)
Ņemot vērā šos apstākļus, uzskata, ka ASV ir piemērotākas būt par analogo valsti šādu divu galveno iemeslu dēļ:
i)
tirgus ASV ir ļoti konkurētspējīgs, savukārt tirgu un SSCR cenas Taivānā lielā mērā nosaka viena uzņēmumu grupa;
ii)
vietējais tirgus Taivānā ir daudz mazāks nekā ĶTR un ASV.
(41)
Ieinteresētās personas iebilda pret ASV kā analogās valsts izmantošanu, galvenokārt atšķirīgā ražošanas procesa un atšķirīgā ražošanā izmantoto izejvielu veida dēļ. Tās apgalvoja, ka šajā ziņā Taivāna, uz kuru arī attiecas pašreizējā izmeklēšana, būtu atbilstošāka analogā valsts nekā ASV.
(42)
Komisija šajā procesa posmā secināja, ka ASV ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
3.1.1.3. Normālā vērtība (analogā valsts)
(43)
Informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, tika izmantota, lai noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam.
(44)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms abiem analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram atlasītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi abu ražotāju, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms analogās valsts vietējā tirgū bija reprezentatīvs.
(45)
Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti vietējā tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem.
(46)
Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus.
(47)
Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:
i)
tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ir vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un
ii)
šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.
(48)
Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā. Komisija ņēma vērā visus darījumus, kas paziņoti kā vietējie pārdevumi, jo nebija iemesla apšaubīt, ka tie bija paredzēti vietējam patēriņam.
(49)
Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, ja:
i)
konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai
ii)
šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.
3.1.2. Eksporta cena
(50)
Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdeva produkciju eksportam uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai - viena ražotāja eksportētāja gadījumā - ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs.
(51)
Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.
(52)
Ja ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, tostarp attiecībā uz pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem (“PVA”) izdevumiem un uzkrāto peļņu.
3.1.3. Salīdzinājums
(53)
Komisija salīdzināja normālo vērtību un atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravu apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām, banku maksājumiem un komisijas maksām.
3.1.4. Dempinga starpības
(55)
Attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (sk. iepriekš 43.-49. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(56)
Tādējādi vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas), ir šādas.
1. tabula
Dempinga starpības - ĶTR
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
(%)
Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju vidējām svērtajām dempinga starpībām.
(58)
Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 30,0 %.
(59)
Visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.
(60)
Sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu, un tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt izlasē iekļautā uzņēmuma ar visaugstāko dempinga starpību līmenī.
(61)
Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.
2. tabula
Dempinga starpības - ĶTR
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
(%)
Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
30,0
Visi pārējie uzņēmumi
34,9
3.2. Taivāna
3.2.1. Normālā vērtība
(62)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, uz ko attiecas izmeklēšana, ir reprezentatīvs. Par ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, Komisija uzskatīja izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus un vienu ražotāju eksportētāju, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā.
(63)
Komisija konstatēja, ka iekšzemes pārdošanas apjoms, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ietver ievērojamus līdzīgā ražojuma apjomus, ko pārdeva izplatītājiem, kuri tos eksportēja tālāk. Aprēķins, kas veikts, pamatojoties uz ražošanas datiem, kuri pieejami no uzņēmumiem, kas sadarbojās, un statistikas dati par līdzīgā ražojuma importu un eksportu Taivānā apliecināja, ka iekšzemes pārdošanas apjoms, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ietver aptuveni 50 % netiešo eksporta pārdevumu, kas nebija paredzēti vietējam patēriņam.
(64)
Turklāt Komisija konstatēja, ka Taivānas vietējā tirgū ir spēkā atlaižu sistēma. Viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem paskaidroja, ka šāda sistēma tika izgudrota, lai radītu stimulu vietējiem pakalpojumu centriem (izplatītājiem), kas eksportē tālāk savus tērauda ražojumus. Tā kā cenas, tostarp atlaides, ko vietējā tirgū nosaka abi galvenie ražotāji, tiek plaši izziņotas katru mēnesi visiem izplatītājiem, pat ja nebija atlaižu, ko citi ražotāji piešķīra saviem pircējiem, cenu noteikšanu precēm, kuras izlieto vietējā tirgū, un precēm, ko eksportē tālāk, būtiski ietekmēja Taivānā pastāvošā cenu noteikšanas sistēma.
(65)
Ņemot vērā uz vietas veikto pārbaužu konstatējumus, trim no ražotājiem eksportētājiem tika prasīts pārskatīt pārdošanas apjomus, ko tie bija paziņojuši par vietējo tirgu Taivānā, un izņemt visus pārdevumus, kas nebija paredzēti vietējam patēriņam. Tomēr tie tikai apstiprināja, ka nav informēti par tā līdzīgā ražojuma galamērķi, ko tie pārdod saviem pircējiem.
(66)
Kā paskaidrots iepriekš 63. apsvērumā un lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties tikai uz vietējam patēriņam noteiktajām cenām, Komisija īstenoja piesardzīgu pieeju attiecībā uz pagaidu dempinga aprēķiniem, izmantojot tikai paziņotos pārdošanas apjomus tiešajiem lietotājiem Taivānā. Komisija par tiešo lietotāju uzskatīja jebkuru uzņēmēju, kas līdzīgo ražojumu pārveidoja par citu ražojumu, kurš vairs nebija līdzīgais ražojums. Iekšzemes pārdošanas apjomā nav iekļauti pārdevumi izplatītājiem vai tirgotājiem, jo izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka viens no galvenajiem izplatītājiem Taivānā, kas iegādājās lielu līdzīgā ražojuma apjomu, kuru tā piegādātāji paziņoja kā vietējos pārdevumus, eksportēja lielāko daļu no šiem iegādātajiem apjomiem.
(67)
Tādējādi katra ražotāja eksportētāja, uz ko attiecas izmeklēšana, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs.
(68)
Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti vietējā tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana un kuriem ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms.
(69)
Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražojuma veidi, ko ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdod vietējā tirgū, salīdzinājumā ar ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvi. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.
(70)
Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus.
(71)
Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:
i)
tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ir vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un
ii)
šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.
(72)
Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā.
(73)
Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, ja:
i)
konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai
ii)
šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.
(74)
Analizējot pārdošanas apjomus vietējā tirgū, tika noskaidrots, ka attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem daļa pārdošanas apjomu vietējā tirgū bija rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi normālā vērtība tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā, ja bija izpildīti 71. apsvērumā paredzētie nosacījumi, vai kā tikai rentablā pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena, ja minētie nosacījumi nebija izpildīti. Tā kā atsevišķu līdzīgā ražojuma veidu pārdošana nenotika vai šādi pārdošanas apjomi bija nepietiekami, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.
(75)
Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas izmeklēšana, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:
i)
vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas radušies ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, un
ii)
vidējo svērto peļņu, ko guvuši ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā.
(76)
Attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tika koriģētas ražošanas izmaksas. Tā kā ievērojamu apjomu izejvielu, ko izmanto līdzīgā ražojuma ražošanai, iepirka arī saistīts piegādātājs, Komisija šo izejvielu iegādes izmaksas aizstāja ar izejvielu ražošanas izmaksām, kas radušās ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas izmeklēšana.
(77)
Attiecībā uz to pašu ražotāju eksportētāju Komisija arī konstatēja, ka korekcija par metāllūžņu vērtību ir pieskaitīta divkārši, jo izejvielu apjoms, kas pārstrādāts gatavajos ražojumos, ir uzskaitīts, neņemot vērā metāllūžņus. Tāpēc Komisija noraidīja metāllūžņu vērtības atskaitīšanu no gatavā ražojuma ražošanas izmaksām.
(78)
Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko nepārdod reprezentatīvos daudzumos vietējā tirgū, tika pieskaitīti vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū saistībā ar minētajiem ražojuma veidiem. Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko vietējā tirgū nepārdod vispār, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, tika pieskaitīti vidējie svērtie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta visos darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū.
3.2.2. Eksporta cena
(79)
Ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, vai ar neatkarīgu izplatītāju starpniecību Taivānā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas.
3.2.3. Salīdzinājums
(80)
Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas izmeklēšana, eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.
(81)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravu apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām, banku maksājumiem un komisijas maksām.
(82)
Atlasītie ražotāji eksportētāji neizmantoja valūtas maiņas kursus, kas tiem norādīti antidempinga anketās, kuras nosūtītas pirms pārbaudes apmeklējumiem. Tāpēc Komisija pārrēķināja darījumu vērtības, izmantojot anketās norādītos kursus.
3.2.4. Dempinga starpības
(83)
Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tostarp diviem saistītiem atlasītiem uzņēmumiem un vienu uzņēmumu, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(84)
Tādējādi pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.
3. tabula
Dempinga starpības - Taivāna
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (atsevišķa pārbaude)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām.
(86)
Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 10,9 %.
(87)
Visiem pārējiem attiecīgās valsts uzņēmumiem Komisija noteica dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir uzņēmumu, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.
(88)
Sadarbības līmenis šajā gadījumā tika uzskatīts par augstu, un tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt uzņēmuma ar visaugstāko dempinga starpību līmenī.
(89)
Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.
4. tabula
Dempinga starpības - Taivāna
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation
10,9
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
10,9
Visi pārējie uzņēmumi
12,0
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(90)
Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja deviņi zināmie ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(91)
Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 3 miljoni tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no atlasītajiem ražotājiem, un datiem, kas saņemti no sūdzības iesniedzēja par pārējiem Savienības ražotājiem. Lielākais Savienības ražotājs nesadarbojās un arī nekonkurēja ar sūdzības iesniedzēju. Izmeklēšanā sadarbojās seši Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 55 % no pārdošanas apjoma un produkcijas Savienībā. Kā norādīts iepriekš 8. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti četri Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā.
(92)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka uz vienu atlasīto Savienības ražotāju nebūtu attiecināma Savienības ražošanas nozares definīcija, jo tas importē ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Tomēr attiecīgā Savienības ražotāja importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija mazāks nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā importa apjoma un mazāks nekā 2 % no tā pārdošanas apjoma Savienībā. Tādējādi šajā procesa posmā joprojām tiek uzskatīts, ka minētais Savienības ražotājs ir daļa no Savienības ražošanas nozares.
(93)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka izlase nav reprezentatīva, jo tajā nav iekļauts vislielākais Savienības ražotājs. Kā jau norādīts, atlasītie četri Savienības ražotāji nodrošina aptuveni 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. Tāpēc Komisija secināja, ka izlase ir reprezentatīva. Katrā ziņā minētais lielākais ražotājs nepieteicās.
4.2. Patēriņš Savienībā
(94)
Komisija patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz atlasīto ražotāju sniegtajiem datiem par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem par pārējiem Savienības ražotājiem, kā arī importa apjomu datiem par Savienības tirgu, kas iegūti no Eurostat statistikas.
(95)
Patēriņa dinamika Savienībā bija šāda.
5. tabula
Patēriņš Savienībā
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Patēriņš Savienībā (tonnās)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indekss
100
103
103
104
Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība, Eurostat.
(96)
Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās par 4 %.
4.3. Imports no attiecīgajām valstīm
4.3.1. Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums
(97)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāvērtē kumulatīvi.
(98)
Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no ĶTR un Taivānas, bija lielāka nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija 5,1 % Taivānai un 4,3 % ĶTR.
(99)
Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas un līdzīgo ražojumu bija līdzīgi. Proti, importētie ražojumi konkurēja cits ar citu un ar Savienībā ražoto līdzīgo ražojumu, jo visi ražojumi atbilst vienādiem vispārējiem standartiem un tāpēc ir savstarpēji aizvietojami. Tos arī pārdod, izmantojot vienus un tos pašus pārdošanas kanālus un līdzīgām pircēju kategorijām.
(100)
Taiwan Steel & Iron Industries Association (“TSIIA”) apgalvoja, ka Komisijai importa par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas ietekme nav jāvērtē kumulatīvi. Minētā apvienība arī apgalvoja, ka, lai gan SSCR var uzskatīt par līdzīgiem pamatregulas nozīmē, Taivānas ražojumu pārdošanā Savienības tirgū nav tādi paši konkurences apstākļi kā Ķīnas importam. Minētie apstākļi atšķiras galvenokārt markas un kvalitātes ziņā - Taivānas ražojumiem ir augstāka kvalitāte.
(101)
Apgalvojums par markas atšķirībām attiecas tikai uz specifiskiem ražojumiem, kuru īpatsvars ir mazāks nekā 1 % no importa apjoma. Turklāt visi ražojumi (ES, Ķīnas un Taivānas) atbilst vieniem un tiem pašiem vispārējiem standartiem, un netika izvirzīti apgalvojumi, kuros būtu skaitliski norādītas fizisko īpašību atšķirības starp Savienībā ražoto līdzīgo ražojumu un importēto ražojumu, tāpēc šis arguments nav pamatots. Attiecīgi apgalvojums tika noraidīts.
(102)
Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un imports no ĶTR un Taivānas tika pārbaudīts kumulatīvi, lai noteiktu kaitējumu.
4.3.2. Imports no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa
(103)
Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importa apjomu. Tādā pašā veidā tika noteikta importa tirgus daļa.
(104)
Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā attīstījies šādi.
6. tabula
Importa apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Importa apjoms no ĶTR (tonnās)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indekss
100
170
155
254
Tirgus daļa (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indekss
100
165
151
243
Importa apjoms no Taivānas (tonnās)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indekss
100
136
104
132
Tirgus daļa (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indekss
100
133
101
127
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnās)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indekss
100
147
120
170
Tirgus daļa (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indekss
100
143
116
163
Avots: Eurostat.
(105)
Kumulatīvais imports no attiecīgajām valstīm ir palielinājies par 70 % no 184 140 tonnām līdz 312 517 tonnām laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Importa apjoms attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu, kad importa apjoms bija lielāks nekā 2010. gadā, bet mazāks nekā 2011. gadā.
(106)
Kumulatīvā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 63 % no 5,8 % līdz 9,5 %. Līdzīgi kā importa apjoms arī tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu.
4.3.3. Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums
(107)
Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importa vērtību un apjomu. Importa cenu samazinājums tika noteikts, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasītie Savienības ražotāji, atlasītie ražotāji eksportētāji un 17. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude.
(108)
Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda.
7. tabula
Importa cenas
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
ĶTR (EUR/t)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indekss
100
105
104
92
Taivāna (EUR/t)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indekss
100
106
94
84
Attiecīgās valstis (EUR/t)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indekss
100
106
98
87
Avots: Eurostat.
(109)
ĶTR un Taivānā importēto ražojumu cenas sākotnēji palielinājās par 6 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam. Vēlāk tās samazinājās par 19 procentpunktiem, tādējādi kopējais samazinājums bija 13 %. Attiecībā uz ĶTR un Taivānas importēto ražojumu cenām bija vērojama līdzīga tendence, izņemot 2012. gadu, kad cenas vēl bija salīdzinoši augstas attiecībā uz ĶTR, bet jau salīdzinoši zemas attiecībā uz Taivānu. Attiecībā uz abām valstīm cenas turpināja samazināties laikposmā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam.
(110)
Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:
i)
vidējās svērtās pārdošanas cenas katram atlasīto Savienības ražotāju ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un
ii)
attiecīgās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem Ķīnas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakts summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām.
(111)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot atlaides, komisijas maksas un piegādes izmaksas. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tādējādi tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība attiecīgo valstu importam Savienības tirgū bija 9,6-11,3 %.
(112)
Izmeklēšana ir apliecinājusi, ka ražotāji eksportētāji pārdod ražojumu gandrīz vienīgi neatkarīgiem izplatītājiem vai tērauda apstrādes centriem, savukārt Savienības ražošanas nozare ražojumu pārdeva izplatītājiem, tērauda apstrādes centriem un tiešajiem lietotājiem. Tomēr izmeklēšanā nav konstatēts, ka šai tirdzniecībai līmeņa atšķirībai ir bijusi ietekme uz cenām. Gluži pretēji - neatkarīgi izplatītāji un tērauda apstrādes centri apgalvoja, ka Savienības ražotāji nenosaka tiem izdevīgākus pārdošanas nosacījumus nekā lietotājiem.
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.4.1. Vispārīgas piezīmes
(113)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomikas rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(114)
Kā minēts 8. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. Tika atlasīti četri ražotāji.
(115)
Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no atlasītajiem ražotājiem, un no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem par pārējiem Savienības ražotājiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(116)
Makroekonomiskie rādītāji ir ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.
(117)
Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
(118)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma novērtēšanai būtu konsekventi jāizmanto atlasīto Savienības ražotāju dati, nevis jāiedala rādītāji makroekonomiskajos rādītājos un mikroekonomiskajos rādītājos. Tās arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs var manipulēt ar makroekonomisko rādītāju un mikroekonomisko rādītāju atsevišķo analīzi, jo tas var vērst datu vākšanu uz makroekonomisko līmeni, tā kā pieņemtais lēmums par to, vai konkrēts rādītājs ir makroekonomiskais vai mikroekonomiskais rādītājs, bija atkarīgs no informācijas pieejamības.
(119)
Komisija noteica un analizēja makroekonomiskos rādītājus, jo tie tika konstatēti Savienības līmenī, nevis tikai atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Tiek uzskatīts, ka attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem pilnīgi visas Savienības ražošanas nozares dati, kas ietver arī no atlasītajiem uzņēmumiem saņemtos datus, labāk raksturo stāvokli attiecīgajā periodā nekā dati, kas attiecas tikai uz daļu nozares.
(120)
Dati, ko sniedza sūdzības iesniedzējs makroekonomikas rādītāju novērtēšanai, tika atzīti par precīziem un uzticamiem. Datu derīgums tika pārbaudīts, tos salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju. Argumentācijas nolūkos kaitējuma analīzē, kurā konsekventi izmantotu tikai atlasīto Savienības ražotāju sniegtos datus, tiktu konstatēts negatīvāks stāvoklis attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem. Nebija iemesla secināt, ka sūdzības iesniedzējs apzināti nav sniedzis informāciju, lai manipulētu ar kaitējuma analīzi. Tāpēc nav iemesla neņemt vērā sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par makroekonomiskajiem rādītājiem. Tādējādi argumentu, ka visu kaitējuma rādītāju analīzē būtu jāņem vērā tikai atlasīto Savienības ražotāju iesniegtā informācija, nevar pieņemt.
4.4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(121)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas (aukstā velmēšana) un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.
8. tabula
Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Ražošanas apjoms (tonnas)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indekss
100
99
101
95
Ražošanas jauda (tonnas)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indekss
100
102
103
104
Jaudas izmantojums (%)
77
74
75
70
Indekss
100
97
98
92
Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība.
(122)
Ražošanas apjoms saglabājās stabils no 2010. gada līdz 2012. gadam. No 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms būtiski samazinājās par 6 procentpunktiem, tādējādi kopējais samazinājums bija 5 %, kaut arī piedāvājums bija stabils.
(123)
Tajā pašā laikā ražošanas jauda attiecīgajā periodā nedaudz, proti, par 4 %, palielinājās. Nelielais ražošanas jaudas palielinājums varētu būt saistāms ar iekārtu labāku izmantojumu, jo Savienības ražošanas nozare īstenoja efektivitātes celšanas programmas.
(124)
Tādējādi jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Ir zināms, ka 100 % jaudas izmantojums nav sasniedzams un nav ilgtspējīgs ilgtermiņā SSCR ražošanas nozarē. Tomēr jaudas izmantojums, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza attiecīgajā periodā, ir daudz mazāks nekā jaudas izmantojums, kas pārsniedz 90 % un ko uzskata par sasniedzamu ilgtspējīgā ilgtermiņa ražošanas līmenī. Turklāt starpība starp ražošanas jaudu un ilgtspējīgu ilgtermiņa ražošanas līmeni ir neliela, tāpēc tā nevar būt veicinājusi samazināšanās tendenci Savienības ražošanas nozarē.
4.4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(125)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indekss
100
100
103
100
Tirgus daļa (%)
84
81
84
80
Indekss
100
97
100
95
Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība.
(126)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā ir bijis stabils, bet nedaudz lielāks tas bija 2012. gadā.
(127)
Tā kā patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās, kā norādīts 96. apsvērumā, diezgan stabilo pārdošanas apjomu rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Līdzīgi kā attiecībā uz pārdošanas apjomu 2012. gadā situācija bija pozitīvāka.
4.4.2.3. Izaugsme
(128)
Kā aprakstīts iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bija diezgan stabils augošā tirgū. Tajā pašā laikā imports no attiecīgajām valstīm būtiski palielinājās. Tādējādi tirgus izaugsme par aptuveni 140 000 tonnu attiecīgajā periodā bija gandrīz ekskluzīvi izdevīga importam no attiecīgajām valstīm, kas savus apjomus tajā pašā periodā palielināja par aptuveni 128 000 tonnu. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt nekādu labumu no tirgus izaugsmes.
4.4.2.4. Nodarbinātība un ražīgums
(129)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Nodarbināto skaits
13 223
12 978
12 471
11 820
Indekss
100
98
94
89
Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)
242
235
258
257
Indekss
100
97
107
106
Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība.
(130)
Darbinieku skaits Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 2 procentpunktiem 2011. gadā, par 4 procentpunktiem 2012. gadā un vēl par 5 procentpunktiem izmeklēšanas periodā, tātad tas nepārprotami samazinājās. Darbinieku skaita racionalizācija varētu būt saistāma ar Savienības ražotāju dažādu “efektivitātes” plānu īstenošanu un ražošanas apjoma samazināšanos.
(131)
SSCR ražošanas nozari pārsvarā uzskata par kapitālietilpīgu nozari. Tomēr Savienības ražošanas nozares norādītais darbinieku skaits ir ievērojams. Arī darbaspēka izmaksas ir otrais vissvarīgākais izmaksu faktors pēc izejvielām, jo to īpatsvars ir vidēji 10-15 % no kopējām izmaksām. Tāpēc nodarbinātība ir nozīmīgs kaitējuma rādītājs šai nozarei.
(132)
Savienības ražošanas nozares ražīgums nedaudz samazinājās 2011. gadā par 3 procentpunktiem, tad 2012. gadā palielinājās par 10 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā samazinājās par 1 procentpunktu. Kopumā attiecīgajā periodā tas palielinājās par 6 procentpunktiem no 242 tonnām uz vienu darbinieku līdz 257 tonnām uz vienu darbinieku, kaut arī darbinieku skaits samazinājās, tādējādi norādot uz lielāku efektivitāti.
4.4.2.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(133)
Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.
(134)
Šī ir otrā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Uz tā paša ĶTR, Dienvidkorejas un Taivānas izcelsmes ražojuma importu izmeklēšana tika attiecināta jau 2008.-2009. gadā (6). Lai gan pēc minētās izmeklēšanas netika noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšanā tika provizoriski konstatēts, ka dempings pastāvēja jau tolaik (7).
4.4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.4.3.1. Cenas un cenas ietekmējoši faktori
(135)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
11. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indekss
100
106
97
89
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indekss
100
104
96
86
Avots: atlasītie Savienības ražotāji.
(136)
Atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. Lai gan 2011. gadā cenas paaugstinājās par 6 %, līdz attiecīgā perioda beigām tās būtiski samazinājās - par 17 procentpunktiem.
(137)
Vienības ražošanas izmaksu dinamika kopējai SSCR produkcijai (ieskaitot preces, ko galu galā eksportēja) kopumā bija līdzīga kā pārdošanas cenām, attiecīgajā periodā samazinoties par 14 %. Tomēr pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksas nav tieši salīdzināmas, jo pastāv laika atšķirība starp ražošanu un pārdošanu. Tā kā Savienības ražošanas nozares vidējais krājumu līmenis bija aptuveni 15 % no apgrozījuma, vidējā laika atšķirība starp ražošanu un pārdošanu ir gandrīz divi mēneši.
(138)
Kopumā gan ražošanas izmaksas, gan pārdošanas cenas nosaka izejvielu - galvenokārt hroma un niķeļa - izmaksu izmaiņas. Faktiski Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas mainās atbilstoši tā dēvētajam “sakausējuma piemaksas” mehānismam. Saskaņā ar minēto mehānismu cenas sastāv no nemainīgas “bāzes cenas” un “sakausējuma piemaksas”, kas svārstās atkarībā no tērauda markas ķīmiskā sastāva un sakausējumu kotējuma Londonas Metālu biržā (LME). Tāpēc cenas ir saistītas ar tērauda marku un atbilstošajām izejvielu izmaksām.
(139)
Ieinteresētās personas ierosināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu tendences analizēt, neskaitot “sakausējuma piemaksu”. Tā kā Savienības ražošanas nozare neietekmē niķeļa cenu, ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai būtu jāņem vērā tikai “bāzes cena”.
(140)
Kopējā cena patiešām sastāv no bāzes cenas un sakausējuma piemaksas, un pircēji parasti zina, ka ir šāds dalījums. Tomēr izmeklēšanā ir noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā abi minētie cenas elementi rēķinā parasti netika norādīti atsevišķi. Šādos gadījumos arī komercdokumentos, kas datējami pirms rēķina, piemēram, pasūtījumā vai pasūtījuma apstiprinājumā, šos abus elementus nenorāda atsevišķi.
(141)
Tāpēc bāzes cenas dinamika tika analizēta, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, ko iesniedza ieinteresētās personas. Minētajā informācijā ir norādīts sīks tās kopējās cenas sadalījums bāzes cenā un sakausējuma piemaksā, ko noteica 304. preču markas (8) ražojumiem Vācijā (9). Lai gan sakausējuma piemaksa svārstījās atbilstoši izejvielu izmaksu dinamikai, bāzes cena attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās par aptuveni 20 % no aptuveni 1 200 EUR par tonnu 2010. gadā līdz aptuveni 1 000 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Samazinājuma līmenis var nebūt reprezentatīvs attiecībā uz visiem ražojumiem un visiem Savienības ražotājiem, tomēr samazinājuma lielums ļauj secināt, ka samazinājās ne tikai sakausējuma piemaksas līmenis, bet arī bāzes cenas līmenis.
4.4.3.2. Darbaspēka izmaksas
(142)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
12. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indekss
100
102
105
108
Avots: atlasītie Savienības ražotāji.
(143)
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās - kopumā par 8 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam.
4.4.3.3. Krājumi
(144)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
13. tabula
Krājumi
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Krājumi perioda beigās (tonnās)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indekss
100
99
86
93
Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma
15
16
14
15
Indekss
100
103
90
99
Avots: atlasītie Savienības ražotāji.
(145)
Krājumu apjoms saglabājās diezgan stabils laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, tad 2012. gadā samazinājās par 13 procentpunktiem, un izmeklēšanas periodā tas nedaudz palielinājās par 7 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā tā samazinājās par 7 %. Tā kā ražošana lielākoties notiek pēc pasūtījuma, krājumi nav nozīmīgs rādītājs šajā nozarē.
4.4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(146)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
14. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indekss
- 100
- 214
- 330
- 253
Naudas plūsma (miljoni EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Indekss
- 100
54
- 5
- 20
Ieguldījumi (miljoni EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indekss
100
91
85
83
Ienākums no ieguldījumiem (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indekss
- 100
- 246
- 370
- 269
Avots: atlasītie Savienības ražotāji.
(147)
Komisija noteica atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Atlasīto ražotāju rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija negatīva - tā samazinājās par 1,5 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un nedaudz atguvās izmeklēšanas periodā par 0,5 procentpunktiem, sasniedzot -1,6 %. Kā paskaidrots 141. apsvērumā, rentabilitāte bija negatīva galvenokārt tāpēc, ka pastāvīgi samazinājās bāzes cena, nevis izejvielu, piemēram, niķeļa, cenu svārstību dēļ.
(148)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsma bija negatīva trijos no četriem attiecīgajiem gadiem - tā uzlabojās 2011. gadā, bet tad atkal sāka samazināties. Īslaicīgo uzlabojumu 2011. gadā lielā mērā izraisīja ievērojamais pusfabrikātu krājumu samazinājums.
(149)
Ieguldījumi samazinājās - 2011. gadā tie samazinājās par 9 %, 2012. gadā tie samazinājās vēl par 6 %, un izmeklēšanas periodā tie samazinājās vēl par 2 %. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 17 procentpunktiem.
(150)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tas bija negatīvs visos četros attiecīgajos gados. 2011. gadā tas samazinājās par 146 %, 2012. gadā tas samazinājās vēl par 124 % un izmeklēšanas periodā sasniedza -3,1 %.
(151)
Visu četru atlasīto ražotāju spēja piesaistīt kapitālu bija negatīvi ietekmēta, jo to negatīvo rentabilitātes rādītāju dēļ tie nevarēja iegūt finansējumu no bankām. Ražotājiem bija jāizmanto citu grupu uzņēmumu nodrošinātie līdzekļi.
4.4.4. Secinājums par kaitējumu
(152)
Lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Ražošanas apjoms samazinājās par 5 %, tādējādi jaudas izmantojums samazinājās par 8 %. Stabili pārdošanas apjomi augošā tirgū izraisīja tirgus daļas samazināšanos par 5 %. Nodarbinātība samazinājās par 11 %, savukārt darbaspēka izmaksas palielinājās par 8 %. Ieguldījumi samazinājās par 17 %, savukārt ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs un pasliktinājās.
(153)
Vienīgie kaitējuma faktori ar acīmredzamu nedaudz pozitīvu tendenci ir ražošanas jauda un ražīgums. Katrā ziņā šāds ražošanas jaudas palielinājums atbilst patēriņa palielinājumam attiecīgajā periodā. Ražīguma palielināšanos izraisīja darbinieku skaita samazināšana.
(154)
Konkrētiem kaitējuma faktoriem - tādiem kā tirgus daļa, pārdošanas cenas, ražošanas izmaksas - īslaicīgi bija pozitīvāka tendence 2011. vai 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, bet tad tie atkal samazinājās. Rentabilitāte bija negatīva visos četros gados, naudas plūsma - trijos no četriem gadiem.
(155)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā procesa posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
(156)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, enerģijas izmaksas, jaudas pārpalikums un konkurence Savienībā.
5.1. Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme
(157)
Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, bet tajā pašā laikā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 70 %, lai gan bija vērojama Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās. Tika konstatēts, ka modelis, kā imports ieguva tirgus daļu, atbilda modelim, kā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Importa tirgus daļas palielināšanās palēninājās 2012. gadā un turpinājās izmeklēšanas periodā, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās arī palēninājās 2012. gadā un atkal turpinājās izmeklēšanas periodā. Tāpēc ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana bija savstarpēji saistīta ar importa par dempinga cenām palielinājumu.
(158)
Attiecīgajā periodā cenas importam no attiecīgajām valstīm samazinājās par 13 %. Savienības ražošanas nozares cenas tajā pašā periodā samazinājās par 11 %. Izmeklēšanas periodā cenas importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm bija par 9,6 %-11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi radot cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Cenu politika attiecībā uz pieaugošo importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm neļāva Savienības ražošanas nozarei nedz saglabāt tās tirgus daļu, nedz kļūst rentablai.
(159)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka no attiecīgajām valstīm importētie ražojumi nekonkurēja ar Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem. No attiecīgajām valstīm importē galvenokārt plānus ražojumus, kuru biezums nepārsniedz 2 mm, savukārt biezākus ražojumus piegādā pārsvarā Savienības ražošanas nozare. Izmeklēšanā konstatētie fakti neapstiprināja šo apgalvojumu. Ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare patiešām pārdod biezus ražojumus, kas biezāki par 2 mm, kā arī plānus ražojumus, kas nav tik biezi. Arī biezo ražojumu attiecība pret plānajiem ražojumiem vidēji ir līdzīga, proti, aptuveni 30-35 % gan Savienības ražošanas nozarei, gan atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem no attiecīgajām valstīm.
(160)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav savstarpējas saistības starp ĶTR importa līmeni un cenām un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tās jo īpaši atsaucās uz ĶTR importa samazinājumu un stabilajām cenām 2011.-2012. gadā, kas nevar būt izraisījuši vidējo cenu samazinājumu Savienības tirgū. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares zaudējumi palielinājās un pārdošanas apjoms bija diezgan stabils.
(161)
Tomēr šī analīze ir selektīvi vērsta tikai uz diviem atsevišķiem gadiem, nevis uz visu attiecīgo periodu. Analizējot visu periodu, bija skaidrs, ka ievērojamais importa par dempinga cenām palielinājums izraisīja ne tikai rentabilitātes pasliktināšanos, bet arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu un ražošanas, jaudas izmantojuma, nodarbinātības, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem samazināšanos. Lai gan 2012. gads neatbilda pilnībā vispārējai tendencei, tendence joprojām bija negatīva. Mērķis novērtējumam par kaitējuma rādītājiem ilgākā četru gadu periodā ir izvairīties no secinājumu izdarīšanas, pamatojoties uz atsevišķām norisēm, ja tādas ir. Katrā ziņā 97.-102. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, tika novērtēta kumulatīvi. Tāpēc nebija pamatoti novērtēt tikai ĶTR importa par dempinga cenām individuālo ietekmi.
(162)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tirgus daļa, ko Savienības ražošanas nozare zaudēja Taivānas importa dēļ, bija nenozīmīga. Saskaņā ar sūdzībā norādīto informāciju Taivānas importa tirgus daļa bija 4,98 % izmeklēšanas periodā, un tā palielinājās par 1,09 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tāpēc nav iespējams, ka nodarīto kaitējumu, kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, ir izraisījis Taivānas eksports.
(163)
Kā liecina izmeklēšanā konstatētie fakti, Taivānas importa tirgus daļa kopumā palielinājās attiecīgajā periodā un sasniedza 5,1 % izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanā tika arī nepārprotami konstatēts, ka cenas minētajam importam par dempinga cenām bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tāpēc pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam imports par dempinga cenām no Taivānas radīja cenu spiedienu un apvienojumā ar Ķīnas importu par dempinga cenām izraisīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kā izklāstīts iepriekš. Jāatgādina, ka 97.-102. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, tika novērtēta kumulatīvi. Tāpēc netika veikts atsevišķs novērtējums par ietekmi, ko radīja tikai imports par dempinga cenām no Taivānas.
(164)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Taivānas importa apjoms ir novērtēts par augstu, jo tajā ir ietverti ievērojami Ķīnas vai Taivānas izcelsmes SSCR daudzumi, kas kļūdaini deklarēti kā Taivānas izcelsmes ražojumi. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem.
(165)
Tomēr Taivānas uzņēmumi, kas sadarbojās (ražotāji un citas personas, kas sadarbojās), ziņoja par eksportu, kas veidoja lielāko daļu no kopējā Taivānas importa. Tāpēc jautājumam par, iespējams, kļūdaini deklarētiem ražojumiem, kas nav Taivānas izcelsmes ražojumi, varētu būt tikai ļoti ierobežota ietekme, ja tāda ir.
(166)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas un Taivānas ražotāju eksportētāju cenas, tāpat kā Savienības ražošanas nozares cenas, mainījās atbilstoši niķeļa cenai. Lai gan tā patiešām var būt, ka laika gaitā ražotāju eksportētāju cena mainījās atbilstoši izejvielu cenu tendencēm, tas neattiecas uz jautājumu par cenu absolūto līmeni. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka gan Ķīnas, gan Taivānas cenas bija par 9,6-11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Arguments, ka Ķīnas, Taivānas un Savienības ražošanas nozares cenu dinamika bija līdzīga attiecīgajā periodā (ja tas atbilstu patiesībai), tikai ļautu secināt, ka starpība starp zemākajām Ķīnas un Taivānas eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares cenām bija līdzīga attiecīgajā periodā.
(167)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ieguldījumu palielinājums nepierāda, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr šis apgalvojums izmeklēšanā netika apstiprināts. Ieguldījumi patiešām pastāvīgi palielinājās par 17 % attiecīgajā periodā, kā norādīts 149. apsvērumā.
(168)
Komisija šajā procesa posmā secināja, ka pieaugošais imports par zemajām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
5.2. Citu faktoru ietekme
5.2.1. Imports no trešām valstīm
(169)
Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
15. tabula
Imports no trešām valstīm
Valsts
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Indija
Apjoms (t)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indekss
100
168
192
352
Tirgus daļa (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Vidējā cena (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indekss
100
127
116
110
Dienvidkoreja
Apjoms (t)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indekss
100
97
86
128
Tirgus daļa (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Vidējā cena (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indekss
100
109
98
95
Dienvidāfrika
Apjoms (t)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indekss
100
78
77
78
Tirgus daļa (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Vidējā cena (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indekss
100
102
91
84
ASV
Apjoms (t)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indekss
100
87
87
96
Tirgus daļa (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Vidējā cena (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indekss
100
109
98
85
Citas trešās valstis
Apjoms (t)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indekss
100
128
87
69
Tirgus daļa (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Vidējā cena (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indekss
100
109
111
109
Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgās valstis
Apjoms (t)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indekss
100
102
90
106
Tirgus daļa (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Vidējā cena (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indekss
100
108
101
92
Avots: Eurostat.
(170)
Trešās valstis ar vislielāko importa apjomu bija Indija, Dienvidkoreja, Dienvidāfrika un ASV, kuru tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija no 1,6 % līdz 2,8 %. Visu pārējo trešo valstu tirgus daļa bija 10,8 %.
(171)
Imports no Indijas bija mazs, proti, 1 % vai mazāk, lielāko attiecīgā perioda daļu. Izmeklēšanas periodā tas pārsniedza 1 % līmeni tikai vienreiz, kad Indijas tirgus daļa bija 1,9 %.
(172)
Dienvidkorejas tirgus daļa bija diezgan stabila attiecīgajā periodā, samazinoties no 2,3 % līdz 1,9 % laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un visbeidzot palielinoties līdz tikai 2,8 % izmeklēšanas periodā.
(173)
Imports no Dienvidāfrikas un ASV samazinājās attiecīgajā periodā. Dienvidāfrikas importa tirgus daļa samazinājās no 2,1 % līdz 1,6 %, savukārt ASV importa tirgus daļa samazinājās no 3,0 % līdz 2,8 %.
(174)
Attiecībā uz cenām, pamatojoties uz Eurostat, var novērot, ka tikai Dienvidkorejas importa cena bija zemāka nekā ĶTR un Taivānas importa cena, savukārt Dienvidāfrikas importa cenas bija līdzīgas, bet Indijas un ASV importa cenas bija augstākas. Tomēr jāņem vērā, ka attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums sastāv no dažādu marku tērauda, kas izraisa ievērojamas cenu atšķirības, kuras nevarēja ņemt vērā vidējā cenā, ko norādījis Eurostat.
(175)
Ieinteresētās personas atsaucās uz importu no citām trešām valstīm, tostarp ASV, Dienvidkorejas, Indijas un Dienvidāfrikas. Tās apgalvoja, ka minētais imports noteikti ir ietekmējis Savienības ražošanas nozares stāvokli, un, tā kā ir ievērojams importa apjoms no citām trešām valstīm, uz kuru Komisijas izmeklēšana neattiecas, nebūtu jāsecina, ka imports no ĶTR un Taivānas ir nodarījis kaitējumu, ko izraisījis imports no citām valstīm.
(176)
Kā aprakstīts iepriekš, izmeklēšanas periodā starp valstīm, kas ir SSCR importa Savienībā avota valstis, Taivānai un ĶTR bija vislielākās tirgus daļas (attiecīgi 5,1 % un 4,3 %). Nevienas citas valsts imports attiecīgajā periodā nepārsniedza 3 % tirgus daļu. Turklāt, lai gan attiecīgo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 3,7 procentpunktiem, kopumā trešo valstu, kas nav attiecīgās valstis, importa tirgus daļa saglabājās stabila, palielinoties tikai par 0,2 procentpunktiem attiecīgajā periodā.
(177)
Tādējādi, ņemot vērā importa apjomu stabilo tendenci, Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neveicināja Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.
5.2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(178)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
16. tabula
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Eksporta apjoms (tonnās)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indekss
100
102
98
96
Vidējā cena (EUR/t)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indekss
100
110
97
89
Avots: atlasītie Savienības ražotāji.
(179)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjomi un pārdošanas cenas palielinājās tikai vienreiz, proti, 2011. gadā, un pašlaik samazinās. Kopumā atlasīto ražotāju eksporta apjomu īpatsvars bija 12 % no to kopējās produkcijas. Lai gan eksporta samazinājums var būt veicinājis produkcijas samazināšanos, ņemot vērā zemo eksporta līmeni attiecībā pret pārdošanas apjomu Savienībā, eksports varētu būt ļoti ierobežoti veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.2.3. Enerģijas izmaksas, jaudas pārpalikums
(180)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījušas augstās enerģijas izmaksas, kas esot par 20 % lielākas nekā ĶTR. Tomēr enerģija ir tikai maznozīmīgs izmaksu faktors SSCR ražošanā, un parasti tas veido mazāk nekā 10 % no kopējām izmaksām. Atmetot jautājumu par to, vai enerģijas izmaksas ĶTR atspoguļo tirgus vērtības vai ne, enerģijas cenu starpība nevar būt izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(181)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka pretēji sūdzībā norādītajai informācijai Savienības ražošanas nozarē bija ievērojams jaudas pārpalikums. Komisija novēroja, ka Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums samazinājās no 77 % 2010. gadā līdz 70 % attiecīgajā periodā. Tomēr gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda, gan patēriņš Savienības tirgū mainījās vienlaicīgi un attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Tādējādi jaudas izmantojuma zaudējumus izraisa Savienības ražošanas nozares nespēja izmantot tirgus izaugsmes sniegtās priekšrocības, jo tirgus izaugsmi neitralizēja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tāpēc izrietošais iespējamais jaudas pārpalikums, visticamāk, ir importa par dempinga cenām sekas, nevis Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.
(182)
Komisija secināja, ka ne Savienības ražošanas nozares enerģijas izmaksas, ne iespējamais jaudas pārpalikums nevarēja izraisīt nozarei nodarīto kaitējumu.
5.3. Bažas attiecībā uz konkurenci
(183)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka SSCR imports no ĶTR ir palielinājies, reaģējot uz jaudas koncentrāciju Savienībā, līdz dažiem piegādātājiem, kad lietotājiem Savienībā bija pieejams vairs tikai ierobežots skaits Savienības ražotāju. Tomēr pēdējos 10 gados Savienības tirgū vienmēr ir bijuši četri vidēji lieli piegādātāji un vairāki mazāki piegādātāji. Lai gan dažu minēto uzņēmumu īpašumtiesību struktūra minētajā periodā ir mainījusies, vairāki piegādātāji joprojām bija stabili. Tāpēc Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājumu nevar būt izraisījusi piegādātāju skaita samazināšanās Savienībā.
(184)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgus bija ļoti koncentrēts un ka imports no attiecīgajām valstīm varēja būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tās arī apgalvoja, ka importa apjoms no Āzijas nebija pietiekams, lai ierobežotu konkurenci, un ka tas nevarēja novērst cenu palielinājumu Savienības ražošanas nozarē. Šajā sakarībā minētās ieinteresētās personas atsaucās uz Komisijas lēmumu apstiprināt Outokumpu un Inoxum (10) apvienošanos (ievērojot saistības), kas pieņemts 2012. gada novembrī (“lēmums par Outokumpu apvienošanos”).
(185)
Tomēr analīze apvienošanās procedūrā un antidempinga izmeklēšanā attiecas uz atšķirīgiem tiesiskajiem regulējumiem, kam ir atšķirīgi mērķi. Apvienošanās procedūrā analizē, vai ierosināta apvienošanās varētu radīt bažas par konkurenci, savukārt antidempinga izmeklēšanā analizē, vai Savienības ražošanas nozari ietekmē kaitējumu izraisošs dempings.
(186)
Katrā ziņā lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika pārbaudīts, vai Outokumpu veiktās Inoxum iegādes rezultātā Savienības tirgū parādītos dominējošs tirgus dalībnieks. Apvienotās Outokumpu un Inoxum struktūras kopējā tirgus daļa būtu bijusi vairāk nekā 50 %, un galveno ražotāju skaits būtu samazinājies no četriem līdz trīs ražotājiem. Minētajā lēmumā par apvienošanos Outokumpu tika noteikts pienākums atsavināt daļu no Inoxum, tostarp ražošanas uzņēmumu Acciai Speciali Terni (AST). Šādas atsavināšanas mērķis bija konkrēti saglabāt konkurenci Savienības SSCR tirgū, un plānotā apvienotā struktūra (Outokumpu un visi Inoxum aktīvi, tostarp AST), kuras tirgus daļa Savienības tirgū būtu lielāka nekā 50 %, nekad tā arī netika izveidota. Tā vietā joprojām ir četri vidēji lieli tirgus dalībnieki un vairāki mazāki tirgus dalībnieki, kas savstarpēji konkurē, un nevienam no šiem dalībniekiem nav tāda līmeņa tirgus varas, kāda būtu bijusi ierosinātajai apvienotajai struktūrai, kas analizēta konkrētajā apvienošanās lietā.
(187)
Ieinteresētās personas arī atsaucās uz lēmumā par Outokumpu apvienošanos aplūkoto faktu, ka Savienības ražotājus neierobežoja Āzijas imports laikā, kad niķeļa cenu svārstību, valūtas maiņas kursa svārstību un zemo LME niķeļa cenu dēļ samazinājās Āzijas importa konkurētspēja. Lēmumā par Outokumpu apvienošanos bija norādīts, ka “pat ja pašlaik importa radītais ierobežojums, iespējams, nav būtisks, nākotnē tas varētu palielināties (11)”, pēc tam novērtējot iespējamās norises tirgū. Pašreizējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm sasniedza 9,5 % un palielinājās par 70 % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Tika arī konstatēts, ka minētā importa dempinga cenas bija par 9,6-11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(188)
Turklāt tas, ka pieprasījums Savienības tirgū ir salīdzinoši stabils pat ievērojamu cenas svārstību gadījumā, nenozīmē, ka pircēji nereaģē uz cenām. Zemākas cenas, ko piedāvā eksportētāji, nepalielina patēriņu Savienības tirgū, tomēr izmeklēšana ir skaidri pierādījusi, ka pircēji vēlas pirkt arvien lielākus importa daudzumus par zemām cenām. Tā kā šāds imports par zemām cenām nerada papildu pieprasījumu, šāda pārdošana notiek uz citu tirgus dalībnieku pārdevumu rēķina un galvenokārt uz Savienības ražošanas nozares rēķina.
(189)
Izmeklēšanā ir apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozare pārdod plašāku ražojumu klāstu nekā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tomēr izmeklēšanas periodā aptuveni 75 % Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu bija saistīti ar četrām visizplatītākajām tērauda markām (304, 304L, 316L un 430). Visas šīs markas pārdod eksportētāji no attiecīgajām valstīm, turklāt ražojumu platums, biezums un apdare ir ļoti dažāds. Arī ražojumi, kas nepieder pie šīm ražojumu markām, tieši konkurēja, jo arī tos pārdeva eksportētāji no attiecīgajām valstīm.
(190)
Neviena no ieinteresētajām personām šajā izmeklēšanā nav izteikusi iebildumus attiecībā uz ražojumu kvalitāti. Lēmumā par Outokumpu apvienošanos ir konstatēts, ka to ražojumu kvalitāti, kurus ražojuši ražotāji ārpus Eiropas, kopumā var uzskatīt par salīdzināmu ar Eiropas ražotāju ražojumu kvalitāti (12), tomēr tajā ir arī konstatēts, ka pircēji, kam ir īpašas prasības, nevar iegādāties ražojumus Āzijā (13). Tomēr, kā aprakstīts iepriekš, lielākā daļa Savienības ražošanas nozares pārdevumu ir patēriņa ražojumi, kuru kvalitāte ir salīdzināma.
(191)
Citi šķēršļi, kas liedz dažiem pircējiem iegādāties importētus SSCR, ir ilgāks sagatavošanās laiks, jo ražojumi jātransportē lielos attālumos no attiecīgajām valstīm, un mazāk izdevīgie maksājumu nosacījumi, ko piedāvā ražotāji attiecīgajās valstīs. Tomēr šie šķēršļi attiecas pārsvarā tikai uz pircējiem, kas iegādājas ražojumus tieši no velmētavām, kuru īpatsvars ir tikai viena trešdaļa no Savienības tirgus.
(192)
Tajā pašā laikā lielākā daļa pārdošanas notikusi ar tērauda apstrādes centru starpniecību, kuru īpatsvars ir aptuveni divas trešdaļas no Savienības tirgus. Gandrīz visa pārdošana no attiecīgajām valstīm patiešām notiek ar neatkarīgu pakalpojumu centru starpniecību, kas arī pērk no Savienības ražošanas nozares. Šajā gadījumā lietotājam svarīgs ir izplatītāja piedāvātais maksājuma nosacījums. Tā kā šādi pārdevumi parasti tiek veikti no izplatītāja krājumiem, attiecīgais sagatavošanās laiks ir arī laiks, kas vajadzīgs preču nosūtīšanai no izplatītāja lietotājam. Tāpēc lielāko daļu pārdevumu minētie šķēršļi neietekmē.
(193)
Tādējādi lielāko daļu Savienības ražošanas nozares pārdevumu tieši ietekmē imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.
(194)
Tāpēc Komisija secināja, ka konkurences apstākļi Savienībā nebūtu varējuši novērst kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.
5.4. Izejvielu cenu ietekme
(195)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par to, vai pirkt attiecīgo produktu, kura izcelsme ir attiecīgās valstis, vai līdzīgo ražojumu, ko ražojusi Savienības ražošanas nozare, ir atkarīgs no izejvielu, jo īpaši niķeļa, cenu dinamikas. Tas ir tāpēc, ka eksportētāji nosaka vienu atsevišķu cenu un Savienības ražošanas nozare nosaka bāzes cenu, kam pieskaitīta sakausējuma piemaksa.
(196)
Tāpēc importētājiem būtu izdevīgāk pirkt no attiecīgajām valstīm, ja izejvielu cenas palielinās (jo Savienības ražošanas nozares cenas tiks pārskatītas, tās palielinot, bet eksportētāju cenas saglabāsies stabilas). Turpretī, ja izejvielu cenas samazinās, importētājiem būtu neizdevīgāk pirkt no attiecīgajām valstīm (jo Savienības ražošanas nozares cenas samazināsies, bet eksportētāju cenas saglabāsies stabilas).
(197)
Lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika analizēta niķeļa cenas gaidāmo izmaiņu ietekme uz importētāju lēmumiem par pirkšanu (14). Šajā izmeklēšanā tika analizēts, vai importa dinamika atbilda faktiskās niķeļa cenas izmaiņām un iepriekš aprakstītajam modelim. Niķeļa cenas (15) samazinājās par 31 % no 16 453 EUR par tonnu 2010. gadā līdz 11 327 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar ieinteresēto personu apgalvojumu, kas aprakstīts 196. apsvērumā, šim niķeļa cenu samazinājumam būtu vajadzējis izraisīt attiecīgo valstu importa samazināšanos. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, neraugoties uz niķeļa cenu ievērojamo samazinājumu, eksports no attiecīgajām valstīm tajā pašā periodā palielinājās par 70 %, kā aprakstīts 104. apsvērumā.
(198)
Lai gan izejvielu cenu dinamikai, iespējams, ir bijusi ietekme uz importa apjomu attīstību, citi faktori, piemēram, ražotāju eksportētāju zemais cenu līmenis, ir nepārprotami kompensējuši šādu ietekmi. Tāpēc uzskata, ka niķeļa cenu dinamikai nav ilgstošas ietekmes uz attiecīgo valstu importa par dempinga cenām vispārējo palielināšanās tendencei attiecīgajā periodā.
5.5. Patēriņa modeļa izmaiņas
(199)
Lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika konstatēts, ka gan absolūtais niķeļa cenu līmenis, gan niķeļa cenu svārstīgums varētu mazināt nerūsējošā tērauda kā materiāla pievilcīgumu un palielināt pieprasījumu pēc niķeli nesaturoša nerūsējošā tērauda (16).
(200)
Attiecībā uz nerūsējošā tērauda kā materiāla pievilcīgumu tika arī apgalvots, ka aizstāšanu ar nerūsējošo tēraudu/nerūsošā tērauda aizstāšanu ar citu materiālu varētu ietekmēt vairākas tendences, tostarp vajadzība izmantot vieglākus materiālus, piemēram, vieglajos automobiļos (negatīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu, pārorientēšanās no tērauda uz kompozītmateriāliem), īsāki ražojuma aprites cikli patēriņa precēs (negatīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu, tiek izmantoti lētāki materiāli), lielāka vajadzība pēc ūdens attīrīšanas un zaļās enerģijas ražošanas (pozitīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu; daudzos lietojumos grūti aizstāt) un iespējamo konkurējošo materiālu (dzelzsrūdas, alumīnija, vara) cenu dinamika (17).
(201)
Šajā ziņā pašreizējā izmeklēšanā ir apstiprināti lēmumā par Outokumpu apvienošanos (18) izdarītie konstatējumi, ka pieprasījums pēc nerūsējošā tērauda kopumā un jo īpaši pēc SSCR ir diezgan neelastīgs. Patēriņa pieaugums notika lielākoties laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, kad cenas palielinājās. No 2011. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad cenas samazinājās, patēriņš saglabājās stabils un palielinājās tikai par 1 %. Tāpēc aizstāšanai ar nerūsējošo tēraudu/nerūsējošā tērauda aizstāšanu ar citu materiālu, kā arī iepriekš minētajiem faktoriem tāpēc nebija izmērāmas ietekmes uz kopējo SSCR patēriņu.
(202)
Attiecībā uz pārorientēšanos no niķeli nesaturošām nerūsējošā tērauda markām, kas arī ir līdzīgais ražojums, detalizēta atlasīto Savienības ražotāju paziņoto pārdošanas darījumu analīze apstiprina lēmuma par Outokumpu apvienošanos konstatējumus.
(203)
Tomēr, kā aprakstīts 138. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas ir tieši saistītas ar tērauda marku un atbilstošajām izejvielu izmaksām. Tādējādi pārorientācijai no vienas tērauda markas uz citu ir neitrāla ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem.
(204)
Tāpēc šajā posmā tiek secināts, ka patēriņa modeļa izmaiņām nebija negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem.
5.6. Secinājums par cēloņsakarību
(205)
Imports par zemajām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret patēriņu Savienībā, laikā, kad lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma faktoru (ražošana, jaudas izmantojums, tirgus daļa, nodarbinātība, pārdošanas cenas, darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem) pasliktinājās. Attiecīgo valstu importa dempinga cenas izmeklēšanas periodā bija par 9,6-11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas cenas.
(206)
Citi faktori, tādi kā enerģijas izmaksas, jauda un konkurences apstākļi Savienības tirgū, neveicināja kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei. Tādi faktori kā imports no citām trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares eksports, iespējams, ir veicinājuši kaitējumu, bet ļoti ierobežotā apjomā.
(207)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka pārējie faktori, kas izvērtēti individuāli, nav pārtraukuši cēloņsakarību. Kaitējums izpaužas galvenokārt kā Savienības ražošanas nozares nestabilais finanšu stāvoklis un ražošanas, jaudas izmantojuma, nodarbinātības un tirgus daļas samazinājums.
(208)
Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ietekme, ko radīja cits imports, eksports no Savienības ražošanas nozares, enerģijas izmaksas, jauda un konkurences apstākļi, uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību no finanšu stāvokļa, ražošanas un tirgus daļas viedokļa vai nu bija ļoti ierobežota, vai tādas nebija vispār.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(209)
Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Savienības intereses noteica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
6.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(210)
Lielākā daļa Savienības ražošanas nozares atbalsta pasākumu noteikšanu. Lielākais Savienības ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā, bet neiebilda pret sūdzību. Izmeklēšanā sadarbojās un sūdzību atbalstīja seši Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 55 % no pārdošanas apjoma un produkcijas Savienībā.
(211)
Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums. Visi finanšu rādītāji (rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem) attiecīgajā periodā bija pārsvarā negatīvi. Citi rādītāji, piemēram, ražošana, jaudas izmantojums, nodarbinātība un tirgus daļa, attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Savienības ražošanas nozarei izdevās tikai saglabāt zemo pēckrīzes pārdošanas apjomu, un tā nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.
(212)
Ja nebūs pasākumu, importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm dēļ Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk ražojums būs jāpārdod par cenām, kas rada zaudējumus. Šāda papildu zaudējumu uzkrāšanās vēl vairāk pasliktinās Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tādēļ pasākumu noteikšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.
6.2. Nesaistīto importētāju un izplatītāju intereses
(213)
Importētāji un izplatītāji (tostarp tērauda pakalpojumu centri) ļoti aktīvi sadarbojās šajā izmeklēšanā. Trīsdesmit viens importētājs un izplatītājs pieteicās un izteica iebildumus pret pasākumu noteikšanu.
(214)
Importētāji un izplatītāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana ierobežos to iespējamos piegādes avotus. Tie arī apgalvoja, ka pasākumu noteikšanas gadījumā tie vairs nevarēs izmantot ĶTR un Taivānu kā SSCR avotus.
(215)
Tomēr izmeklēšanā ir konstatēts, ka visi importētāji un izplatītāji pērk ražojumu no vairākiem avotiem, tostarp no Savienības ražošanas nozares, attiecīgajām valstīm un citām trešām valstīm. Tāpēc tie tikai līdz ierobežotam apjomam ir atkarīgi no attiecīgo valstu piegādēm.
(216)
Minētās personas arī turpmāk var pirkt SSCR no Savienības ražošanas nozares un no citām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana (piemēram, no Indijas, Dienvidāfrikas, Dienvidkorejas vai ASV) un kuru kopējā tirgus daļa ir 11 %. Tāpēc gan Savienības ražošanas nozare, gan imports no citām trešām valstīm ir ticamas Ķīnas un Taivānas importa alternatīvas.
(217)
Tādējādi šajā procesa posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai var būt tikai neliela negatīva ietekme uz nesaistīto importētāju un izplatītāju stāvokli.
6.3. Lietotāju intereses
(218)
Vairākas ieinteresētās personas, tostarp ražotāji eksportētāji un izplatītāji, pauda bažas par pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz lietotājiem. Paši lietotāji šādas bažas neizteica. Lietotāju iesaistīšanās līmenis šajā konkrētajā gadījumā patiešām bija ļoti zems. Viedokli izteica seši lietotāji (tostarp viena četru uzņēmumu grupa), no kuriem tikai viens iebilda pret pasākumu noteikšanu. Citi lietotāji un to apvienības nedz iesaistījās, nedz skaidri atturējās no nostājas paušanas.
(219)
Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā lietotāju interesēm.
6.4. Bažas attiecībā uz konkurenci
(220)
Lēmumā par Outokumpu apvienošanos Komisija konstatēja, ka ierosinātās Outokumpu un Inoxum apvienošanās gadījumā nekoordinētas ietekmes dēļ varētu tikt būtiski traucēta efektīva konkurence, radot SSCR dominējošu stāvokli Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) tirgū (19). Lai novērstu šādu šķērsli, Komisija atzina, ka ar atsavināšanas paketi, kurā iekļauts AST, pietiek, lai novērstu bažas par konkurenci (20). Tik tiešām ar Komisijas pieņemto novēršanas pasākumu tika saglabāts Savienības ražotāju, vidējo uzņēmumu, skaits, proti, četri.
(221)
Šis novēršanas pasākums jau ir īstenots un tagad pilnībā darbojas. Turklāt antidempinga pasākumu noteikšana nemazina Savienības ražotāju, vidējo uzņēmumu, skaitu. Tāpēc šajā posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšana nemazina un nenovērš to saistību ietekmi, kuras Komisija atzinusi lēmumā par Outokumpu apvienošanos.
6.5. Secinājums par Savienības interesēm
(222)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgā ĶTR un Taivānas izcelsmes ražojuma importam nav Savienības interesēs.
7. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(223)
Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)
(224)
Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(225)
Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.
(226)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā, proti, no 2010. gada līdz 2013. gadam. Iepriekšējos gados, proti, 2008. un 2009., pasaules ekonomikas krīzes laikā bija jūtamā dramatiskā pieprasījuma samazinājuma ietekme, un šajā laikā gūto peļņu tāpēc nevar uzskatīt par gūtu parastos konkurences apstākļos. Kaut arī iepriekšējā izmeklēšanā, kā jau aprakstīts 134. apsvērumā, 2007. gadā ir provizoriski konstatēts dempings, nav iespējams konstatēt reālu saikni starp šo importu un Savienības ražošanas nozares situāciju. Tādēļ tika noteikta mērķa peļņa 8,1 % apmērā, kas bija peļņa, kuru Savienības ražošanas nozare guva 2007. gadā. Tas bija pēdējais reprezentatīvais gads, kam bija raksturīgi parasti konkurences apstākļi, pirms 2008. un 2009. gada dramatiski samazinājās pieprasījums. 2013. gadā tirgus tiešām saruka gandrīz līdz 2007. gada patēriņa līmenim.
(227)
Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu, no Savienības pārdošanas cenām atskaitot faktiskos zaudējumus, kas radušies izmeklēšanas periodā, un pieskaitot minēto 8,1 % peļņas normu.
(228)
Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.
(229)
Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 57., 60., 85. un 88. apsvērumu).
7.2. Pagaidu pasākumi
(230)
Attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas izklāstīts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma likmju summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.
(231)
Kā minēts 4. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1331/2014 attiecīgā ĶTR un Taivānas izcelsmes ražojuma importam piemēroja reģistrāciju, ņemot vērā antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstoši pamatregulas 10. panta 4. punktam un 16. panta 4. punktam Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (21) (“antisubsidēšanas pamatregula”).
(232)
Attiecībā uz pašreizējo antidempinga izmeklēšanu un ņemot vērā izklāstītos konstatējumus, importa reģistrācija antidempinga izmeklēšanas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu būtu jāpārtrauc.
(233)
Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu (sk. 3. apsvērumu) ĶTR importa reģistrācija atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jāturpina.
(234)
Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.
(235)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.
Valsts
Uzņēmums
Dempinga starpība
(%)
Kaitējuma starpība
(%)
Pagaidu antidempinga maksājums
(%)
ĶTR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
30,0
24,5
24,5
Visi pārējie uzņēmumi
34,9
25,2
25,2
Taivāna
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
10,9
22,9
10,9
Visi pārējie uzņēmumi
12,0
23,9
12,0
(236)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūrām, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.
(237)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot, lai tiek piemērotas minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas vēlāk maina nosaukumu. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (22). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(238)
Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājuma likme, kas noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.
(239)
No 2015. gada 26. marta aizsardzību pret importu par dempinga cenām nodrošina pagaidu antidempinga maksājums. Tāpēc vairs nav jāreģistrē imports, lai nodrošinātu aizsardzību pret importu par dempinga cenām. Tāpēc attiecīgi nepieciešams grozīt Regulas (ES) Nr. 1331/2014 1. panta 1. punktu.
8. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(240)
Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.
(241)
Secinājumi par pagaidu maksājuma noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda velmējumu, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādātu, patlaban klasificētu ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89, importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums
(%)
Taric papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
I pielikuma uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās
24,5
Visi pārējie uzņēmumi
25,2
C999
Taivāna
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
II pielikuma uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās
10,9
Visi pārējie uzņēmumi
12,0
C999
3. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tiek iemaksāta drošības nauda pagaidu maksājuma apmērā.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:
a)
pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;
b)
iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un
c)
lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.
2. Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā minētās ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.
3. pants
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1331/2014 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Ar šo muitas dienestiem tiek uzdots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 24. panta 5. punktu attiecīgi rīkoties, lai reģistrētu Savienībā importētos Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plakanus nerūsējošā tērauda velmējumus, pēc aukstās velmēšanas (aukstās presēšanas) tālāk neapstrādātus, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89.”
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 24. martā