РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 596/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Един истински вътрешен пазар за финансови услуги е от основно значение за икономическия растеж и за създаването на работни места в Съюза.
(2)
Един интегриран, ефикасен и прозрачен финансов пазар изисква лоялни пазарни отношения. Безпроблемното функциониране на пазарите на ценни книжа и доверието на обществеността в тези пазари са необходими предпоставки за икономически растеж и благоденствие. Пазарната злоупотреба вреди на целостта на финансовите пазари и разколебава доверието на обществеността в ценните книжа и в дериватите.
(3)
Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) завърши и актуализира правната рамка на Съюза за защита на целостта на пазара. С оглед на законодателното, пазарното и техническото развитие от влизането в сила на посочената директива, което доведе до значителни промени във финансовата сфера, същата директива следва да бъде заменена понастоящем. Освен това е необходим нов законодателен инструмент, за да се осигурят еднообразни правила и яснота по отношение на основните понятия, както и единен правилник в съответствие със заключенията в доклада от 25 февруари 2009 г. на Групата на високо равнище по въпросите на финансовия надзор в ЕС, ръководена от Жак Ларозиер (групата „дьо Ларозиер“).
(4)
Съществува нужда от създаване на по-единна и по-стабилна рамка, за да се запази целостта на пазара, да се избегне потенциален регулаторен арбитраж, да се гарантира отчетност в случай на опити за манипулация и да се предостави по-голяма правна сигурност и да се намали сложността на регулаторната уредба за участниците на пазара. Настоящият регламент цели да допринесе осезаемо за правилното функциониране на вътрешния пазар и следователно трябва да се основава на член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), както се тълкуват последователно в съдебната практика на Съда на Европейския съюз.
(5)
За да се премахнат оставащите пречки пред търговията и значителните нарушения на конкуренцията, произтичащи от различията между националните законодателства, както и да се попречи на възникването на последващи пречки в бъдеще, е необходимо да се приеме регламент за установяване на по-единно тълкуване на рамката на Съюза относно пазарната злоупотреба, в който да се определят по-ясно правилата, приложими във всички държави членки. Оформянето на изискванията в областта на пазарната злоупотреба под формата на регламент ще осигури пряката им приложимост. Това следва да осигури еднакви условия чрез предотвратяването на различаващи се национални изисквания в резултат на транспонирането на директива. Този регламент ще изисква всички лица да следват едни и същи правила в целия Съюз. Той също ще намали регулаторната сложност и разходите на дружествата за спазване на нормативната уредба, особено за тези с трансгранична дейност, и ще допринесе за премахване на нарушенията на конкуренцията.
(6)
В съобщението на Комисията от 25 юни 2008 г. относно „Законодателен акт за малкия бизнес в Европа“ Съюзът и държавите членки се призовават да създадат правила с цел намаляване на административните пречки, адаптиране на законодателството към нуждите на емитентите на пазарите за малки и средни предприятия (МСП) и улесняване на достъпа до финансиране за тези емитенти. Редица разпоредби на Директива 2003/6/ЕО налагат административни пречки на емитентите, по-специално на тези, чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазари за растеж на МСП, които пречки следва да бъдат намалени.
(7)
Пазарната злоупотреба е понятие, което обхваща неправомерно поведение на финансовите пазари и за целите на настоящия регламент, следва да се приема като състоящо се от злоупотреба с вътрешна информация, незаконно разкриване на вътрешна информация и манипулиране на пазара. Подобно поведение възпрепятства пълната и подходяща прозрачност на пазара, което е необходима предпоставка за търговия при всички стопански субекти на интегрираните финансови пазари.
(8)
Обхватът на Директива 2003/6/ЕО е съсредоточен върху финансовите инструменти, допуснати до търговия на регулиран пазар или за които е било подадено заявление за допускане до търговия на регулиран пазар. В последните години обаче финансовите инструменти все повече се търгуват на многостранни системи за търговия (МСТ). Има и финансови инструменти, които се търгуват само на други видове организирани системи за търговия (ОСТ), или само на извънборсовия пазар. Поради това обхватът на настоящия регламент следва да включва всички финансови инструменти, търгувани на регулиран пазар, МСТ или ОСТ, и също така всяко друго поведение или действие, което може да има въздействие върху такъв финансов инструмент, независимо дали се извършва на място на търговия. В случай на определени видове МСТ, които, подобно на регулираните пазари, помагат на дружествата да повишат капиталовото си финансиране, забраната на пазарната злоупотреба се отнася и когато е подадено заявление за допускане до търговия на такъв пазар. Поради това обхватът на настоящия регламент следва да включва финансовите инструменти, за които е подадено заявление за допускане до търговия на МСТ. Това следва да подобри защитата на инвеститорите, да съхрани целостта на пазара и да забрани изрично пазарната злоупотреба с такива инструменти.
(9)
За целите на прозрачността операторите на регулиран пазар, МСТ или ОСТ трябва да предоставят незабавно на компетентните органи подробна информация за своите финансови инструменти, които са допуснати до търговия, за които е подадено заявление за допускане до търговия или които са били търгувани на тяхното място на търговия. Следващо уведомление следва да бъде направено, когато изтече срокът, за който инструментът е допуснат до търговия. Тези задължения следва да се прилагат и за финансовите инструменти, за които е подадено заявление за допускане до търговия на тяхното място на търговия, и за финансови инструменти, които са допуснати до търговия преди влизането в сила на настоящия регламент. Уведомленията следва да бъдат подадени до Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) от компетентните органи, и ЕОЦКП следва да публикува списък на всички нотифицирани финансови инструменти. Настоящият регламент се прилага за финансови инструменти, независимо дали са включени или не са включени в списъка, публикуван от ЕОЦКП.
(10)
Възможно е някои финансови инструменти, които не се търгуват на място на търговия, да бъдат използвани за пазарна злоупотреба. Към тях принадлежат финансови инструменти, цената или стойността на които зависи от финансови инструменти, търгувани на място на търговия, или оказва въздействие върху тях, или търговията с които се отразява на цената или стойността на други финансови инструменти, търгувани на място на търговия. Примери за използване на такива инструменти за пазарна злоупотреба включват информация, свързана с дадена акция или облигация, която може да бъде използвана за закупуването на дериват на тази акция или облигация, или индекс, чиято стойност зависи от тази акция или облигация. Когато даден финансов инструмент се използва като референтна цена, извънборсово търгуван дериват може да се използва с цел извличане на полза от манипулирането на цените или с цел манипулиране на цената на даден финансов инструмент, който се търгува на място на търговия. Друг пример е планираното издаване на нов пакет ценни книжа, които не попадат в обхвата на настоящия регламент, но когато търговията на тези ценни книжа би могла да окаже влияние върху цената или стойността на съществуващи търгувани на борсата ценни книжа, които попадат в обхвата на настоящия регламент. Настоящият регламент също така обхваща ситуации, при които цената или стойността на даден инструмент, който се търгува на място на търговия, зависи от извънборсово търгуван инструмент. Същият принцип следва да се прилага за спот договори за стоки, чиито цени се основават на тази на дериват, и за купуването на спот договори за стоки, които са свързани с финансови инструменти.
(11)
Търговията с ценни книжа или със свързани инструменти за стабилизиране на ценни книжа или търговията със собствени акции в рамките на програми за обратно изкупуване могат да бъдат законосъобразни по икономически съображения, поради което, при определени обстоятелства, следва да бъдат изключени от забраните за пазарна злоупотреба, при условие че действията се извършват при наличие на необходимата прозрачност, като се разкрива съответната информация относно мерките за стабилизиране или програмата за обратно изкупуване.
(12)
Търговията със собствени акции в рамките на програми за обратно изкупуване и стабилизирането на даден финансов инструмент, който не подлежи на освобождавания от забраните съгласно настоящия регламент, не следва да бъдат приемани сами по себе си за пазарна злоупотреба.
(13)
Държавите членки, членовете на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), министерствата и други агенции или дружества със специална цел на една или няколко държави членки, и Съюзът и някои други публични органи или лица, действащи от тяхно име, не би следвало да бъдат възпрепятствани при осъществяването на паричната политика, управлението на валутните резерви и публичния дълг, ако те се извършват в обществен интерес и единствено с цел осъществяване на тези политики. Също така не следва да се налагат ограничения върху извършването на сделкиили нареждания или върху поведение на Съюза, на дружество със специално предназначение на една или няколко държави членки, на Европейската инвестиционна банка, на Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност или международна финансова институция, създадена от две или повече държави членки, които сделки, нареждания или поведение служат за мобилизиране на средства и за предоставяне на финансова помощ в полза на техните членове. Такова освобождаване от обхвата на настоящия регламент може - в съответствие с настоящия регламент - да се разшири и да обхване някои публични органи, на които е възложено управлението на публичния дълг или които участват в него, както и централните банки на трети държави. В същото време освобождавания по отношение на паричната политика, политиката на управление на обменния валутен курс или публичния дълг следва да не се прилагат за случаите, когато тези органи участват в сделки, нареждания или поведение, различни от провеждането на тези политики, или когато лица, които работят за тези органи, участват в сделки, нареждания или поведение за своя сметка.
(14)
Разумните инвеститори основават инвестиционните си решения върху информацията, с която вече разполагат, т.е. върху предварително налична информация. Следователно въпросът дали би било вероятно при вземането на инвестиционно решение разумният инвеститор да вземе под внимание определена информация, трябва да бъде оценяван въз основа на предварително наличната информация. Подобна оценка трябва да отчете очакваното въздействие на информацията в светлината на цялостната дейност на съответния емитент, на достоверността на източника на информация и на всякакви други пазарни променливи, които при дадените обстоятелства могат да засегнат финансовите инструменти, свързаните спот договори за стоки или продаваните на търг продукти, основани на квоти за емисии.
(15)
Последващата информация може да бъде използвана, за да се провери презумпцията, че предварителната информация е била чувствителна по отношение на цените, но не следва да се използва, за да се предприемат действия срещу лица, които са извлекли разумни изводи от предварително наличната им информация.
(16)
Ако вътрешната информация се отнася до процес, който протича на няколко етапа, всеки етап от процеса, както и целият процес, може да представлява вътрешна информация. Междинният етап в продължителен процес може сам по себе си да представлява поредица от обстоятелства или събитие, което/които съществува(т) или по отношение на което/които въз основа на цялостна оценка на наличните в съответния момент фактори, е налице реалистична перспектива, че ще възникне(ат). Това понятие обаче не следва да се тълкува в смисъл, че трябва да бъде взета предвид степента на въздействие на тази поредица от обстоятелства или на това събитие върху цените на съответните финансови инструменти. Междинен етап следва да бъде приеман за вътрешна информация, ако сам по себе си отговаря на критериите за вътрешна информация, предвидени в настоящия регламент.
(17)
Информация, свързана със събитие или поредица от обстоятелства, представляващо/представляващи междинна стъпка в продължителен процес, може да се отнася например до състоянието на преговорите за сключване на договор, предварително договорените условия при преговори за сключване на договор, възможността за пласиране на финансови инструменти, условията, при които финансовите инструменти ще бъдат пуснати на пазара, предварителните условия за пласирането на финансови инструменти, или обмислянето на включването на финансов инструмент във важен индекс или заличаването на финансов инструмент от такъв индекс.
(18)
Следва да се увеличи правната сигурност за участниците на пазара посредством по-тясно определение на два от елементите, които са същностни за определянето на понятието „вътрешна информация“, а именно точното естество на тази информация и значението на потенциалния ѝ ефект върху цените на финансовите инструменти, свързаните спот договори за стоки или продаваните на търг продукти, основани на квоти за емисии. За дериватите, които са енергийни продукти на едро, за вътрешна информация следва да се смята по-специално информацията, която подлежи на разкриване в съответствие с Регламент (ЕС) № 1227/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5).
(19)
Настоящият регламент не цели забраната на разисквания от общо естество между акционери и управители, отнасящи се до развитието на стопанската дейност и на пазара във връзка с даден емитент. Тези отношения са от основно значение за ефикасното функциониране на пазарите и не следва да бъдат забранени с настоящия регламент.
(20)
Спот пазарите и сродните пазари на деривати са тясно взаимосвързани и глобални, поради което пазарна злоупотреба може да възникне както между пазарите, така и на трансгранично равнище, което може да доведе до значителни системни рискове. Това важи както за злоупотребата с вътрешна информация, така и за манипулирането на пазара. По-специално вътрешната информация от спот пазар може да облагодетелства лице, търгуващо на финансов пазар. Вътрешната информация по отношение на стоков дериват следва да бъде определена като информация, която отговаря на общото определение за вътрешна информация по отношение на финансовите пазари и която трябва да бъде разкрита по силата на законовите или подзаконовите разпоредби на равнището на Съюза или на национално равнище, пазарните правила, договорите или обичайните практики при съответните стокови деривати или спот пазари. Важни примери за такива правила са Регламент (ЕС) № 1227/2011 за енергийния пазар и съвместната инициатива за данните на организациите (JODI) в областта на нефта и нефтените продукти. Такава информация може да служи като основа за решенията на участниците на пазара относно сключването на договори за стокови деривати или свързаните спот договори за стоки и по тази причина следва да представлява вътрешна информация, която трябва да бъде разкрита, ако се очаква тя да се отрази значително на цените на такива деривати или на свързаните спот договори за стоки.
Освен това стратегиите за манипулиране могат да разширят действието си върху спот пазарите и пазарите на деривати. Търговията с финансови инструменти, включително стокови деривати, може да се използва за манипулиране на свързани спот договори за стоки, а спот договорите за стоки могат да се използват за манипулиране на свързани финансови инструменти. Забраната за манипулиране на пазара трябва да обхваща тези взаимовръзки. Не е подходящо или практично обаче да се разширява обхватът на настоящия регламент до поведение, което не включва финансови инструменти, например търговия със спот договори за стоки, което оказва влияние само върху спот пазара. В конкретния случай на продажба на енергийни продукти на едро компетентните органи следва да вземат предвид конкретните характеристики на определенията в Регламент (ЕС) № 1227/2011, когато прилагат определенията за вътрешна информация, злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара по настоящия регламент към финансовите инструменти, свързани с енергийните продукти на едро.
(21)
Съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) Комисията, държавите членки и други официално определени органи носят, наред с другото, отговорност за техническото издаване на квоти за емисии, за тяхното безплатно разпределяне сред промишлените сектори и новите участници на пазара, които отговарят на изискванията за допустимост, и по-общо - за развитието и прилагането на рамката на политиката на Съюза в областта на изменението на климата, която обуславя предлагането на квоти за емисии на купувачите „по задължение“ в рамките на схемата на Съюза за търговия с емисии (СТЕ на ЕС). При изпълнението на тези задължения съответните публични органи може, наред с другото, да имат достъп до непублична информация, която може да окаже въздействие върху цените, и съгласно Директива 2003/87/ЕО може да се наложи те да осъществят някои пазарни операции във връзка с квотите за емисии. В следствие на класифицирането на квотите за емисии като финансови инструменти в рамките на преразглеждането на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), те също ще бъдат включени в обхвата на настоящия регламент.
За да се запази способността на Комисията, държавите членки и други официално определени органи да разработват и изпълняват политиката на Съюза в областта на изменението на климата, дейността на тези публични органи, доколкото тя е в обществен интерес и е насочена изрично към осъществяването на тази политика и се отнася до квоти за емисии, следва да бъде освободена от прилагането на настоящия регламент. Това освобождаване не следва да оказва неблагоприятно въздействие върху прозрачността на пазара като цяло, тъй като тези публични органи имат законово установени задължения да работят по начин, който гарантира надлежно, справедливо и недискриминационно разкриване на всякакви нови решения, разработки и данни, които могат да окажат въздействие върху цените, и осигурява достъп до тях. Освен това в Директива 2003/87/ЕО и в мерките за изпълнение, приети съгласно нея, съществуват гаранции за справедливо и недискриминационно разкриване на специфична информация, съхранявана от публичните органи, която може да окаже въздействие върху цените. Същевременно освобождаването за публични органи, които участват в изпълнението на целите на политиката на Съюза в областта на изменението на климата, следва да не се прилага в случаите, в които тези публични органи предприемат действия или извършват сделки, които не са свързани с целите на политиката на Съюза в областта на изменението на климата, или когато лица, работещи за тези органи, предприемат действия или извършват сделки за собствена сметка.
(22)
Съгласно член 43 от ДФЕС и за изпълнението на международни споразумения, сключени по силата на ДФЕС, Комисията, държавите членки и други официално определени органи, са отговорни, наред с другото, за преследването на целите на Съюза в областта на общата селскостопанска политика (ОСП) и на общата политика в областта на рибарството (ОПР). При упражняването на тези функции тези публични органи предприемат дейности и вземат мерки, насочени към управлението на селскостопанските пазари и рибарството, включително дейностите за публичната интервенция, като налагат допълнителни мита или спират вносните мита. Предвид обхвата на настоящия регламент, някои негови разпоредби, които се прилагат за спот договори за стоки, които оказват или може да окажат въздействие върху финансови инструменти, както и до финансови инструменти, чиято стойност зависи от стойността на спот договорите за стоки и които оказват или може да окажат въздействие върху спот договори за стоки, е необходимо да се гарантира, че дейността на Комисията, държавите членки и други официално определени органи, свързана с преследването на целите на ОСП и ОПР, не се ограничава.За да се запази способността на Комисията, на държавите членки и други официално определени органи да разработват и преследват целите на Съюза в областта на ОСП и ОПР, техните дейности, доколкото те се предприемат в обществен интерес и единствено с цел осъществяване на тези политики, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Това освобождаване не следва да оказва неблагоприятно въздействие върху прозрачността на пазара като цяло, тъй като тези публични органи имат законово установени задължения да работят по начин, който гарантира надлежно, справедливо и недискриминационно разкриване на всякакви нови решения, разработки и данни, които могат да окажат въздействие върху цените, и осигурява достъп до тях. Същевременно освобождаването следва да не се прилага за публични органи, които преследват целите на Съюза в областта на ОСП и ОПР, в случаите, в които тези публични органи предприемат действия или извършват сделки, които не са свързани с преследване на целите на ОСП и ОПР, или когато лица, които работят за тези органи, предприемат действия или извършват сделки за собствена сметка.
(23)
Основните характеристики на злоупотребата с вътрешна информация се състоят в получаването чрез вътрешна информация по несправедлив начин на предимство, което е в ущърб на трети страни, които не разполагат с тази информация, и следователно в подкопаването на целостта на финансовите пазари и разколебаването на доверието на инвеститорите. Следователно забраната за злоупотреба с вътрешна информация следва да се прилага, когато лице, което е в притежание на вътрешна информация, получава по нелоялен начин предимство от извлечената благодарение на тази информация полза, чрез сключване на сделки въз основа на тази информация, като придобива или се разпорежда с финансови инструменти, до които се отнася тази информация, като се опитва да ги придобие или да се разпореди с тях, като отменя или изменя или се опитва да отмени или измени нареждане за придобиване или разпореждане с такива финансови инструменти, за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено. Използването на вътрешна информация може също така да се състои в търговия с квоти за емисии и техни деривати и в предлагане на търг на квоти за емисии или на други основани на тях и продавани на търг продукти в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010 на Комисията (8).
(24)
Когато физическо или юридическо лице, което притежава вътрешна информация, придобие или се разпореди, или се опита да придобие или да се разпореди за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено, с финансови инструменти, до които се отнася тази информация, следва да се приеме, че лицето е използвало тази информация. Тази презумпция не засяга правата на защита. Въпросът дали дадено лице е нарушило забраната за злоупотреба с вътрешна информация или извършва опит за злоупотреба с вътрешна информация следва да се анализира в контекста на целта на настоящия регламент, а именно защитата на целостта на финансовия пазар и укрепването на доверието на инвеститорите, което от своя страна се основава върху уверението, че инвеститорите са поставени на равна основа и са защитени срещу злоупотреба с вътрешна информация.
(25)
Нареждания, издадени преди дадено лице да разполага с вътрешна информация, не следва да се считат за злоупотреба с вътрешна информация. Обаче в случаите, когато дадено лице придобива вътрешна информация, следва да съществува презумпция, че всички последващи промени, свързващи тази информация с нареждания, издадени преди придобиването на такава информация, включително отмяната или изменението на нареждане, или опитът за отмяна или изменение на нареждане, представляват злоупотреба с вътрешна информация. Тази презумпция обаче може да бъде оборена, ако лицето докаже, че не се е ползвало от вътрешна информация при извършване на сделката.
(26)
Използването на вътрешната информация може да се изразява в придобиването или в разпореждането с финансов инструмент или на продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, или в отмяна или изменение на нареждане, или в опит за придобиване или разпореждане с даден финансов инструмент или за отмяна или изменение на нареждане от страна на лице, което знае или е следвало да знае, че информацията представлява вътрешна информация. Във връзка с това компетентните органи би следвало да определят какво един нормален и разумен човек знае или би следвало да знае при дадените обстоятелства.
(27)
Настоящият регламент би следвало да се тълкува в съответствие с мерките, предприемани от държавите членки в защита на интересите на притежателите на прехвърлими ценни книжа с право на глас в едно дружество (или които могат да предоставят такива права вследствие на упражняване на права или на конверсия), когато дружеството е предмет на публично търгово предложение или на каквото и да е друго предложение за смяна на контрола. По-специално настоящият регламент следва да се тълкува по начин, който е в съответствие със законовите, подзаконовите и административни разпоредби, приети във връзка с търгови предложения, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола над дружествата, регулирани от надзорните органи, определени от държавите членки съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9).
(28)
Проучванията и изготвените оценки, основани на публично достъпни данни, не следва да се разглеждат сами по себе си като вътрешна информация и поради това самият факт, че дадена сделка е извършена въз основа на проучвания или оценки, не следва да се счита за използване на вътрешна информация. Обаче, например, информацията може да представлява вътрешна информация, когато публикуването или разпространението на информацията обичайно се очаква от пазара и когато такова публикуване или разпространение допринася за процеса на ценообразуване на финансови инструменти, или когато информацията предоставя мнението на признат пазарен коментатор или институция с възможност за упражняване на влияние върху цените на свързани финансови инструменти. Участниците на пазара трябва да разгледат степента, до която информацията е непублична, както и възможното въздействие върху финансовите инструменти, търгувани преди нейното публикуване или разпространение, за да установят дали биха търгували въз основа на вътрешна информация.
(29)
С цел да се избегне непреднамерената забрана на форми на финансова дейност, които са законни, по-специално такива, които не водят до пазарна злоупотреба, е необходимо да се признаят някои законосъобразни начини на поведение. Това може да включва например признаването на ролята на маркет-мейкърите, когато те действат в законното си качество на осигуряващи ликвидност на пазара.
(30)
Сам по себе си фактът, че маркет-мейкърите или лицата, упълномощени да действат като контрагенти, се ограничават до осъществяването на тяхната законна стопанска дейност за купуване или продаване на финансови инструменти или че лицата, упълномощени да изпълняват нареждания от името на трети страни, разполагащи с вътрешна информация, се ограничават до добросъвестното изпълнение, отмяна или изменение на дадено нареждане, не следва да се счита за използване на вътрешна информация. Въпреки това предвидената в настоящия регламент защита на маркет-мейкърите, на органите, упълномощени да действат като контрагенти, или лицата, упълномощени да изпълняват нареждания от името на трети страни, разполагащи с вътрешна информация, не обхваща дейностите, изрично забранени съгласно настоящия регламент, като например практиката, известна като „изпреварващи действия“ (front-running). Когато юридическите лица са положили всички необходими мерки за предотвратяване на пазарна злоупотреба, но въпреки това наети от тях физически лица извършват пазарна злоупотреба от името на юридическото лице, това не следва да се разглежда като пазарна злоупотреба от юридическо лице. Друг пример, който не следва да се разглежда като използване на вътрешна информация, са сделки, сключени в изпълнение на предходно задължение, което е станало изискуемо. Самият факт на наличие на достъп до вътрешна информация относно друго дружество и използването на тази информация в рамките на публично търгово предложение, целящо придобиване на контрол над това дружество или предлагане на сливане с това дружество, не следва да се считат за злоупотреба с вътрешна информация.
(31)
Като се има предвид, че придобиването или разпореждането с финансови инструменти предполага задължително предварително решение за придобиване или за разпореждане от страна на лицето, което пристъпва към едната или другата операция, самият факт на осъществяването на такова придобиване или разпореждане не би следвало да се разглежда като използване на вътрешна информация. Предприемането на действия въз основа на собствени планове и стратегии за търговия не следва да се счита за използване на вътрешна информация. Въпреки това нито едно от тези физически или юридически лица не следва да бъде защитено по силата на професионалната си дейност; те следва да бъдат защитени само ако действат подходящо и правомерно, като отговарят както на стандартите, които се очакват от тяхната професия, така и на изискванията на настоящия регламент, а именно целостта на пазара и защита на инвеститорите. Може да се счита, че нарушение е налице, ако компетентният орган установи, че зад съответните сделки, нареждания за търговия или поведение се крие незаконна причина, или че лицето използва вътрешна информация.
(32)
Пазарни проучвания са взаимодействията между продавача на финансови инструменти и един или повече потенциални инвеститори, предхождащи обявяването на сделка, с цел да се прецени интересът на потенциалните инвеститори за сключване на евентуална сделка и нейните цена, размер и структура. Пазарните проучвания може да включват първоначално или вторично предлагане на съответни ценни книжа и се различават от обикновената търговия. Те се явяват изключително ценен инструмент за преценка на становището на потенциалните инвеститори, за усъвършенстване на диалога между акционерите, за осигуряване на гладкото протичане на сделките и за привеждане в съответствие на възгледите на емитентите, вече наличните акционери и потенциалните нови инвеститори. Те могат да бъдат от особена полза, когато липсва доверие в пазарите, когато липсват бенчмаркове или пазарите са неустойчиви. Следователно способността за извършване на пазарни проучвания е от значение за правилното функциониране на финансовите пазари и пазарните проучвания не би следвало сами по себе си да бъдат считани за пазарна злоупотреба.
(33)
Примери за пазарни проучвания включват случаи, в които дружество от страна на продавача води преговори с емитент относно потенциална сделка и реши да оцени потенциалния инвеститорски интерес, за да определи условията, при които ще се осъществи сделката; когато емитент възнамерява да обяви емитиране на дългови инструменти или допълнително увеличаване на капитала и дружество от страна на продавача се обърне към ключови инвеститори и им съобщи пълните условия на сделката, за да постигне финансово съгласие за участие в сделката; или когато продавачът се стреми да продаде голямо количество ценни книжа от името на инвеститор и желае да прецени потенциалния интерес към тези ценни книжа от страна на други потенциални инвеститори.
(34)
Провеждането на пазарни проучвания може да изисква разкриване на вътрешна информация пред потенциалните инвеститори. По принцип възможността за финансово облагодетелстване от търговията въз основа на вътрешна информация, получена в рамките на пазарни проучвания, съществува само при наличие на пазар за финансовия инструмент, който е предмет на пазарното проучване, или за свързан с него финансов инструмент. Предвид възможността за избор на момента за провеждане на подобни разговори е възможно тази вътрешна информация да бъде разкрита на потенциалния инвеститор в хода на пазарното проучване, след като даден финансов инструмент е бил допуснат до търговия на регулиран пазар или е търгуван на МСТ или ОСТ. Преди да се предприеме пазарно проучване, разкриващият участник на пазара следва да оцени дали това пазарно проучване ще включва разкриване на вътрешна информация.
(35)
Разкриването на вътрешна информация следва да се счита за законосъобразно, ако се извършва в хода на обичайното упражняване на дейността, професията или служебните задължения на лицето. Когато пазарното проучване включва разкриване на вътрешна информация, следва да се счита, че разкриващият участник на пазара действа в рамките на обичайното упражняване на своята дейност, професия или служебни задължения, ако в момента на разкриването той информира лицето и получи съгласието му за получаване на вътрешна информация; за това, че по силата на разпоредбите на настоящия регламент ще му бъдат наложени ограничения при търговията или дейността му въз основа на тази информация; за това, че трябва да бъдат предприети подходящи мерки за текуща защита на поверителността на получената информация; както и за това, че лицето трябва да информира разкриващия участник на пазара относно самоличността на всички физически и юридически лица, на които е разкрита информация в хода на разработването на отговор в резултат на пазарните проучвания. Разкриващият участник на пазара следва също така да спазва задълженията във връзка с поддържането на регистър на разкритата информация, които задължения следва да бъдат определени подробно в регулаторните технически стандарти. Не следва да има презумпция, че участниците на пазара, които при провеждането на пазарни проучвания не спазват настоящия регламент, са разкрили незаконно вътрешна информация, но те не следва да могат да се възползват от изключението, което се прилага по отношение на онези, които са спазили тези разпоредби. Въпросът дали те са нарушили забраната за незаконно разкриване на вътрешна информация следва да бъде анализиран съобразно приложимите разпоредби от настоящия регламент, като всички разкриващи участници на пазара следва да са задължени, преди да започнат пазарно проучване, да отразят писмено преценката си дали това пазарно проучване ще включва разкриване на вътрешна информация.
(36)
Потенциалните инвеститори, които са предмет на пазарни проучвания, следва от своя страна да преценят дали разкритата им информация представлява вътрешна информация, която би им попречила да извършват сделки въз основа на нея или да продължат да разкриват тази информация. Потенциалните инвеститори продължават да се подчиняват на правилата относно злоупотребата с вътрешна информация и незаконното разкриване на вътрешна информация, както са установени в настоящия регламент. ЕОЦКП следва да издаде насоки с цел оказване на подкрепа на потенциалните инвеститори за извършване на преценка, както и с оглед на мерките, които те следва да предприемат, за да не нарушават настоящия регламент.
(37)
Регламент (ЕС) № 1031/2010 предвижда два паралелни режима във връзка с пазарната злоупотреба, приложими към продажбата на търг на квотите за емисии. В резултат на класифицирането на квотите за емисии като финансови инструменти за целите на настоящия регламент обаче, той следва да представлява единен правилник за мерки против пазарната злоупотреба, приложими към всички дейности на основния и вторичния пазар на квоти за емисии. Настоящият регламент следва също да се прилага за поведение или сделки, включително оферти, свързани с продажбите на търг на тръжна платформа, която е лицензирана като регулиран пазар на квоти за емисии или други основани на тях продавани на търг продукти, включително, когато продаваните на търг продукти не са финансови инструменти, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010.
(38)
Настоящият регламент следва да включва мерки по отношение на манипулирането на пазара, които да могат да бъдат адаптирани към нови форми на търговия или нови стратегии, които могат да са неправомерни. За да отрази факта, че търговията с финансови инструменти е все по-автоматизирана, е желателно определението на понятието „манипулиране на пазара“ да предоставя примери за конкретни неправомерни стратегии, които могат да бъдат осъществявани чрез каквито и да било налични системи за търговия, включително алгоритмична търговия и високочестотна търговия. Предоставените примери не претендират за изчерпателност и целта им не е да внушат, че ако бъдат приложени по друг начин същите стратегии няма отново да бъдат неправомерни.
(39)
Забраните за пазарна злоупотреба следва да се отнасят и до тези лица, които действат организирано за извършване на пазарна злоупотреба. Примерите могат да включват, наред с другото, брокери, които изготвят и препоръчват търговски стратегии, предназначени да доведат до пазарни злоупотреби, лица, които насърчават друго лице, разполагащо с вътрешна информация, да разкрие тази информация незаконно или лица, които разработват софтуер в сътрудничество с търговец с цел улесняване на извършването на пазарна злоупотреба.
(40)
За да се гарантира, че отговорността се носи както от юридическото лице, така и от всяко физическо лице, което участва в процеса на вземане на решения на юридическото лице, е необходимо да бъдат признати различните национални правни механизми в държавите членки. Такива механизми следва да са пряко свързани с методи на вменяване на отговорност в националното право.
(41)
За да се допълни забраната за манипулиране на пазара, в настоящия регламент следва да се включи забрана за опит за участие в манипулиране на пазара. Следва да се прави разграничение между опит за участие в манипулиране на пазара и поведение, което има вероятност да доведе до манипулиране на пазара, като и двете дейности са забранени по силата на настоящия регламент. Такъв опит може да включва случаи, при които дейността е започнала, но не е приключила, например вследствие на техническа неизправност или неизпълнено нареждане за търговия. Забраната на опити за участие в манипулиране на пазара е необходима, за да се позволи на компетентните органи да налагат санкции за подобни опити.
(42)
Без да се засягат целта на настоящия регламент и неговите пряко приложими разпоредби, лице, което сключва сделки или издава нареждания за търговия, които могат да се считат за съответстващи на манипулиране на пазара, може да докаже, че причините, които са го накарали да сключи тези сделки или да издаде нареждания за търговия, са били законосъбразни и че тези сделки и тези нареждания за търговия са били съобразени с общоприетата пазарна практика на съответния пазар. Наличие на общоприета пазарна практика може да бъде установено само от компетентния орган, отговорен за надзора над пазарната злоупотреба на съответния пазар. Практика, която е приета на даден пазар, не може да се счита за приложима за други пазари, освен ако компетентните органи на тези други пазари не са приели официално тази практика. Въпреки това може да се счита, че е налице нарушение, ако компетентният орган установи, че зад тези сделки и нареждания за търговия се крие незаконна причина.
(43)
Настоящият регламент следва също да изяснява, че участието в манипулиране на пазара или опитът за такова участие по отношение на финансов инструмент може да приеме формата на използване на свързани финансови инструменти, като например дериватни инструменти, които се търгуват на друго място на търговия или на извън борсовия пазар.
(44)
Много финансови инструменти се остойностяват въз основа на бенчмаркове. Манипулирането или опитът за манипулиране на бенчмаркове, включително на лихвените проценти по междубанкови заеми, може да окаже сериозно влияние върху доверието в пазара и може да доведе до значителни загуби за инвеститорите и до нарушаване на функционирането на реалната икономика. Поради това са необходими специфични разпоредби по отношение на бенчмарковете, за да се запази целостта на пазара и да се гарантира, че компетентните органи са в състояние да налагат спазването на недвусмислена забрана за манипулирането на бенчмарковете. Тези разпоредби следва да се отнасят до всички публикувани бенчмаркове, включително достъпните чрез интернет свободно или срещу заплащане, като например бенчмаркове за спредове по суапите за кредитно неизпълнение и индекси на индекси. Необходимо е общата забрана за манипулиране на пазара да бъде допълнена със забрана за манипулиране на самия бенчмарк и за предаването на невярна или подвеждаща информация, за предоставяне на неверни или подвеждащи входни данни, и всякакви други действия, водещи до манипулиране на изчисляването на бенчмарк, като това изчисляване е широко определено, така че да включва получаването и оценката на всички данни, свързани с изчислението на съответния бенчмарк и включващи преди всичко усреднени данни, включително свързаната с този бенчмарк методика, основаваща се изцяло или отчасти на алгоритъм или на преценка. Тези разпоредби са в допълнение към Регламент (ЕС) № 1227/2011, с който се забранява преднамерено предоставяне на невярна информация на предприятията, извършващи оценки на цените или изготвящи доклади за пазара за енергийни продукти на едро, което води до подвеждане на участниците на пазара, действащи въз основа на тези оценки на цените или доклади за пазара.
(45)
За да се гарантират еднакви пазарни условия сред местата за търговия и системите, попадащи в обхвата на настоящия регламент, от всяко лице, което организира регулирани пазари, МСТ и ОСТ, следва да се изисква да приеме и поддържа ефективни договорености, системи и процедури, насочени към предотвратяване или разкриване на практиките на манипулиране на пазара и на злоупотреби.
(46)
Манипулирането или опитът за манипулиране на финансови инструменти може да се състои и в извършването на нареждания, които могат да не бъдат изпълнени. Освен това даден финансов инструмент може да бъде манипулиран чрез поведение, което възниква извън мястото на търговия. Лицата, натоварени професионално с организирането или извършването на сделки, следва да са задължени да разполагат с ефективни договорености, системи и процедури за откриване и съобщаване за подозрителни сделки и да ги поддържат. Те следва също така да съобщават за подозрителни нареждания и сделки, които се осъществяват извън мястото на търговия.
(47)
Манипулирането или опитът за манипулиране на финансови инструменти може да се изразява също така в разпространяването на невярна или подвеждаща информация. Разпространяването на невярна или подвеждаща информация може да има съществено въздействие върху цените на финансовите инструменти в сравнително кратък период от време. То може да се състои във фабрикуването на очевидно невярна информация, както и в преднамереното пропускане на съществени факти и в умишлено неточното представяне на информация. Тази форма на манипулиране на пазара нанася особени вреди на инвеститорите, тъй като става причина те да вземат инвестиционни решения въз основа на невярна или изопачена информация. Тя вреди и на емитентите, тъй като води до намаляване на доверието в наличната информация за тях. Липсата на доверие от страна на пазара може на свой ред да застраши способността на емитента да издава нови финансови инструменти или да получи от други участници на пазара кредит за финансиране на операциите си. На пазара информацията се разпространява изключително бързо. В резултат на това вредите за инвеститорите и емитентите могат да се окажат дългосрочни, тъй като разкриването на неверния или подвеждащ характер на информацията и коригирането ѝ от емитента или лицето, отговорно за разпространението, може да отнеме време. Поради това е необходимо разпространяването на невярна или подвеждаща информация, включително на слухове и неверни или подвеждащи новини, да се окачествява като нарушение на настоящия регламент. Ето защо на упражняващите дейност на финансовите пазари е уместно да не се позволява да съобщават свободно информация, противоречаща на личното им мнение и преценка, за която те знаят или би трябвало да знаят, че е невярна или подвеждаща в ущърб на инвеститорите и емитентите.
(48)
Като се има предвид засиленото използване на уебсайтове, блогове и социални медии, важно е да се поясни, че разпространяването на невярна или подвеждаща информация чрез интернет, включително чрез сайтове на социални медии или блогове с неизвестен автор, за целите на настоящия регламент следва да се счита за равностойно на извършването на тези действия чрез по-традиционни комуникационни канали.
(49)
Публичното разкриване на вътрешна информация от емитент е важно за избягването на злоупотреба с нея, както и за гарантиране на това, че инвеститорите няма да бъдат подведени. Поради това от емитентите следва да се изисква да уведомяват обществеността за вътрешна информация при първа възможност. Това задължение може обаче при определени обстоятелства да навреди на законните интереси на емитента. При такива обстоятелства следва да бъде позволено забавяне на разкриването, при условие че няма вероятност забавянето да подведе обществеността и емитентът е в състояние да гарантира поверителността на информацията. Емитентът е задължен до разкрие вътрешна информация само ако е поискал или одобрил допускане на финансовия инструмент до търговия.
(50)
За целите на прилагането на изискванията, свързани с публичното разкриване на вътрешна информация и забавянето на такова публично разкриване, както е предвидено в настоящия регламент, законните интереси могат по-специално да се отнасят до следните неизчерпателно посочени обстоятелства: а) текущи преговори или свързани елементи, когато съществува възможност публичното разкриване да повлияе на изхода или обичайното протичане на тези преговори. По-специално когато финансовата жизнеспособност на емитента е изправена пред сериозна и предстояща заплаха - при все че не попада в обхвата на приложимото при несъстоятелност право - публичното разкриване на информация може да бъде забавено за ограничен период, ако подобно разкриване би застрашило сериозно интересите на наличните или потенциалните акционери чрез осуетяване на приключването на определени преговори, предназначени да гарантират дългосрочното финансово възстановяване на емитента; б) взетите решения или сключените договори от управителния орган на даден емитент, които, за да влязат в действие, се нуждаят от одобрението на друг орган на емитента, доколкото организацията на такъв емитент изисква разделение между такива органи, при условие че публичното разкриване на информацията преди подобно одобрение заедно с едновременното обявяване, че одобрението все още предстои да бъде дадено, би застрашило правилната оценка на информацията от страна на обществеността.
(51)
Освен това, изискването за разкриване на вътрешна информация следва да бъде отнесено към участниците на пазара за квоти на емисии. За да се избегнат изисквания към пазара за докладване, което не е информативно, и за да се поддържа разходната ефективност на предвидената мярка, изглежда необходимо да се ограничи нормативното въздействие на това изискване само до стопанските субекти по системата на ЕС за търговия с емисии, за които поради техния размер и дейност може основателно да се очаква, че могат да имат значително въздействие върху цената на квотите за емисии, на продаваните на търг продукти, основани на тях, или на дериватните финансови инструменти, свързани с тях или за оферирането в търгове съгласно Регламент (ЕС) № 1031/2010. За целите на прилагането на това освобождаване Комисията следва да приеме посредством делегиран акт мерки за определяне на минимален праг. Информацията, която следва да бъде разкривана, следва да се отнася до физическите действия на разкриващата страна, а не до плановете или стратегиите ѝ по отношение на квотите за търговия с емисии, продаваните на търг продукти, основани на тях или дериватните финансови инструменти, свързани с тях. Когато участниците на пазара на квоти за емисии вече изпълняват еквивалентни изисквания за разкриване на вътрешна информация, по-специално по силата на Регламент (ЕС) № 1227/2011, задължението за разкриване на вътрешна информация относно квотите за емисии не следва да води до дублиране на задължителното разкриване на информация, по-голямата част от която е със същото съдържание. В случай на участници на пазара на квоти за емисии с общи емисии или с номинална топлинна входяща мощност на равнището на определения праг или под него, тъй като информацията за техните физически операции се разглежда като несъществена за целите на разкриването, за тази информация следва да се счита, че не оказва значително въздействие върху цената на квотите за емисии, на продаваните на търг продукти, основани на тях, или върху цените на свързаните с тях дериватни финансови инструменти. Такива участници на пазара на квоти за емисии следва все пак да бъдат обхванати от забраната на злоупотреба с вътрешна информация във връзка с всякаква друга информация, до която те имат достъп и която е вътрешна информация.
(52)
С оглед защитата на обществения интерес, запазването на стабилността на финансовата система и например за да се избегне възможността ликвидни затруднения във финансовите институции да се превърнат в ликвидни кризи поради внезапното изтегляне на средства, при изключителни обстоятелства може да е целесъобразно на кредитните институции или финансовите институции да се разреши разкриването на вътрешната информация да бъде забавено. Това може да се прилага по-конкретно за информация, отнасяща се до временни проблеми с ликвидността, при които е необходимо получаването на кредитиране от централна банка, включително спешна помощ за осигуряване на ликвидност от централна банка, и разкриването на информацията би имало системно въздействие. Това забавяне следва да е в зависимост от получаването от страна на емитента на одобрението на съответния компетентен орган и следва интересите на широката общественост и икономическият интерес по отношение на забавянето на разкриването да надделяват над интересите на пазара по отношение на получаването на информацията, предмет на забавяне.
(53)
По отношение на финансовите институции, по-специално тези, които получават кредитиране от централна банка, включително спешна помощ за осигуряване на ликвидност, оценката дали информацията е от системно значение и дали забавянето на разкриването е от обществен интерес, следва да се извършва от компетентния орган, след консултация по целесъобразност с националната централна банка, макропруденциалния орган или всеки друг съответен национален орган.
(54)
Използването или опитът за използване на вътрешна информация за търговия за собствена сметка или за сметка на трета страна следва да е изрично забранено. Използването на вътрешна информация може също така да се състои в търговия с квоти за емисии и техните деривати и в предлагане на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продукти, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010 от лица, които знаят или следва да знаят, че информацията, с която разполагат, е вътрешна информация. Информация относно собствени планове и стратегии за търговия на участниците на пазара не следва да се счита за вътрешна информация, въпреки че информацията относно плановете и стратегиите за търговия на трета страна може да представлява вътрешна информация.
(55)
Изискването за разкриване на вътрешна информация може да представлява трудност за малките и средните предприятия, съгласно определението в Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (10), чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазари за растеж на МСП, като се вземат предвид разходите за наблюдение на информацията, с която разполагат, и за юридическа консултация за това дали и кога информацията следва да бъде разкрита. Независимо от това, бързото разкриване на вътрешна информация е важно за гарантиране на доверието на инвеститорите в тези емитенти, поради което ЕОЦКП следва да може да издава указания, които да помагат на емитентите да спазват задължението за разкриване на вътрешна информация, без да се излага на риск защитата на инвеститорите.
(56)
Списъците на лицата с достъп до вътрешна информация са важно средство за регулаторите при разследването на евентуална пазарна злоупотреба, но националните различия по отношение на данните, които да бъдат включени в тези списъци, налагат ненужни административни пречки пред емитентите. Поради това, задължителните полета с данни за списъците на лицата с достъп до вътрешна информация следва да са идентични, за да се намалят тези разходи. Важно е лицата, включени в списъците на лицата с достъп до вътрешна информация, да бъдат информирани за този факт и за последиците от него в съответствие с настоящия регламент и Директива 2014/57/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11). Изискването за съхраняване и непрекъснато актуализиране на списъците на лицата с достъп до вътрешна информация налага административни пречки, особено за емитенти на пазари за растеж на МСП. Тъй като компетентните органи могат да упражняват ефективен надзор над пазарната злоупотреба, без да разполагат по всяко време с тези списъци за тези емитенти, последните следва да бъдат освободени от това задължение, за да се намалят административните разходи, наложени от настоящия регламент. Тези емитенти следва обаче при поискване да предоставят на компетентния орган списък на лицата с достъп до вътрешна информация.
(57)
Създаването от емитенти или от лице, което действа от тяхно име или за тяхна сметка, на списъци на лицата, които работят за тях по силата на трудов договор или на друго основание и които имат достъп до вътрешна информация в пряка или косвена връзка с емитента, е ценна мярка за защита на целостта на пазара. От такива списъци могат да се ползват емитентите или посочените лица, за да контролират потока на вътрешната информация и така да управляват задълженията си за поверителност. Освен това такива списъци може също така да представляват полезен инструмент за компетентните органи за идентификация на всяко лице, което има достъп до вътрешна информация, и на датата, на която лицето е получило достъп. Достъпът до вътрешна информация, която е в пряка или косвена връзка с емитента, на лица, включени в такъв списък, не засяга забраните, предвидени в настоящия регламент.
(58)
Една по-голяма прозрачност на сделките, извършвани от лицата, натоварени с ръководни дейности на равнище емитенти и, когато има такива, от лицата, тясно свързани с тях, представлява превантивна мярка срещу пазарната злоупотреба, особено злоупотребата с вътрешна информация. Публикуването на тези сделки за всяко едно лице като минимално изискване може също да бъде източник на много ценна информация за инвеститорите. Необходимо е да се изясни, че задължението за публикуване на сделките на тези ръководни кадри включва и залагането или заемането на финансов инструмент, тъй като в случай на внезапно, непредвидено разпореждане залагането на акции може да доведе до значително и потенциално дестабилизиращо въздействие върху дружеството. На пазара не би могло да е известно без разкриване, че има увеличена възможност например за значителна бъдеща промяна в дяловото участие, за нарастване на предлагането на акции на пазара или за загуба на права на глас в това дружество. По тази причина уведомление по силата на настоящия регламент се изисква, когато залагането на ценните книжа е направено като част от по-голяма сделка, при която ръководителят залага ценни книжа като обезпечение за получаване на кредит от трета страна. Освен това пълната и подходяща прозрачност на пазара е предпоставка за доверието на участниците на пазара и по-специално за доверието на акционерите на дружеството. Необходимо е също така да се изясни, че задължението за публикуване на сделките на тези ръководни кадри включва сделките, извършвани от друго лице по тяхна преценка. За да се гарантира подходящ баланс между степента на прозрачност и броя отчети, съобщавани на компетентните органи и обществеността, в настоящия регламент следва да бъдат въведени прагове, под които сделките не е необходимо да се нотифицират.
(59)
Уведомленията за сделки, осъществени от лица, които изпълняват ръководни функции за тяхна собствена сметка или от лице, което е тясно свързано с тях, съставлява не само ценна информация за участниците на пазара, но също така представлява допълнително средство за компетентните органи за осъществяване на надзор над пазарите. Задължението за уведомяване за сделки не засяга забраните, предвидени в настоящия регламент.
(60)
Уведомлението за сделки следва да бъде в съответствие с правилата за прехвърляне на лични данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12).
(61)
На лицата, които изпълняват ръководни функции, следва да бъде забранено да извършват търговия преди обявяването на междинния финансов отчет или на заключителния годишен доклад, които съответният емитент е задължен да оповестява публично съгласно правилата на мястото на търговия, където акциите на емитента са допуснати до търговия, или в съответствие с националното право, освен ако са налице специфични и ограничени обстоятелства, които биха оправдали издаването на разрешение от емитентите на лицата, които изпълняват ръководни функции, да търгуват. Въпреки това такова разрешение от страна на емитента не засяга забраните, предвидени в настоящия регламент.
(62)
Ефективността на надзора се гарантира чрез набор от ефективни правомощия и средства и ресурси, с които ще бъде снабден компетентният орган на всяка държава членка. Съответно настоящият регламент предвижда по-специално минимален набор от надзорни и разследващи правомощия, които следва да бъдат предоставени на компетентните органи на държавите членки по националното право. Ако това се изисква от националното право, тези правомощия следва да се упражняват чрез сезиране на компетентните съдебни органи. При упражняване на своите правомощия съгласно настоящия регламент компетентните органи следва да действат обективно и безпристрастно и остават автономни в процеса на вземане на решения.
(63)
Пазарните образувания и всички стопански субекти следва също да допринасят за целостта на пазара. В този смисъл определянето на един-единствен компетентен орган за пазарната злоупотреба не изключва сътрудничество или делегиране под отговорност на компетентния орган, между този орган и пазарните образувания с оглед осигуряването на ефективен контрол и спазване на разпоредбите на настоящия регламент. Когато лица, които предоставят или разпространяват инвестиционни препоръки или друга информация, с която се препоръчва или предлага инвестиционна стратегия по отношение на един или повече финансови инструмента, също търгуват с тези инструменти за собствена сметка, компетентният орган следва, наред с другото, да може да изисква от тези лица всяка информация, която е необходима, за де се установи дали препоръките, предоставени или разпространени от съответното лице, са съвместими с настоящия регламент.
(64)
За целите на разкриване на случаи на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара е необходимо компетентните органи да имат - в съответствие с националното право - възможност за достъп до помещения на физически и юридически лица с цел изземване на документи. Достъпът до подобни помещения е необходим, когато съществува основателно подозрение, че документи или други данни, свързани с предмета на дадено разследване, съществуват и може да послужат като доказателства в случай, свързан със злоупотреба с вътрешна информация или пазарна злоупотреба. Освен това достъп до такива помещения е необходим, когато лицето, към което вече е било отправено искане за информация, не го спази изцяло или частично, или когато има разумни основания да се смята, че ако бъде направено искане, то няма да бъде спазено, или че документите или информацията, за които се отнася изискването за информация, биха били премахнати, изменени или унищожени. Ако по силата на националното право е необходимо предварително разрешение от съдебен орган на съответната държава членка, достъп до помещенията следва да се осъществява, след като се получи това предварително съдебно разрешение.
(65)
Съществуващите записи на телефонни разговори и на пренос на данни от инвестиционни посредници, кредитни институции и финансови институции, извършващи и документиращи извършването на сделки, както и съществуващите записи на телефонни разговори и пренос на данни от далекосъобщителни оператори представляват важно, и понякога единствено, доказателство за разкриване и доказване на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара. Чрез записите на телефонни разговори и пренос на данни може да се установи самоличността на лице, отговорно за разпространяването на невярна или подвеждаща информация, или че две или повече лица са били в контакт в определен момент, както и наличието на връзка между две или повече лица. Ето защо компетентните органи следва да могат да изискват да им се предоставят съществуващи записи на телефонни разговори, електронни съобщения и пренос на данни, съхранявани от инвестиционен посредник, кредитна институция или финансова институция в съответствие с Директива 2014/65/ЕС. Достъпът до записи за пренос на данни и телефонни разговори е необходим за представяне на доказателства и насоки за разследване на евентуална злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара и следователно - за разкриването и санкционирането на пазарната злоупотреба. За да се осигури равнопоставеност в рамките на Съюза по отношение на достъпа до записи на телефонни разговори или пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителни оператори или до съществуващите записи на телефонни разговори и на пренос на данни, съхранявани от даден инвестиционен посредник, кредитна институция или финансова институция, компетентните органи следва - в съответствие с националното право - да могат да изискват налични записи на телефонни разговори и пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителни оператори, доколкото го позволява националното право, и съществуващите записи на телефонни разговори, както и преносът на данни, съхранявани от даден инвестиционен посредник, в случаите, когато съществува основателно подозрение, че записите, които са предмет на проверката или разследването, могат да бъдат от значение за доказването на злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара, в нарушение на настоящия регламент. Достъпът до записите на телефонни разговори или пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителен оператор, не обхваща достъп до съдържанието на гласови съобщения по телефона.
(66)
Докато настоящият регламент определя минимален набор от правомощия, с които следва да разполагат компетентните органи, тези правомощия трябва да бъдат упражнявани в рамките на цялостна система на националното право, която да гарантира спазването на основните права, включително правото на неприкосновеност на личния живот. За упражняването на тези правомощия, които може да представляват сериозна намеса в правото на неприкосновеност на личния и семейния живот, на дома и съобщенията, държавите членки следва да разполагат с адекватни и ефективни предпазни мерки срещу злоупотреби, например когато е необходимо изискване за получаване на подходящо предварително разрешение от страна на съдебните органи на съответната държава членка. Държавите членки следва да дадат възможност на компетентните органи да упражняват такова вмешателство до степента, необходима за правилното разследване на тежки случаи, в които няма еквивалентни средства за ефективно постигане на същия резултат.
(67)
Тъй като пазарна злоупотреба може да възникне на трансгранично и транспазарно равнище, ако не са налице извънредни обстоятелства, от компетентните органи следва да се изисква да сътрудничат и обменят информация с други компетентни и регулаторни органи, както и с ЕОЦКП, по-специално по отношение на дейностите по разследване. Ако даден компетентен орган е убеден, че се извършва или е извършена пазарна злоупотреба в друга държава членка или че тя засяга финансови инструменти, търгувани в друга държава членка, той следва да съобщи този факт на компетентните органи и ЕОЦКП. При пазарна злоупотреба с трансгранично въздействие, ЕОЦКП следва да може да координира разследването, ако това е поискано от някой от засегнатите компетентни органи.
(68)
Компетентните органи е необходимо да разполагат с необходимите инструменти за ефективен междупазарен надзор над дневника за нареждания. Съгласно Директива 2014/65/ЕС, компетентните органи могат да изискват и да получават данни от други компетентни органи, отнасящи се до дневника за нареждания, с цел подпомагане на мониторинга и разкриването на манипулиране на пазара в трансграничен план.
(69)
За да се гарантира обменът на информация и сътрудничеството с органите на трети държави по отношение на ефективното прилагане на настоящия регламент, компетентните органи следва да сключват споразумения за сътрудничество с аналогични органи в трети държави. Всяко прехвърляне на лични данни, извършено въз основа на тези споразумения, следва да е в съответствие с Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(70)
Една стабилна пруденциална и етична рамка за финансовия сектор следва да се основава на стабилни системи за надзор, разследване и санкции. За тази цел надзорните органи следва да разполагат с достатъчни правомощия за действие и да могат да разчитат на ефективно прилагани равностойни, силни и възпиращи системи от санкции за всички финансови нарушения. Групата „дьо Ларозиер“ заключи, че понастоящем нито един от тези елементи не е налице. Преглед на съществуващите правомощия за налагане на санкции и тяхното практическо прилагане с оглед насърчаване сближаването на санкциите в целия диапазон на, обхванати от надзора дейности е извършен в съобщението на Комисията от 8 декември 2010 г. относно по-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги.
(71)
Поради това следва да се предвиди набор от административни санкции и други административни мерки, за да се подсили възпиращото им действие и да се гарантира общ подход в държавите членки. Компетентният орган следва да разполага с възможността за отнемане на ръководни функции в рамките на инвестиционни посредници. Санкциите, наложени в конкретни случаи, следва да се определят, като по целесъобразност се вземат предвид фактори като принудителното възстановяване на установените финансови печалби, тежестта и продължителността на нарушението, утежняващите или смекчаващите обстоятелства, необходимостта глобите да имат възпиращо действие и в приложимите случаи да предвиждат намаление за сътрудничество с компетентните органи. По-специално действителният размер на административните глоби, които трябва да бъдат наложени в конкретен случай, може да достигне максималното равнище, предвидено в настоящия регламент, или при много сериозни нарушения - по-високото равнище, предвидено в националното право, докато за несъществени нарушения или в случай на сетълмент може да се прилагат глоби, чийто размер е значително под максималното равнище. Настоящият регламент не следва да ограничава възможността на държавите членки да предвиждат по-високи административни санкции или други административни мерки.
(72)
Въпреки че нищо не пречи на държавите членки да определят правила за административни и за наказателноправни санкции за едни и същи нарушения, държавите членки не следва да бъдат задължавани да определят правила за административни санкции за нарушенията на настоящия регламент, които вече са предмет на националното наказателно право, считано от 3 юли 2016 г. В съответствие с националното право държавите членки не са задължени да налагат както административни, така и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, но те могат да го направят, ако тяхното национално право им позволява това. Независимо от това запазването на наказателноправни вместо административни санкции за нарушения на настоящия регламент или на Директива 2014/57/ЕС не следва да накърнява или по друг начин да засяга способността на компетентните органи да сътрудничат и да ползват и обменят своевременно информация с компетентните органи на други държави членки за целите на настоящия регламент, включително след сезирането на компетентните съдебни органи за съответните нарушения с оглед на наказателно преследване.
(73)
За да се гарантира, че взетите от компетентните органи решения имат възпиращ ефект върху обществеността като цяло, те обикновено следва да се публикуват. Публикуването на решенията е и важен инструмент на компетентните органи за информиране на участниците на пазара относно поведение, което се счита за нарушение на настоящияи регламент, както и за насърчаване на добро поведение в по-широк смисъл сред участниците на пазара. Ако такова публикуване причинява неоправдано голяма вреда на участващите лица или ако застрашава стабилността на финансовите пазари или текущо разследване, компетентният орган следва да публикува административните санкции и други административни мерки анонимно по начин, който е в съответствие с националното право, или да забави публикуването. Компетентните органи следва да имат възможността да не публикуват санкции и други административни мерки, ако анонимното или забавеното публикуване се счита за недостатъчно с цел осигуряване, че стабилността на финансовите пазари не е застрашена. От компетентните органи също не следва да се изисква да публикуват мерките, за които се счита, че са от несъществен характер и публикуването им би било несъразмерно.
(74)
Подаващите сигнали за нарушения лица могат да представят нова информация на вниманието на компетентните органи, с което им помагат при разкриването и санкционирането на случаи на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара. Подаването на сигналите за нарушения обаче може да бъде възпрепятствано от страх от възмездие или липса на стимули. Съобщаването на нарушения на настоящия регламент е необходимо, за да се гарантира, че даден компетентен орган може да разкрива и санкционира случаите на пазарна злоупотреба. Мерките във връзка с подаването на сигнали за нарушения са необходими за улесняване на разкриването на пазарните злоупотреби и за гарантиране на защитата и зачитането на правата на лицата, подаващи сигнали за нарушения, както и на обвиненото лице. Следователно настоящият регламент следва да осигури адекватни мерки, за да позволи на подаващите такива сигнали лица да сигнализират на компетентните органи за възможни нарушения на настоящия регламент, както и да ги защити от възмездие. Държавите членки следва да могат да предвиждат финансови стимули за тези лица, които предлагат съответна информация относно потенциални нарушения на настоящия регламент. Подаващите сигнали за нарушение лица обаче следва да имат право на такива финансови стимули, само ако огласяват нова информация, която не са законово задължени да съобщават, и ако тази информация води до санкция за нарушение на настоящия регламент. Държавите членки следва да гарантират, че схемите за подаване на сигнали, които внедряват, включват механизми, които предоставят съответна защита на обвиняемото лице, в частност по отношение правото на защита на личните му данни и процедурите за гарантиране правото на обвиняемото лице на защита и изслушване преди приемането на решение относно него, както и правото да търси ефективна защита по съдебен ред срещу решението за него.
(75)
Тъй като държавите членки са приели законодателство за прилагане на Директива 2003/6/ЕО и тъй като делегираните актове, регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат приети преди рамката, която предстои да бъде въведена, може да бъди приложена успешно, е необходимо прилагането на материалните разпоредби на настоящия регламент да бъде забавено за достатъчен период от време.
(76)
За да се улесни плавният преход до влизането в сила на настоящия регламент, пазарните практики, съществуващи преди влизането му в сила и приети от компетентните органи в съответствие с Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията (14) с цел прилагане на член 1, точка 2, буква а) от Директива 2003/6/ЕО, могат да останат приложими, при условие че са съобщени на ЕОЦКП в рамките на указания срок, докато компетентният орган вземе решение относно продължаването на тези практики в съответствие с настоящия регламент.
(77)
Настоящият регламент спазва основните права и съблюдава принципите, признати в Хартата на основните права на Европейския съюз („Хартата“). Съответно настоящият регламент следва да бъде тълкуван и прилаган в съответствие с тези права и принципи. По-специално когато настоящият регламент се позовава на правилата за свободата на печата и свободата на изразяване в други медии, както и на правилата или кодексите, уреждащи журналистическата професия, тези свободи следва да се вземат предвид, както са гарантирани в Съюза и в държавите членки и признати съгласно член 11 от Хартата и други приложими разпоредби.
(78)
С цел да се увеличи прозрачността и да се предоставя по-добра информация относно действието на режимите на санкции, компетентните органи следва ежегодно да предоставят на ЕОЦКП анонимно представени и обобщени данни. Тези данни следва да включват броя на случаите на започнато разследване, броя на текущите разследвания и броя на разследванията, които са били приключени в рамките на съответния период.
(79)
Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001 регулират обработката на личните данни, извършвана от ЕОЦКП в рамките на настоящия регламент и под надзора на компетентните органи на държавите членки, по-специално публичните независими органи, определени от държавите членки. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, установени в Директива 95/46/ЕО. Всеки обмен или предаване на информация от ЕОЦКП следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, установени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
(80)
Настоящият регламент, както и делегираните актове, актовете за изпълнение, регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение и насоките, приети в съответствие с него, не засягат прилагането на правилата на Съюза в областта на конкуренцията.
(81)
С цел да се определят правилата, установени в настоящия регламент, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с освобождаване от обхвата на настоящия регламент на определени публични органи и централни банки на трети държави и някои определени публични органи на трети държави, които имат свързващо споразумение със Съюза по смисъла на член 25 от Директива 2003/87/ЕО; характеристиките на манипулативно поведение, посочени в приложение I; праговете за определяне на прилагането на задължението за публично разкриване за участниците в пазара на квоти за емисии; обстоятелствата, при които търговията по време на забранителния срок е разрешена; и някои видове сделки, извършвани от лица, които изпълняват ръководни функции, или лица, тясно свързани с тях, които биха породили изискване за уведомяване. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове, Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(82)
За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия регламент по отношение на процедурите за докладване на нарушения на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за конкретизиране на тези процедури, включително на договореностите за предприемане на последващи докладите мерки и на мерки за защита на лицата, които работят по трудов договор, както и на мерки за защита на личните данни. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (15).
(83)
Техническите стандарти при финансовите услуги следва да осигурят наличието в Съюза на еднакви условия в областите, обхванати от настоящия регламент. Би било ефикасно и целесъобразно на ЕОЦКП като орган със силно специализиран експертен опит да се повери разработването на проекти на регулаторни технически стандарти и технически стандарти за изпълнение, които не включват избори на политика, с оглед предаването им на Комисията.
(84)
Комисията следва да бъде оправомощена да приема проектите на регулаторните технически стандарти, разработени от ЕОЦКП с цел да се уточни съдържанието на уведомленията, които ще трябва да бъдат направени от операторите на регулираните пазари, МСТ и ОСТ относно финансовите инструменти, допуснати до търговия, търгувани или предмет на заявление за допускане до търговия на тяхното място на търговия; начина и условията на събирането, публикуването и поддържането на списъка с тези инструменти от страна на ЕОЦКП; условията, на които трябва да отговарят програми за обратно изкупуване и мерки за стабилизиране, включително условията на търговия, ограниченията по отношение на време и обем, задълженията за разкриване и сигнализиране и ценовите условия за стабилизиране; във връзка със системи от процедури и разпоредби за местата за търговия, насочени към предотвратяването и разкриването на пазарни злоупотреби, и за системите и формулярите, които да се използват от лицата за разкриване и съобщаване на подозрителни нареждания и сделки; подходящи договорености, процедури и изисквания за съхраняване на записи в процеса на пазарните проучвания; и по отношение на техническите разпоредби, които различните категории лица са длъжни да спазват с оглед достоверно представяне на информацията, препоръчваща инвестиционна стратегия, и за разкриване на конкретни интереси или индикации за конфликт на интереси, посредством делегирани актове по силата на член 290 от ДФЕС и в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (16). От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище.
(85)
Комисията следва също така да бъде оправомощена да приеме технически стандарти за изпълнение чрез актове за изпълнение в съответствие с член 291 от ДФЕС и член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. На ЕОЦКП следва да се повери изготвянето на технически стандарти за изпълнение за предаване на Комисията по отношение на публичното разкриване на вътрешна информация, форматите на списъците на лицата с достъп до вътрешна информация и формите и процедурите за сътрудничество между компетентните органи и между тях и ЕОЦКП.
(86)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно предотвратяването на пазарна злоупотреба под формата на злоупотреба с вътрешна информация, незаконно разкриване на вътрешна информация и манипулиране на пазара, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради неговия обхват и последици, може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа за субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(87)
Тъй като разпоредбите на Директива 2003/6/ЕО вече не са адекватни или достатъчни, тази директива следва да бъде отменена, считано от 3 юли 2016 г. Изискванията и забраните на настоящия регламент са тясно свързани с тези в Директива 2014/65/ЕС и поради това следва да влязат в сила от датата на влизане в сила на посочената директива.
(88)
За правилното прилагане на настоящия регламент е необходимо държавите членки да предприемат всички необходими мерки, за да осигурят, че до 3 юли 2016 г. тяхното национално право съответства на разпоредбите от настоящия регламент относно компетентните органи и техните правомощия, административните санкции и други административни мерки, докладването на нарушения и публикуването на решения.
(89)
Европейският надзорен орган по защита на данните даде становище на 10 февруари 2012 г. (17),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент установява обща регулаторна рамка за злоупотребата с вътрешна информация, незаконното разкриване на вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба), както и мерки за предотвратяване на пазарна злоупотреба, за да се гарантира целостта на финансовите пазари в Съюза и да се укрепи защитата на инвеститорите и доверието в тези пазари.
Член 2
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за:
а)
финансови инструменти, които са допуснати до търговия на регулиран пазар или които са предмет на заявление за допускане до търговия на регулиран пазар;
б)
финансови инструменти, които се търгуват на МСТ, допуснати са до търговия на МСТ или за които е подадено заявление за допускане до търговия на МСТ;
в)
финансови инструменти, които се търгуват на ОСТ;
г)
финансови инструменти, които не попадат в обхвата на букви а), б) или в), чиято цена или стойност зависи от цената или стойността на финансов инструмент, посочен в тези букви, или оказва въздействие върху неговата цена или стойност, включително, но без да се изчерпват с тях, суапи за кредитно неизпълнение или договори за разлика.
Настоящият регламент се прилага също така за поведение или сделки, включително оферти, свързани с търговия на тръжна платформа, която е лицензирана като регулиран пазар на квоти за емисии или други тръжни продукти, основани на тях, включително когато продаваните на търг продукти не са финансови инструменти, съгласно Регламент (ЕС) № 1031/2010. Без да се засягат специалните разпоредби по отношение на офертите, представени в рамките на един търг, към тях се прилагат изискванията и забраните на настоящия регламент относно нареждания за търговия.
2. Членове 12 и 15 се прилагат също за:
а)
спот договори за стоки, които не са енергийни продукти на едро, при които сделката, нареждането или поведението има, вероятно е да има или съществува намерение да има въздействие върху цената или стойността на финансов инструмент, посочен в параграф 1;
б)
видовете финансови инструменти, включително договори за деривати или дериватни инструменти за прехвърлянето на кредитен риск, при които сделката, нареждането, офертата или поведението имат или съществува вероятност да имат въздействие върху цената или стойността на спот договор за стоки, при който цената или стойността зависи от цената или стойността на тези финансови инструменти; и
в)
поведение, във връзка с бенчмарк.
3. Настоящият регламент се прилага за всяка сделка, нареждане или поведение, отнасящо се до всеки финансов инструмент, посочен в параграфи 1 и 2, независимо от това дали сделката, нареждането или поведението се осъществява на място на търговия.
4. Забраните и изискванията в настоящия регламент се прилагат за действия и пропуски, в Съюза и в трета държава по отношение на инструментите, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 3
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„финансов инструмент“ означава инструмент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2014/65/ЕС;
2)
„инвестиционен посредник“ означава всяко лице съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2014/65/ЕС;
3)
„кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (18);
4)
„финансова институция“ означава финансова институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 26 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
5)
„пазарен оператор“ означава пазарен оператор съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 18 от Директива 2014/65/ЕС;
6)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 21 от Директива 2014/65/ЕС;
7)
„многостранна система за търговия“ или „МСТ“ означава многостранна система съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 22 от Директива 2014/65/ЕС;
8)
„организирана система за търговия“ или „ОСТ“ означава система или механизъм в Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 23 от Директива 2014/65/ЕС;
9)
„приета пазарна практика“ означава специфична пазарна практика, която е приета от компетентен орган в съответствие с член 13;
10)
„място на търговия“ означава място на търговия съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 24 от Директива 2014/65/ЕС;
11)
„пазар за растеж на МСП“ означава пазар за растеж на МСП съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 12 от Директива 2014/65/ЕС;
12)
„компетентен орган“ означава компетентен орган, определен в съответствие с член 22, освен ако не е посочено друго в настоящия регламент;
13)
„лице“ означава всяко физическо или юридическо лице;
14)
„стока“ означава стока съгласно определението в член 2, точка 1 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (19);
15)
„спот договор за стоки“ означава всеки договор за доставка на стока, търгувана на спот пазара, която се доставя бързо след сетълмента на сделката, и всеки договор за доставка на стока, който не е финансов инструмент, включително форуърден договор със сетълмент с физическа доставка;
16)
„спот пазар“ означава всеки пазар на стоки, в който стоките се продават срещу парични средства и се доставят бързо след сетълмента на сделката, и други нефинансови пазари, като например форуърдни пазари за стоки;
17)
„програма за обратно изкупуване“ означава търговия със собствени акции в съответствие с членове 21-27 от Директива 2012/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20);
18)
„алгоритмична търговия“ означава алгоритмична търговия съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 39 от Директива 2014/65/ЕС;
19)
„квота за емисии“ означава квота за емисии съгласно описаното в приложение I, раздел В, точка 11 от Директива 2014/65/ЕС;
20)
„участник на пазара на квоти за емисии“ означава лице, което сключва сделки, включително прави нареждания за търговия, свързана с квоти за емисии, продавани на търг продукти, основани на тях или техни деривати и което не се ползва от освобождаване по член 17, параграф 2, втора алинея;
21)
„емитент“ означава правен субект, подчинен на частното или публичното право, който емитира или предлага емитиране на финансови инструменти, като при депозиторни разписки, представляващи финансови инструменти, емитентът е емитентът на представлявания финансов инструмент;
22)
„енергиен продукт на едро“ означава енергиен продукт на едро съгласно определението в член 2, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1227/2011;
23)
„национален регулаторен орган“ означава национален регулаторен орган съгласно определението в член 2, точка 10 от Регламент (ЕС) № 1227/2011;
24)
„стокови деривати“ означава стокови деривати съгласно определението в член 2, параграф 1, точка 30 от Регламент (ЕС) № 600/2014 на Европейския парламент и на Съвета (21);
25)
„лице, което изпълнява ръководни функции“ означава лице в рамките на емитент, на участник на пазара на квоти за емисии или на друг субект, посочен в член 19, параграф 10, което е:
а)
член на административния, управителния или надзорния орган на този субект; или
б)
служител на висш ръководен пост, който не е член на органите, посочени в буква а), но има редовен достъп до вътрешна информация в пряка или косвена връзка с този субект и правомощието да взема ръководни решения, засягащи бъдещото развитие и перспективите за стопанска дейност на този субект;
26)
„тясно свързани лица“ означава:
а)
съпруг/а или партньор/ка, считан(а) по националното право за равностойно на съпруг/а лице;
б)
дете на издръжка в съответствие с националното право;
в)
роднина, който живее в същото домакинство в продължение поне на една година към датата на съответната сделка; или
г)
юридическо лице, тръст или съдружие, чийто ръководни функции се изпълняват от лице, което изпълнява ръководни функции, или от лице, посочено в буква а), б) или в), което е пряко или косвено контролирано от такова лице, което е учредено в полза на подобно лице, или чиито икономически интереси са практически равностойни на тези на такова лице;
27)
„записи за пренос на данни“ означава записи на данни за трафик съгласно определението в член 2, втора алинея, буква б) от Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22);
28)
„лице, натоварено професионално с организирането или извършването на сделки“ означава лице, което се занимава професионално с приемането и предаването на нареждания или с извършването на сделки с финансови инструменти;
29)
„бенчмарк“ означава всеки публикуван курс, индекс или цифра, който е направен публично достояние или се публикува и периодично или редовно се определя чрез прилагането на формула или въз основа на стойността на един или повече базови активи или цени, включително прогнозирани цени, действителни или прогнозирани лихвени проценти или други стойности, или проучвания, и въз основа на който се определя сумата, дължима по даден финансов инструмент или стойността на даден финансов инструмент;
30)
„маркет-мейкър“ означава маркет-мейкър съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 7 от Директива 2014/65/ЕС;
31)
„увеличаване на броя на акциите“ означава придобиване на ценни книжа в дружество, при което не се поражда законово или подзаконово задължение за обявяване на търгово предложение във връзка с това дружество;
32)
„разкриващ участник на пазара“ означава лице, което попада в една от категориите, посочени в член 11, параграф 1, букви а)-г) или в член 11, параграф 2, и разкрива информация в хода на пазарно проучване;
33)
„високочестотна търговия“ означава високочестотен способ за алгоритмична търговия съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 40 от Директива 2014/65/ЕС;
34)
„информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия“ означава информация:
i)
предоставена от независим анализатор, инвестиционен посредник, кредитна институция или всяко друго лице, чието основно занятие е да предоставя инвестиционни препоръки, или всяко физическо лице, което работи за тях по силата на трудов договор или на друго основание, която пряко или косвено изразява определено инвестиционно предложение по отношение на финансов инструмент или на емитент; или
ii)
предоставена от лица, различни от посочените в подточка i), с която пряко се предлага определено инвестиционно решение по отношение на даден финансов инструмент;
35)
„инвестиционна препоръка“ означава информация, с която се препоръчва или предлага инвестиционна стратегия, изрично или по подразбиране, по отношение на един или повече финансови инструменти или емитенти, включително и всяко мнение относно текущата или бъдеща стойност или цена на такива инструменти, предназначена за дистрибуторски канали или за обществеността.
2. За целите на член 5 се прилагат следните определения:
а)
„ценни книжа“ означава:
i)
акции и други ценни книжа, еквивалентни на акции;
ii)
облигации и други форми на секюритизиран дълг; или
iii)
секюритизиран дълг, конвертируем или разменяем в акции или в други ценни книжа, еквивалентни на акции.
б)
„свързани инструменти“ означава следните финансови инструменти, включително тези, които не са допуснати до търговия или търгувани на място на търговия или за които не е подадено заявление за допускане до търговия на място на търговия:
i)
договори или права за записване, придобиване или разпореждане с ценни книжа;
ii)
финансови деривати на ценни книжа;
iii)
когато ценните книжа са конвертируеми или заменяеми дългови инструменти - ценните книжа, в които могат да бъдат конвертирани или заменени такива конвертируеми или заменяеми дългови инструменти;
iv)
инструменти, които са издадени или гарантирани от емитента или от гаранта на ценните книжа и чиято пазарна цена би могла да повлияе значително на цената на ценните книжа или обратното;
v)
когато ценните книжа са ценни книжа, еквивалентни на акции - акциите, които представляват тези ценни книжа и всякакви други ценни книжа, които са еквивалентни на тези акции;
в)
„значимо разпределение“ означава първоначално или вторично предлагане на ценни книжа, което се отличава от обикновената търговия както по стойността на предлаганите ценни книжа, така и по прилагания метод за продажба;
г)
„стабилизиране“ означава закупуване или оферта за закупуване на ценни книжа или сделка с еквивалентни на тях свързани инструменти, която е предприета от кредитна институция или от инвестиционен посредник в контекста на значимо разпределение на такива ценни книжа изключително в подкрепа на пазарната цена на тези ценни книжа за предварително определен срок поради наличието на натиск за продаване на такива ценни книжа.
Член 4
Уведомления и списък на финансовите инструменти
1. Пазарните оператори на регулираните пазари и инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, уведомяват незабавно компетентния орган по мястото на търговия за всеки финансов инструмент, за който е подадено заявление за допускане до търговия на тяхното място на търговия, който е допуснат до търговия или който се търгува за първи път.
Те уведомяват също компетентния орган по мястото на търговия, когато финансовият инструмент престане да се търгува или да бъде допуснат до търговия, освен ако датата, на която финансовият инструмент престава да се търгува или да бъде допуснат до търговия, е известна и е посочена в първото уведомление, направено в съответствие с първата алинея.
Уведомленията, посочени в настоящия параграф, включват, когато е подходящо, имената и идентификаторите за съответните финансови инструменти и датата и часа на заявлението за допускане до търговия, допускането до търговия и датата и часа на първата сделка.
Пазарните оператори и инвестиционните посредници предават също на компетентния орган по мястото на търговия информацията, установена в трета алинея, по отношение на финансови инструменти, които са предмет на заявление за допускане до търговия или които са допуснати до търговия преди 2 юли 2014 г. и които все още са допуснати до търговия или търгувани на тази дата.
2. Компетентните органи по мястото на търговия предават уведомленията, които са получили съгласно параграф 1, незабавно на ЕОЦКП. ЕОЦКП публикува тези уведомления на своя уебсайт под формата на списък незабавно след получаването им. ЕОЦКП актуализира този списък веднага след получаване на уведомление от компетентен орган на мястото на търговия. Списъкът не ограничава обхвата на настоящия регламент.
3. Списъкът съдържа следната информация:
а)
имената и идентификаторите на финансовите инструменти, които са предмет на заявление за допускане до търговия, допуснати са до търговия или се търгуват за първи път на регулирани пазари, МСТ и ОСТ;
б)
датата и часа на заявленията за допускане до търговия, на допусканията до търговия или на първите сделки;
в)
данни за местата за търговия, на които финансовите инструменти са предмет на заявление за допускане до търговия, допуснати са до търговия или се търгуват за първи път, и
г)
датата и часа, в който финансовите инструменти престават да се търгуват или да бъдат допуснати до търговия.
4. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти, за да определи:
а)
съдържанието на уведомленията, посочени в параграф 1; и
б)
начина и условията за съставянето, публикуването и поддържането на списъка, посочен в параграф 3.
ЕОЦКП представя тези проекти на регулаторни технически стандарти на Комисията до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (23).
5. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, за да предвиди времето, формата и образеца на представянето на уведомленията по параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя тези проекти на технически стандарти за изпълнение на Комисията до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема техническите стандарти за изпълнение, посочени в първа алинея, в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 5
Освобождаване за програмите за обратно изкупуване и стабилизирането
1. Забраните в член 14 и член 15 от настоящия регламент не се прилагат за търговията със собствени акции в програмите за обратно изкупуване, когато:
а)
пълната информация за програмата е обявена преди началото на търговията;
б)
сделките се отчитат като част от програмата за обратно изкупуване пред компетентния орган в съответствие с параграф 3 и впоследствие се разкриват публично;
в)
спазват се адекватни ограничения по отношение на цената и обема; и
г)
извършва се в съответствие с целите, посочени в параграф 2, и условията, установени в настоящия член и в регулаторните технически стандарти, посочени в параграф 6.
2. За да може да се възползва от освобождаването, предвидено в параграф 1, програмата за обратно изкупуване има като своя единствена цел:
а)
намаляване на капитала на емитента;
б)
изпълнение на задълженията, които произтичат от дългови финансови инструменти, които са заменими за капиталови инструменти; или
в)
изпълнение на задълженията, които произтичат от програми за опции за акции или друго предоставяне на акции на служители или членове на административните, управителните или надзорните органи на емитента или на свързано дружество.
3. За да може да се възползва от освобождаването, предвидено в параграф 1, емитентът докладва пред компетентния орган на мястото на търговия, на който акциите са били допуснати до търговия или се търгуват всяка сделка във връзка с програмата за обратно изкупуване, включително информацията, указана в член 25, параграфи 1 и 2, и член 26, параграфи 1, 2 и 3 от Регламент (ЕС) № 600/2014.
4. Забраните в член 14 и член 15 от настоящия регламент не се прилагат по отношение на търговията с ценни книжа или със свързани инструменти за стабилизиране на ценни книжа, когато:
а)
стабилизирането се извършва за ограничен период;
б)
съответната информация във връзка със стабилизирането се разкрива, и се уведомява компетентния орган по мястото на търговия в съответствие с параграф 5;
в)
спазват се адекватни ограничения по отношение на цената; и
г)
търговията отговаря на условията за стабилизиране, предвидени в посочените в параграф 6 регулаторни технически стандарти.
5. Без да се засяга член 23, параграф 1, емитентите, предложителите или субектите, които предприемат стабилизиране, независимо дали действат от името на такива лица или не, съобщават на компетентния орган по мястото на търговия подробностите относно всички сделки по стабилизиране не по-късно от изтичането на седмата дневна пазарна сесия след датата на извършването на подобни сделки.
6. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, на които трябва да отговарят програмите за обратно изкупуване и мерките за стабилизиране, посочени в параграфи 1 и 4, включително условията на търговия, ограниченията по отношение на време и обем, задълженията за разкриване и докладване и ценовите условия.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 6
Освобождаване на паричната политика, дейностите по управление на публичния дълг и дейностите в рамките на политиката в областта на изменението на климата
1. Настоящият регламент не се прилага по отношение на сделките, нарежданията или поведението при изпълнение на целите на паричната политика, политиката по отношение на обменния курс или по управлението на публичния дълг от:
а)
държава членка;
б)
членовете на ЕСЦБ;
в)
министерство, агенция или дружество със специална цел на една или повече държави членки, или от лице, действащо от тяхно име;
г)
когато дадена държава членка е федерална държава - от член, представляващ федерацията.
2. Настоящият регламент не се прилага за сделките, нарежданията или поведението на Комисията или всеки друг официално определен орган или от лице, действащо от негово име, при изпълнение на политиката по управлението на публичния дълг.
Настоящият регламент не се прилага и по отношение на такива сделки, нареждания или поведение на:
а)
Съюза;
б)
дружество със специална цел на една или няколко държави членки;
в)
Европейската инвестиционна банка;
г)
Европейския инструмент за финансова стабилност;
д)
Европейския механизъм за стабилност,
е)
международна финансова институция, учредена от две или повече държави членки, която има за цел да мобилизира финансиране и да предоставя финансова помощ в полза на членовете си, които изпитват или са застрашени от сериозни финансови проблеми.
3. Регламентът не се прилага за дейността на дадена държава членка, Комисията или всеки друг официално определена орган или всяко лице, действащо от тяхно име, когато тази дейност засяга квотите за емисии и е предприета в изпълнение на целите на политиката на Съюза в областта на изменението на климата в съответствие с Директива 2003/87/ЕО.
4. Настоящият регламент не се прилага за дейностите на дадена държава членка, на Комисията или всеки друг официално определен орган или всяко лице, действащо от тяхно име, която се предприема в изпълнение на целите на Съюза в областта на общата селскостопанска политика, или на общата политика на Съюза в областта на рибарството в съответствие с приетите актове или с международни споразумения, сключени съгласно ДФЕС.
5. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, за да се разшири освобождаването, посочено в параграф 1, така че да обхваща определени публични органи и централни банки на трети държави.
За тази цел до 3 януари 2016 г. Комисията подготвя и представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, в който се оценява международното третиране на публични органи, отговорни за или участващи в управлението на публичен дълг, и на централните банки в трети държави.
Докладът включва сравнителен анализ на третирането на тези органи и на централните банки в рамките на правната рамка на трети държави, както и на стандартите за управление на риска, приложими към сделките, сключени от тези органи и централните банки под юрисдикцията на тези трети държави. Ако - особено предвид сравнителния анализ - в доклада се стига до заключението, че централните банки на трети държави трябва да бъдат освободени по отношение на паричните им задължения от задълженията и забраните, установени в настоящия регламент, Комисията разширява освобождаването, посочено в параграф 1 също и спрямо централните банки на тези трети държави.
6. На Комисията също така се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, за да се разшири изключването, посочено в параграф 3, така че да обхваща определени публични органи на трети държави, които имат споразумение със Съюза съгласно член 25 от Директива 2003/87/ЕО.
7. Настоящият член не се прилага за лица, работещи по силата на трудов договор или на друго основание за субектите, посочени в настоящия член, когато тези лица, пряко или косвено извършват сделки или нареждания или предприемат поведение за собствена сметка.
ГЛАВА 2
ВЪТРЕШНА ИНФОРМАЦИЯ, ЗЛОУПОТРЕБА С ВЪТРЕШНА ИНФОРМАЦИЯ, НЕЗАКОННО РАЗКРИВАНЕ НА ВЪТРЕШНА ИНФОРМАЦИЯ И МАНИПУЛИРАНЕ НА ПАЗАРА
Член 7
Вътрешна информация
1. За целите на настоящия регламент вътрешната информация се състои от следните видове информация:
а)
точна информация, която не е била направена публично достояние, свързана пряко или косвено с един или повече емитенти или с един или повече финансови инструменти и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цената на тези финансови инструменти или на свързаните с тях дериватни финансови инструменти;
б)
по отношение на стоковите деривати - точна информация, която не е била направена публично достояние, свързана пряко или косвено с един или повече деривати или свързана пряко със свързания спот договор за стоки и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цените на тези деривати или свързани спот договори за стоки и когато става въпрос за информация, която може основателно да се очаква да бъде разкрита или трябва да бъде разкрита по силата на законовите или подзаконовите разпоредби на равнището на Съюза или на национално равнище, пазарните правила, договорите, обичайните правила или практики на съответните пазари на стокови деривати или спот пазари;
в)
по отношение на квотите за емисии или продаваните на търг основани на тях продукти - точна информация, която не е била направена публично достояние, която се отнася пряко или косвено до един или повече такива инструменти и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цената на тези инструменти или на свързаните с тях дериватни финансови инструменти;
г)
за лицата, натоварени с изпълнението на нареждания относно финансови инструменти, тя означава също информация, предадена от клиент и свързана с подадени, но все още неизпълнени нареждания на клиента, свързани с финансови инструменти, която е точна, отнася се пряко или косвено до един или повече емитенти на финансови инструменти или до един или повече финансови инструменти и, ако бъде разкрита публично, би могла да повлияе чувствително върху цената на тези финансови инструменти, цената на свързаните спот договори за стоки или на свързаните с тях дериватни финансови инструменти.
2. За целите на параграф 1 се смята, че информацията е точна, ако тя посочва набор от обстоятелства, които съществуват или които основателно може да се очаква, че ще настъпят, или посочва събитие, което е настъпило или за което основателно може да се очаква, че ще настъпи, когато такава информация е дотолкова конкретна, че позволява да се направи заключение относно възможното въздействие на този набор от обстоятелства или на това събитие върху цените на финансовите инструменти или свързания дериватен финансов инструмент, свързаните спот договори за стоки или продаваните на търг продукти, основани на квоти за емисии. Във връзка с това в случай на продължителен процес, който е предназначен да доведе или води до определени обстоятелства или определено събитие, за точна информация може да се считат тези бъдещи обстоятелства или това бъдещо събитие, и също междинните етапи на този процес, които са свързани с постигането на тези бъдещи обстоятелства или това бъдещо събитие.
3. За междинен етап при продължителен процес се счита вътрешна информация, ако тя сама по себе си отговаря на критериите за вътрешна информация съгласно посоченото в настоящия член.
4. За целите на параграф 1 информация, която, ако бъде направена публично достояние, би могла да има значително въздействие върху цената на финансови инструменти, дериватни финансови инструменти, свързани спот договори за стоки или продавани на търг продукти, основани на квоти за емисии, означава информацията, която разумен инвеститор вероятно би използвал като част от мотивите за своите инвестиционни решения.
В случай на участници на пазара на квоти за емисии с общи емисии или номинална топлинна входяща мощност на равнището на прага, определен в съответствие с член 17, параграф 2, втора алинея, или под този праг, се счита, че информацията за техните физически операции няма значително въздействие върху цената на квотите за емисии, на продаваните на търг продукти, основани на тях, или на дериватните финансови инструменти.
5. ЕОЦКП издава насоки за съставянето на неизчерпателен примерен списък с информация, която основателно може да се очаква да бъде разкрита или трябва да бъде разкрита по силата на законовите или подзаконовите разпоредби в правото на Съюза или в националното право, пазарните правила, договор, практика или обичайните правила на съответните пазари за стокови деривати или спот пазари, както е посочено в параграф 1, буква б). ЕОЦКП надлежно взема предвид специфичните особености на тези пазари.
Член 8
Злоупотреба с вътрешна информация
1. За целите на настоящия регламент злоупотреба с вътрешна информация възниква, когато дадено лице разполага с вътрешна информация и я използва, като придобива или се разпорежда за собствена сметка или сметка на трета страна, пряко или косвено, с финансови инструменти, за които се отнася тази информация. Използването на вътрешна информация посредством отмяна или изменение на нареждане относно финансов инструмент, за който се отнася информацията, когато нареждането е направено преди съответното лице да разполага с вътрешната информация, също се счита за злоупотреба с вътрешна информация. По отношение на продажбите на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продавани на търг продукти, които се провеждат в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010, използването на вътрешна информация включва още и представяне, промяна или оттегляне на оферта от дадено лице за негова собствена сметка или за сметка на трета страна.
2. За целите на настоящия регламент препоръчването или склоняването на друго лице да участва в злоупотреба с вътрешна информация възниква, ако лицето разполага с вътрешна информация и:
а)
препоръчва, въз основа на тази информация, или склонява друго лице да придобие или да се разпореди с финансови инструменти, за които се отнася тази информация, или
б)
препоръчва, въз основа на тази информация, или склонява друго лице да отмени или измени нареждане относно финансов инструмент, за който се отнася тази информация.
3. Използването на препоръките или склоняването, посочени в параграф 2, представлява злоупотреба с вътрешна информация по смисъла на настоящия член, когато лицето, използващо препоръката или което е било склонено, знае или би следвало да знае, че те са основани на вътрешна информация.
4. Настоящият член се прилага по отношение на всяко лице, което разполага с вътрешна информация в резултат на това, че:
а)
е член на административния, управителния или надзорния орган на емитента или участник на пазара на квоти за емисии;
б)
има дялово участие в капитала на емитента или на участник в пазара на квоти за емисии;
в)
има достъп до информация чрез упражняването на дейност, професия или служебни задължения; или
г)
е участва в извършването на престъпна дейност.
Настоящият член се прилага и за всяко лице, което притежава вътрешна информация при обстоятелства, различни от посочените в първа алинея, когато лицето знае или следва да знае, че това е вътрешна информация.
5. Когато лицето е юридическо лице, настоящият член се прилага също, в съответствие с националното право, по отношение на физическите лица, които участват при взимането на решението да се извърши придобиването или разпореждането или отмяната или изменението на нареждане за сметка на съответното юридическо лице.
Член 9
Законосъобразно поведение
1. За целите на членове 8 и 14 фактът сам по себе си, че юридическо лице е разполагало или разполага с вътрешна информация, не означава, че това лице е използвало тази информация и че поради това е извършило злоупотреба с вътрешна информация въз основа на придобиване или разпореждане, когато това юридическо лице:
а)
е установило, прилагало и поддържало адекватни и ефективни вътрешни правила и процедури, които ефективно гарантират, че нито физическото лице, взело от негово име решението да придобие или да се разпореди с финансовите инструменти, за които се отнася информацията, нито което и да е друго физическо лице, което би могло да упражни влияние върху това решение, е разполагало с вътрешна информация; и
б)
не е насърчило, препоръчало, склонило или по друг начин повлияло на физическото лице, което е придобило или се е разпоредило за негова сметка с финансовите инструменти, за които се отнася информацията.
2. За целите на членове 8 и 14 сам по себе си фактът, че дадено лице разполага с вътрешна информация, не означава, че това лице е използвало тази информация и че поради това е извършило злоупотреба с вътрешна информация въз основа на придобиване или разпореждане, когато това лице:
а)
е маркет-мейкър за финансовия инструмент, за който се отнася тази информация, или лице, упълномощено да действа като контрагент за финансовия инструмент, за който се отнася тази информация, и придобиването или разпореждането с финансови инструменти, за които се отнася тази информация, се извършва законно в рамките на нормалните условия на изпълнение на функциите му на маркет-мейкър или на контрагент за този финансов инструмент; или
б)
е упълномощено да изпълнява нареждания от името на трети страни и придобиването или разпореждането с финансовите инструменти, за които се отнася нареждането, се извършва законно в хода на обичайното упражняване на дейност, професия или служебни задължения на това лице.
3. За целите на членове 8 и 14 сам по себе си фактът, че дадено лице разполага с вътрешна информация, не означава, че това лице е използвало тази информация и че поради това е извършило злоупотреба с вътрешна информация въз основа на придобиване или разпореждане, когато това лице извършва сделка за придобиване или разпореждане с финансови инструменти и когато тази сделка се извършва при изпълнението на изискуемо задължение, добросъвестно и без да се заобикаля забраната за злоупотреба с вътрешна информация, и:
а)
това задължение произтича от дадено нареждане или сключено споразумение преди съответното лице да разполага с вътрешната информация; или
б)
сделката е извършена, в изпълнение на законово или подзаконово задължение, което е възникнало, преди съответното лице да разполага с вътрешната информация.
4. За целите на членове 8 и 14, сам по себе си фактът, че дадено лице разполага с вътрешна информация, не предполага, че това лице е използвало тази информация или е извършило злоупотреба с вътрешна информация, когато това лице е придобило вътрешната информация при публично търгово предложение или сливане с дадено дружество, и използва тази вътрешна информация единствено за целите на процедурите по поглъщане или сливане, при условие че в момента на одобрение на сливането или приемане на предложението от акционерите на това дружество всяка вътрешна информация е била направена публично достояние или е престанала по друг начин да представлява вътрешна информация.
Настоящият параграф не се прилага към увеличаване на броя на акциите.
5. За целите на членове 8 и 14 сам по себе си фактът, че дадено лице използва своите собствени знания, за да вземе решение за придобиване или разпореждане с финансови инструменти, при придобиването или разпореждането с тези финансови инструменти, сам по себе си не представлява използване на вътрешна информация.
6. Независимо от параграфи 1 - 5 от настоящия член, нарушение на забраната за злоупотреба с вътрешна информация, наложена в член 14, може все още да се счита за настъпило, ако компетентният орган установи, че съществува незаконосъобразна причина за съответните нареждания за търговия, сделки или поведение.
Член 10
Незаконно разкриване на вътрешна информация
1. За целите на настоящия регламент незаконното разкриване на вътрешна информация възниква, когато дадено лице разполага с такава информация и я разкрива на кое да е друго лице, освен когато разкриването е извършено при обичайното упражняване на дейност, професия или служебни задължения.
Настоящият параграф се прилага по отношение на всяко физическо или юридическо лице, намиращо се в ситуациите или обстоятелствата, посочени в член 8, параграф 4.
2. За целите на настоящия регламент последващото разкриване на препоръки или склоняване, посочени в член 8, параграф 2, се счита за незаконно разкриване на вътрешна информация по настоящия член, когато лицето, разкриващо препоръката или склоняването, знае или е следвало да знае, че те се основават на вътрешна информация.
Член 11
Пазарни проучвания
1. Пазарно проучване се състои в съобщаването на информация на един или повече потенциални инвеститори преди обявяването на сделката, за да се оцени интереса на потенциалните инвеститори в евентуална сделка и условията, свързани с нея като например нейния евентуален размер или цена от страна на:
а)
емитент;
б)
вторичен предложител на даден финансов инструмент, в такова количество или стойност, че сделката се отличава от обикновената търговия и обхваща метод на продажба въз основа на предварителна оценка на потенциалния интерес на потенциални инвеститори;
в)
участник в пазара на квоти за емисии; или
г)
трета страна, която действа от името или за сметка на лице, посочено в букви а), б) или в).
2. Без да се засяга член 23, параграф 3, разкриването на вътрешна информация от лице, което възнамерява да направи търгово предложение за ценните книжа на дадено дружество, или сливане с това дружество, на страни, които имат право на тези ценни книжа, също представлява пазарно проучване, при условие че:
а)
информацията е необходима, за да позволи на страните, които имат право на ценните книжа, да си изградят мнение относно готовността да предложат своите ценни книжа, и
б)
готовността на страните, които имат право на ценните книжа, да предлагат своите ценни книжа, е разумно необходима за целите на решението за търгово предложение или за сливане.
3. Преди да пристъпи към пазарно проучване, разкриващият участник на пазара специално обмисля дали пазарното проучване ще включва разкриване на вътрешна информация. Разкриващият участник на пазара записва писменосвоето заключение и мотивите за него. Той представя писмения запис на компетентния орган при поискване. Това задължение се прилага за всяко разкриване на информация по време на пазарното проучване. Разкриващият участник на пазара актуализира съответно писмените записи, посочени в настоящия параграф.
4. За целите на член 10, параграф 1 разкриването на вътрешна информация в хода на пазарно проучване се счита за извършено в рамките на обичайното упражняване на дейността, професията или служебните задължения на лицето, когато разкриващият участник на пазара спазва параграфи 3 и 5 от настоящия член.
5. За целите на параграф 4, разкриващият участник на пазара трябва преди да направи разкриването:
а)
да получи съгласието на лицето, което получава пазарното проучване, да получи вътрешна информация;
б)
да информира лицето, което получава пазарното проучване, че му е забранено да използва или да се опитва да използва тази информация, като придобива или се разпорежда за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено, с финансови инструменти, свързани с тази информация;
в)
да информира лицето, което получава пазарното проучване, че муе забранено да използва или да се опитва да използва тази информация, като отменя или изменя нареждане, което вече е било дадено относно финансовия инструмент, за който се отнася информацията; и
г)
да информира лицето, което получава пазарното проучване, че със съгласието си да получи информацията, то се задължава да спазва поверителност по отношение на информацията.
Разкриващият участник на пазара изготвя и поддържа записи на цялата информация, предоставена на лицето, което получава пазарното проучване, включително информацията, представена в съответствие с първа алинея, букви а)-г), както и самоличността на потенциалните инвеститори, на които е била разкрита информацията, включително, но не само на юридическите и физическите лица, които действат от името на потенциалния инвеститор, и датата и часа на всяко разкриване. При поискване разкриващият участник на пазара предоставя записите на компетентния орган.
6. Когато информация, която е била разкрита в хода на пазарно проучване, престане да бъде вътрешна информация съгласно оценката на разкриващия участник на пазара, разкриващият участник на пазара информира за това получателя във възможно най-кратък срок.
Разкриващият участник на пазара съхранява запис на информацията, предоставена в съответствие с настоящия параграф, и при поискване го предоставя на компетентния орган.
7. Независимо от разпоредбите на настоящия член лицето, което получава пазарно проучване, преценява за себе си дали притежава вътрешна информация или кога е престанало да притежава вътрешна информация.
8. Разкриващият участник на пазара пази записите, посочени в настоящия член, за срок от най-малко пет години.
9. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се определят подходящи договорености, процедури и изисквания за съхранение на документацията, за да спазват лицата изискванията, предвидени в параграфи 4, 5, 6 и 8.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
10. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се конкретизират системите и образците на уведомленията, които трябва да бъдат използвани от лицата, за да спазят изискванията, установени с параграфи 4, 5, 6 и 8 от настоящия член, по-конкретно точния формат на записите, посочени в параграфи 4-8, и техническите средства за надлежно съобщаване на информацията, посочени в параграф 6, на лицето, което получава пазарното проучване.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия да приема техническите стандарти за изпълнение, посочени в първа алинея, в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
11. ЕОЦКП издава насоки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1095/2010, адресирани до лицата, които получават пазарните проучвания, относно:
а)
факторите, които тези лица трябва да вземат предвид, когато им се разкрива информация в рамките на пазарно проучване, за да преценят дали информацията представлява вътрешна информация;
б)
мерките, които тези лица трябва да вземат предвид„ ако им е разкрита вътрешна информация, за да спазят членове 8 и 10 от настоящия регламент; и
в)
записите, които тези лица трябва да съхраняват, с цел да докажат, че са изпълнили член 8 и член 10 от настоящия регламент.
Член 12
Манипулиране на пазара
1. За целите на настоящия регламент манипулирането на пазара включва следните дейности:
а)
сключване на сделка, даване на нареждане за търговия, както и друг тип поведение, което:
i)
дава или е вероятно да даде неверни или подвеждащи сигнали по отношение на предлагането, търсенето или цената на финансов инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емиси; или
ii)
определя или е вероятно да определи цената на един или повече финансови инструменти, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, на необичейно или изкуствено равнище;
освен ако лицето, сключващо сделката, даващо нареждане за търговия или имащо друг тип поведение, установи, че такава сделка, нареждане или поведение са извършени поради законни причини и се съобрази с приетата пазарна практика в съответствие с член 13;
б)
сключване на сделки, подаване на нареждане за търговия или друг тип дейност или поведение, които оказват или е възможно да окажат влияние върху цената на един или повече финансови инструменти, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, които включват фиктивно средство или друга форма на измама или заблуда;
в)
разпространяване на информация чрез медиите, включително интернет, или по какъвто и да е друг начин, която дава или може да даде лъжливи или подвеждащи сигнали по отношение на предлагането, търсенето или цената на финансов инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емиси, или определя или е вероятно да определи цената на един или повече финансови инструменти, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емиси на необичайно или изкуствено равнище, включително разпространяване на слухове, когато лицето, извършило това, е знаело или е следвало да знае, че информацията е била невярна или подвеждаща;
г)
предаване на невярна или подвеждаща информация или предоставяне на неверни или подвеждащи входни данни във връзка с бенчмарк, когато лицето, извършило предаването на данните, е знаело или е следвало да знае, че те са неверни или подвеждащи, или всяко друго поведение, с което се манипулира изчисляването на бенчмарк.
2. Следните видове поведение се смятат, наред с другото, за манипулиране на пазара:
а)
поведението на едно или повече лица, действащи организирано, с които си осигуряват господстващо положение по отношение на предлагането или на търсенето на даден финансов инструмент, свързани спот договори за стоки или продавани на търг продукти, основани на квоти за емисии, чийто резултат е или е вероятно да бъде пряко или косвено определяне на покупните или продажните цени, или създаването или вероятността от създаване на други неравностойни условия за търговия;
б)
купуването или продаването на финансови инструменти в момента на отварянето или затварянето на пазара, което има или може да има за последица въвеждането в заблуждение на инвеститорите, които действат на основата на изложените цени, включително цените при отваряне или затваряне на пазара;
в)
даването на нареждания към място на търговия, включително отмяна или промяна на такова нареждане, чрез всяко налично средство за търговия, включително с електронни средства като стратегии за алгоритмична търговия и високочестотни способи за алгоритмична търговия, водещи до един от резултатите, посочени в параграф 1, буква а) или б), като:
i)
смущаване или отлагане функционирането на системата за търговия на мястото на търговия, или вероятност да се предизвика такова;
ii)
затрудняване на други лица при установяването на действителни нареждания в системата за търговия на мястото на търговия, или действия, които могат да доведат до това, включително чрез даване на нареждания, водещи до претоварване или дестабилизиране на дневника за нареждания; или
iii)
даване или вероятност от даване на неверен или подвеждащ сигнал по отношение на предлагането или търсенето или цената на финансов инструмент, по-специално чрез даване на нареждания с цел започване или засилване на тенденция;
г)
възползването от случаен или редовен достъп до традиционните или електронните медии чрез даване на мнение за финансов инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии (или косвено - за неговия емитент), след предварително открити позиции в тях, и извличане впоследствие на полза от въздействието на мненията, дадени за цената на този инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, без към момента на изявата този конфликт на интереси да е бил направен по подходящ и ефективен начин публично достояние;
д)
купуването или продаването на вторичния пазар на квоти за емисии или свързани деривати преди търга, провеждан в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010, което води до фиксиране на тръжната клирингова цена на търгуваните продукти на необичайно или изкуствено равнище или до подвеждане на оферентите в търга.
3. За целите на прилагането на параграф 1, букви а) и б) и без да се засягат видовете поведение, посочени в параграф 2, приложение I определя неизчерпателно индикатори, свързани с използването на фиктивно средство или друга форма на заблуда или измама, както и с подаването на неверни или подвеждащи сигнали и с определянето на цени.
4. Когато лицето, посочено в настоящия член, е юридическо лице, настоящият член се прилага също, в съответствие с националното право, по отношение на физическите лица, които участват в решението за извършване на дейности за сметка на съответното юридическо лице.
5. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35 за уточняване на характеристиките в приложение I, за да се изяснят техните елементи и да се вземе предвид техническото развитие на финансовите пазари.
Член 13
Приети пазарни практики
1. Забраната по член 15 не се прилага за дейностите, посочени в член 12, параграф 1, буква а), при условие че лицето, сключващо сделка, даващо нареждане за търговия или имащо друг тип поведение, установи, че за такава сделка, нареждане или поведение е имало законни причини и се съобразява с приета пазарна практика, както е установено в съответствие с настоящия член.
2. Компетентният орган може да установи приета пазарна практика, като вземе предвид следните критерии:
а)
дали пазарната практика предвижда значителна степен на прозрачност за пазара;
б)
дали пазарната практика гарантира във висока степен действието на пазарните сили и правилното взаимодействие на силите на предлагането и търсенето;
в)
дали пазарната практика има положително въздействие върху пазарната ликвидност и ефикасност;
г)
дали пазарната практика отчита механизма за търговия на съответния пазар и позволява на участниците на пазара да реагират правилно и своевременно на новата пазарна ситуация, създадена с тази практика;
д)
дали пазарната практика не създава пряко или косвено на риск за целостта на свързаните пазари, независимо дали те са регулирани или не, в съответния финансов инструмент в рамките на Съюза;
е)
резултата от разследването на компетентен орган или друг орган относно съответната пазарна практика, и по-специално дали съответната пазарна практика нарушава правила или уредба, предвидени за предотвратяване на пазарните злоупотреби, или кодекси на поведение, независимо дали тя засяга съответния пазар, или, пряко или косвено свързаните пазари в рамките на Съюза; и
ж)
структурните характеристики на съответния пазар, между другото, дали е регулиран пазар или не, видовете финансови инструменти, които се търгуват на него, и видовете участници на пазара, включително степента на участие на индивидуални инвеститори на съответния пазар.
Пазарна практика, която е установена от компетентен орган като приета пазарна практика на даден пазар, не може да се счита за приложима на други пазари, освен ако компетентните органи на тези други пазари са приели тази практика съгласно настоящия член.
3. Преди установяване на приета пазарна практика в съответствие с параграф 2 компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за намерението му да установи приета пазарна практика и предоставя подробности за тази оценка, извършена в съответствие с критериите, предвидени в параграф 2. Това уведомяване се извършва не по-малко от три месеца преди планираното пораждане на действие на приетата пазарна практика.
4. В срок от два месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП издава становище до нотифициращия компетентен орган, съдържащо оценка на съвместимостта на приетата пазарна практика с параграф 2 и с регулаторните технически стандарти, приети съгласно параграф 7. ЕОЦКП оценява дали създаването на приетата пазарна практика няма да застраши доверието във финансовия пазар на Съюза. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
5. Ако компетентен орган установи приета пазарна практика в разрез със становище на ЕОЦКП, дадено в съответствие с параграф 4, той публикува на своя уебсайт в срок от 24 часа от установяването на приетата пазарна практика известие, което подробно описва основанията за това, включително причините приетата пазарна практика да не води до застрашава доверието на пазара.
6. Когато компетентен орган счита, че друг компетентен орган е установил приета пазарна практика, която не отговаря на критериите, предвидени в параграф 2, ЕОЦКП в съответствие с неговите правомощия по член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 подпомага съответните органи да постигнат съгласие.
Ако засегнатите компетентни органи не постигнат съгласие, ЕОЦКП би могъл да вземе решение съгласно член 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
7. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на критериите, процедурата и изискванията за установяването на приетата пазарна практика в съответствие с параграфи 2, 3 и 4, и изискванията за за запазването ѝ, за прекратяването ѝ или за изменението на условията за нейното приемане.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
8. Компетентните органи преразглеждат редовно и най-малко на всеки две години приетите пазарни практики, установени от тях, по-специално като вземат предвид значителните промени в съответната пазарна среда, като например промени в търговските правила или пазарната инфраструктура, с оглед да вземат решение дали да ги запазят, да ги прекратят или да променят условията за тяхното приемане.
9. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт списък с приетите пазарни практики и държавите членки, в които те са приложими.
10. ЕОЦКП наблюдава прилагането на приетите пазарни практики и предава годишен доклад на Комисията относно начина, по който те се прилагат на съответните пазари.
11. Компетентните органи нотифицират на ЕОЦКП приетите пазарни практики, които те са установили, преди 2 юли 2014 г. в срок от три месеца от влизането в сила на регулаторните технически стандарти, посочени в параграф 7.
Приетите пазарни практики, посочени в първа алинея на настоящия параграф, продължават да се прилагат в съответните държави членки, преди компетентният орган да е взел решение по отношение на продължаването на тази практика след становището на ЕОЦКП по параграф 4.
Член 14
Забрана за злоупотреба с вътрешна информация и за незаконно разкриване на вътрешна информация
Никое лице няма право:
а)
да участва или да се опитва да участва в злоупотреба с вътрешна информация;
б)
да препоръчва или склонява друго лице да участва в злоупотреба с вътрешна информация; или
в)
незаконно да разкрива вътрешна информация.
Член 15
Забрана за манипулиране на пазара
Никое лице няма право да участва или да се опитва да участва в манипулиране на пазара.
Член 16
Предотвратяване и разкриване на пазарна злоупотреба
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, установяват и поддържат ефективни правила, системи и процедури, насочени към предотвратяване и разкриване на злоупотреба с вътрешна информация, манипулиране на пазара и опити за злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара в съответствие с член 31 и член 54 от Директива 2014/65/ЕС.
Лице, посочено в първа алинея, докладва незабавно на компетентния орган по мястото на търговия нарежданията и сделките, включително всяка тяхна отмяна или промяна, които биха могли да представляват злоупотреба с вътрешна информация, манипулиране на пазара или опит за злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара.
2. Всяко лице, натоварено професионално с организирането или извършването на сделки с финансови инструменти, установява и поддържа ефективни правила, системи и процедури за откриване и съобщаване за подозрителни нареждания и сделки. Ако това лице има основателно подозрение, че дадено нареждане или сделка с финансов инструмент, независимо дали са направени или изпълнени на място на търговия или извън него, биха могли да представляват злоупотреба с вътрешна информация, манипулиране на пазара или опит за злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара, то уведомява незабавно компетентния орган, както е посочен в параграф 3.
3. Без да се засяга член 22, лицата, натоварени професионално с организирането или извършването сделки, се подчиняват на правилата за уведомяване на държавата членка, в която са регистрирани или имат главно управление, или - в случай на клон - на държавата членка, където се намира клонът. Уведомлението се изпраща до компетентния орган на тази държава членка.
4. Компетентните органи, както са посочени в параграф 3, които получават уведомление за подозрителни нареждания и сделки, предават незабавно тази информация на компетентните органи по съответното място на търговия.
5. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
подходящите мерки, системи и процедури, които да се използват от лицата с оглед спазване на изискванията в параграфи 1 и 2; и
б)
формулярите за уведомяване, които да се използват от лицата с оглед спазване на изискванията на параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2016 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА 3
ИЗИСКВАНИЯ ЗА РАЗКРИВАНЕ
Член 17
Публично разкриване на вътрешна информация
1. Емитент при първа възможност публично разкрива вътрешната информация, която го засяга пряко.
Емитентът гарантира, че вътрешната информация се разкрива по начин, който способства бързия достъп и пълната, точна и своевременна оценка на информацията от обществеността и когато е приложимо, по официално определения механизъм, посочен в член 21 от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (24). Емитентът не комбинира разкриването на вътрешна информация на обществеността с предлагането на неговите дейности на пазара. Емитентът публикува и поддържа на своя уебсайт за срок от най-малко пет години цялата вътрешна информация, която е задължен да разкрие публично.
Настоящият член се прилага по отношение на емитенти, които са поискали или одобрили допускане на техните финансови инструменти до търговия на регулиран пазар в държава членка или, при инструменти, които се търгуват само на МСТ или ОСТ - емитенти, които са одобрили търговия на техните финансови инструменти на МСТ или ОСТ или са поискали финансовите им инструменти да бъдат допуснати до търговия на МСТ в държава членка.
2. Участниците на пазара на квоти за емисии публично, ефективно и своевременно разкриват вътрешната информация относно квотите за емисии, с които разполагат във връзка със стопанската си дейност, включително авиационните дейности, посочени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО, или инсталациите по смисъла на член 3, буква д) от същата директива, които се притежават или контролират от въпросния участник, неговото предприятие майка или свързано предприятие или за които участникът, предприятието майка или свързаното предприятие са изцяло или частично натоварени с оперативните въпроси. По отношение на инсталациите това разкриване включва информация от значение за капацитета и степента на експлоатация, включително планирания и непланирания период на неактивност.
Първа алинея не се прилага за участник на пазара на квоти за емисии, чиито притежавани или контролирани от него, или намиращи се под негова отговорност през предходната година инсталации или авиационни дейности са имали емисии, ненадвишаващи минимален праг на еквивалент на въглероден двуокис, а в случай на горивни дейности - номинална входяща топлинна мощност, ненадвишаваща минимален праг.
Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 35, установяващи минимален праг на еквивалент на въглероден двуокис и минимален праг на номинална входяща топлинна мощност за целите на прилагането на освобождаването, предвидено във втора алинея от настоящия параграф.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, посочващи компетентния орган за уведомленията по параграфи 4 и 5 от настоящия член.
4. Емитент или участник на пазара на квоти за емисии„ може на своя отговорност да забави разкриването на вътрешната информация, ако са спазени кумулативно следните условия:
а)
незабавното разкриване е вероятно да увреди законните интереси на емитента или на участника на пазара на квоти за емисии;
б)
няма вероятност забавянето на разкриването да подведе обществеността;
в)
емитентът или участникът на пазара на квоти за емисии може да гарантира поверителността на тази информация.
В случай на продължителен процес, който се осъществява на етапи, и който е предназначен да доведе или води до особени обстоятелства или определено събитие, емитент или участник на пазара за квоти на емисии може на своя собствена отговорност да забави публичното разкриване на вътрешната информация, свързана с този процес при спазване на букви а), б) и в) от първа алинея.
Ако емитент или участник на пазара на квоти за емисии е забавил разкриването на вътрешна информация по настоящия параграф, той информира компетентния орган, посочен в параграф 3, че разкриването на информациятае било забавено, и предоставя писмено обяснение за това как ще бъде спазени условията, предвидени в настоящия параграф, непосредствено след публичното разкриване на информацията. Алтернативно, държавите членки могат да предвидят, че записът на тези обяснения следва да бъде представян само при поискване от компетентния орган, посочен в параграф 3.
5. С цел запазване на стабилността на финансовата система даден емитент, който е кредитна институция или друга финансова институция, може на своя отговорност да забави разкриването на вътрешната информация, включително, на информация, която е свързана с временен проблем с ликвидността, и по-конкретно необходимостта от получаване на временна помощ за ликвидност от централна банка или кредитор от последна инстанция, ако са удовлетворени кумулативно следните условия:
а)
разкриването на вътрешната информация води до риск от компрометиране на финансовата стабилност на емитента и на финансовата система;
б)
в обществен интерес е да се отложи разкриването;
в)
може да се гарантира поверителността на тази информация; и
г)
компетентният орган, посочен в параграф 3, е дал съгласието си за забавянето въз основа на факта, че условията по букви а), б) и в) са изпълнени.
6. За целите на параграф 5, букви а)-г) емитент уведомява компетентния орган, посочен в параграф 3, за намерението си да отложи разкриването на вътрешната информация, посочена в първа алинея, и представя доказателства, че условията, определени в букви а), б) и в) от параграф 5, са изпълнени. Компетентният орган, посочен в параграф 3, се консултира при нужда с нацоналната централна банка или макропруденциалния орган по местоустановяване, или със следните органи:
а)
ако емитентът е кредитна институция или инвестиционен посредник - с органа, определен в съответствие с член 133, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (25);
б)
в случаи, различни от посочените в буква а) - всеки друг национален орган, отговорен за надзора на емитента.
Компетентният орган, посочен в параграф 3, гарантира, че разкриването на вътрешна информация се забавя само за срок, който е необходим за защита на обществения интерес. Компетентният орган, посочен в параграф 3, извършва поне веднъж седмично оценка дали условията, посочени в параграф 5, букви а), б) и в), все още са изпълнени.
Ако компетентният орган, посочен в параграф 3, не даде съгласие за забавянето на разкриването на вътрешна информация, емитентът разкрива вътрешната информация незабавно.
Настоящият параграф се прилага в случаите, когато емитентът не реши да забави разкриването на вътрешна информация в съответствие с параграф 4.
Позоваването в настоящия параграф на компетентния орган, посочен в параграф 3, не засяга възможността на компетентния орган да упражнява своите функции по всички начини, посочени в член 23, параграф 1.
7. Когато разкриването на вътрешна информация, е забавено в съответствие с параграф 4 или параграф 5 и поверителността на тази вътрешна информация повече не е гарантирана, емитентът или участникът на пазар за квоти на емисии разкриват тази вътрешна информация на обществеността колкото е възможно по-скоро.
Настоящият параграф включва случаи, при които е разпространен слух, който изрично се отнася до вътрешна информация, разкриването на която е било забавено в съответствие с параграф 4 или параграф 5, когато слухът е достатъчно точен, за да се заключи, че поверителността на тази информация вече не е гарантирана.
8. Когато емитент или участник на пазар на квоти за емисии, или лице, действащо от тяхно име или за тяхна сметка, разкрие вътрешна информация на трето лице в хода на обичайното упражняване на дейността, професията или служебните си задължения, както е посочено в член 10, параграф 1, това лице трябва да направи пълно и ефективно публично разкриване на тази информация - едновременно (при умишлено разкриване) и бързо (при неумишлено разкриване). Този параграф не се прилага, ако лицето, което получава информацията, е обвързано със задължение за поверителност, независимо дали това задължение е по силата на закон, подзаконов акт, учредителен акт или договор.
9. Вътрешната информация, свързана с емитенти, чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазари за растеж на МСП, може да се публикува на уебсайта на мястото на търговия, вместо на уебсайта на емитента, когато мястото на търговия избере да предостави тази възможност на емитентите на този пазар.
10. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на:
а)
техническите средства за надлежно публично разкриване на вътрешната информация, както е посочено в параграфи 1, 2, 8 и 9; и
б)
техническите средства, чрез които публичното разкриване на вътрешна информация може да бъде отложено, както е посочено в параграфи 4 и 5.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
11. ЕОЦКП издава насоки за съставянето на неизчерпателен примерен списък на законните интереси на емитенти съгласно посоченото в параграф 4, буква а) и на ситуации, в които забавянето на разкриването на вътрешна информация е вероятно да въведе в заблуждение обществеността, както е посочено в параграф 4, буква б).
Член 18
Списък на лицата с достъп до вътрешна информация
1. Емитентите или всяко лице, действащо от тяхно име или за тяхна сметка:
а)
изготвят списък на всички лица, които имат достъп до вътрешна информация и които работят за тях по силата на трудов договор или по друг начин изпълняват задължения, чрез които имат достъп до вътрешна информация, като например консултанти, счетоводители или агенции за кредитен рейтинг(списък на лицата с достъп до вътрешна информация);
б)
своевременно актуализират списъка на лицата с достъп до вътрешна информация в съответствие с параграф 4; както и
в)
предоставят списъка на лицата с достъп до вътрешна информация на компетентния орган възможно най-бързо при поискване.
2. Емитентите или всяко лице, действащо от тяхно име или за тяхна сметка, предприемат всички разумни мерки, за да гарантират, че всяко лице от списъка на лицата с достъп до вътрешна информация признава писмено приложимите правни и регулаторни задължения и е запознато с санкциите, приложими при злоупотреба с вътрешна информация и незаконно разкриване на вътрешна информация.
Когато друго лице, което действа от името или за сметка на емитента, поема задачата за изготвяне и актуализиране на списъка на лицата с достъп до вътрешна информация, емитентът остава изцяло отговорен за спазването настоящия член. Емитентът винаги запазва правото си на достъп до списъка на лицата с достъп до вътрешна информация.
3. Списъкът на лицата с достъп до вътрешна информация включва поне:
а)
самоличността на всяко лице, което има достъп до вътрешна информация;
б)
причината за включването на това лице в списъка на лицата с достъп до вътрешна информация;
в)
датата и часа, когато това лице е получило достъп до вътрешна информация; и
г)
датата, на която е създаден списъкът на лицата с достъп до вътрешна информация.
4. Емитентите или всяко лице, което действа от тяхно име или за тяхна сметка, актуализират списъка на лицата с достъп до вътрешна информация своевременно, като включва и датата на актуализиране при следните обстоятелства:
а)
когато е налице промяна в причината, поради която някое лице вече е включено в списъка на лицата с достъп до вътрешна информация;
б)
когато има ново лице с достъп до вътрешна информация, което трябва следователно да бъде добавено към списъка на лицата с достъп до вътрешна информация; и
в)
когато дадено лице престане да има достъп до вътрешна информация.
Всяка актуализация указва датата и часа на настъпване на промяната, наложила актуализацията.
5. Емитентите или всяко лице, което действа от тяхно име или за тяхна сметка, съхранява списъка на лицата с достъп до вътрешна информация за срок от най-малко пет години след изготвянето или актуализацията му.
6. Емитентите, чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазар за растеж на МСП, са освободени от задължението да съставят списък на лицата с достъп до вътрешна информация, ако са изпълнени следните условия:
а)
емитентът предприема всички разумни мерки, за да гарантира, че всички лица с достъп до вътрешна информация са запознати с приложимите правни и регулаторни задължения и със санкциите, приложими при злоупотреба с вътрешна информация и незаконно разкриване на вътрешна информация, и
б)
емитентът е в състояние да предостави на компетентния орган при поискване списъка на лицата с достъп до вътрешна информация.
7. Настоящият член се прилага по отношение на емитентите, които са поискали или одобрили допускане на техните финансови инструменти до търговия на регулиран пазар в държава членка или, в случай на инструмент, който се търгува само на МСТ или ОСТ - емитенти, които са одобрили търговия на техните финансови инструменти на МСТ или ОСТ или са поискали финансовите им инструменти да бъдат допуснати до търговия на МСТ в държава членка.
8. Параграфи 1-5 от настоящия член се прилагат и за:
а)
участниците на пазара на квоти за емисии във връзка с вътрешна информация относно квоти за емисии, която възниква във връзка с физическите операции на този участник на пазара на квоти за емисии;
б)
всяка тръжна платформа, участник в търг и тръжен инспектор при продажба на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продавани на търг продукти, провеждана в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010.
9. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, за да определи точния формат на посочените в настоящия член списъци с лица с достъп до вътрешна информация и условията за актуализирането им.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 19
Сделки на заемащите ръководни постове
1. Лицата с ръководни функции, както и тясно свързани с тях лица, уведомяват емитента или участника на пазар за квоти за емисии и компетентния орган, посочен в параграф 2, втора алинея:
а)
по отношение на емитентите, за всяка сделка, извършена за тяхна собствена сметка, свързана с акции или дългови инструменти на този емитент, или със свързаните с тях деривати или други финансови инструменти;
б)
по отношение на участниците на пазар за квоти за емисии, за всяка сделка, извършена за тяхна собствена сметка, свързана с квоти за емисии, с продавани на търг продукти, основани на тях или със свързани с тях деривати.
Такива уведомления се извършват своевременно и не по-късно от три работни днислед датата на сделката.
Първата алинея се прилага, след като общата сума на сделките достигне прага, определен съответно в параграф 8 или параграф 9, в рамките на една календарна година.
2. За целите на параграф 1 и без да се засяга правото на държавите членки да предвидят задължения за уведомяване, различни от определените в настоящия член, всички сделки, извършени за сметка на лицата, посочени в параграф 1, се нотифицират от тези лица на компетентните органи.
Правилата, приложими за уведомявания, които лицата, посочени в параграф 1, трябва да спазват, са тези на държавата членка, където е регистриран емитентът или участникът на пазара на квоти за емисии. Уведомленията се извършват в срок от три работни дни, считано от датата на сделката, до компетентния орган на тази държава членка. Когато емитентът не е регистриран в държава членка, уведомлението се подава до компетентния орган на държавата членка по произход в съответствие с член 2, параграф 1, буква и) от Директива 2004/109/ЕО или при отсъствие на такъв - до компетентния орган по мястото на търговия.
3. Емитентът или участникът на пазара на квоти за емисии осигурява, че информацията, за която е подадено уведомление в съответствие с параграф 1, се прави публично достояние своевременно и не по-късно от три работни дни след сделката по начин, който способства за бързия достъп до тази информация на недискриминационна основа в съответствие с техническите стандарти за изпълнение, посочени в член 17, параграф 10, буква а).
Емитентът или участникът на пазара за квоти за емисии използват такива средства за масова информация, на които разумно може да се разчита за ефективното разпространение на информация към обществеността в целия Съюз, и когато е приложимо, използват официално определения механизъм, посочен в член 21 от Директива 2004/109/ЕО.
Алтернативно, в националното право може да се предвиди, че компетентният орган може сам да разкрие информацията.
4. Настоящият член се прилага по отношение на емитентите, които:
а)
са поискали или одобрили допускане на техните финансови инструменти до търговия на регулиран пазар; или
б)
при инструмент, който се търгува само на МСТ или ОСТ - са одобрили търговия на техните финансови инструменти на МСТ или ОСТ или са поискали техните финансови инструменти да бъдат допуснати до търговия на МСТ.
5. Емитентите и участниците на пазар на квоти за емисии уведомяват писмено лицата, които изпълняват ръководни функции, за техните задължения по настоящия член. Емитентите и участниците на пазар на квоти за емисии изготвят списък на всички лица, които изпълняват ръководни функции, и тясно свързаните с тях лица.
Лицата, които изпълняват ръководни функции, уведомяват тясно свързаните с тях лица за техните задължения по настоящия член в писмена форма и съхраняват копие от това уведомление.
6. Уведомление за сделки, предвидено в параграф 1, съдържа следната информация:
а)
името на лицето;
б)
причината за уведомлението;
в)
наименованието на съответния емитент или участник на пазар за квоти на емисии;
г)
описание и идентификатора на финансовия инструмент;
д)
естеството на сделката(ите) (например придобиване или разпореждане), като се посочва дали е свързано с изпълнението на програми за опция за придобиване на акции или с конкретните примери, посочени в параграф 7;
е)
датата и мястото на сделката(ите); и
ж)
цената и обема на сделката(ите). В случай на залог, чиито условия предвиждат промяна в неговата стойност, това следва да бъде разкрито заедно със стойността към датата на залога.
7. За целите на параграф 1 сделките, подлежащи на уведомяване, включват също:
а)
залагане или заемане на финансови инструменти, извършено от или от името на лице, което изпълнява ръководни функции, или лице, тясно свързано с такова лице, както е посочено в параграф 1;
б)
сделките, предприети от лица, натоварени професионално с организирането или извършването на сделки или от всяко друго лице, от името на лице, което изпълнява ръководни функции, или лице, тясно свързано с такова лице, както е посочено в параграф 1, включително когато се упражнява преценка;
в)
сделки по животозастрахователна полица, определени в съответствие с Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (26), когато:
i)
титулярят на полицата е лице, което изпълнява ръководни функции, или лице, тясно свързано с такова лице, както е посочено в параграф 1,
ii)
инвестиционният риск се поема от титуляря на полицата, и
iii)
титулярят на полицата има право за вземане на инвестиционни решения относно конкретни инструменти в животозастрахователната полица или за извършването на сделки по отношение на специфични инструменти за тази животозастрахователна полица.
За целите на буква а) залог или други подобни обезпечения на на финансови инструменти във връзка с депозиране на финансови инструменти в попечителска сметка не изискват уведомление, освен ако и до този момент този залог или друго обезпечение са предназначени да осигурят специфично кредитно облекчение.
Доколкото от титуляря на полица на застрахователен договор се изисква да уведомява за сделките съгласно настоящия параграф, задължението за уведомяване не е задължение на застрахователното дружество.
8. Параграф 1 се прилага за всяка последваща сделка след достигането на обща сума от 5 000 EUR в рамките на една календарна година. Прагът от 5 000 EUR се изчислява чрез прибавяне без нетиране на всички сделки, посочени в параграф 1.
9. Компетентен орган може да реши да увеличи прага, определен в параграф 8, на 20 000 EUR и уведомява ЕОЦКП преди въвеждането на по-високия праг за това решение и основанията за него, като специално описва пазарните условия. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт списък на праговете, които се прилагат в съответствие с настоящия член, и обосновките, предоставени от компетентните органи за тези прагове.
10. Настоящият член се прилага също за сделки на лица, които изпълняват ръководни функции в рамките на всяка тръжна платформа, участник в търг и тръжен инспектор, които са ангажирани с търговете, провеждани в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010, и за лица, които са тясно свързани с такива лица, доколкото техните сделки включват квоти за емисии, техните деривати или продукти, продавани на търг и основани на тях. Тези лица нотифицират сделките си съответно на тръжните платформи, участниците в търг и тръжните инспектори и на компетентния орган, където е регистрирана съответно тръжната платформа, участника в търга или тръжния инспектор. Информацията, която е нотифицирана по този начин, се оповестява публично от тръжните платформи, участниците в търг, тръжния инспектор или компетентния орган в съответствие с параграф 3.
11. Без да се засягат членове 14 и 15, лице, което изпълнява ръководни функции в рамките на даден емитент, не сключва сделки за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено, по отношение на акциите или дълговите инструменти на емитента или на дериватите или други финансови инструменти, свързани с тях, по време на забранителен срок от 30 календарни дни преди обявяването на междинния финансов отчет или в заключителния доклад в края на годината, които съответният емитент е задължен да оповестява публично съгласно:
а)
правилата на мястото на търговия, където са допуснати до търговия акциите на емитента; или
б)
националното право.
12. Без да се засягат членове 14 и 15, даден емитент може да позволи на лице, което изпълнява ръководни функции в него, да търгува за своя сметка или за сметка на трета страна през забранителен срок, както е посочено в параграф 11:
а)
за всеки отделен случай, поради наличието на изключителни обстоятелства, като например тежки финансови затруднения, които изискват незабавна продажба на акции; или
б)
поради характеристиките на търговията, свързана със сделки, извършени съгласно или свързани със схема за предоставяне на акции на наето лице или със спестовна схема права върху акции или сделки, или сделки, които не водят до промяна на собствеността върху съответната ценна книга.
13. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, определящи обстоятелствата, при които търговията по време на забранителния срок може да бъде разрешена от емитента, както е посочено в параграф 12, включително обстоятелствата, които ще се считат за изключителни, и видовете сделки, които биха обосновали разрешението за търговия.
14. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35 за определяне на видове сделки, които пораждат изискването, посочено в параграф 1.
15. За да гарантира еднакво изпълнение на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение по отношение на формата и образеца, в който посочената в параграф 1 информация трябва да бъде направена публично достояние.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 20
Препоръки за инвестиции и статистически данни
1. Лицата, които дават или разпространяват инвестиционни препоръки или друга информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия, полагат необходимата грижа, за да осигурят безпристрастното ѝ представяне, и да разкриват своите интереси или да посочват съществуването на конфликт на интереси във връзка с финансовите инструменти, за които тази информация се отнася.
2. Публичните институции, разпространяващи статистически или прогнозни данни, които биха могли да повлияят чувствително на финансовите пазари, ги разпространяват по безпристрастен и прозрачен начин.
3. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на техническите разпоредби относно категориите лица, посочени в параграф 1, относно достоверно представяне на инвестиционните препоръки или друга информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия, и относно разкриване на конкретни интереси или индикации за конфликт на интереси.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Техническите разпоредби, установени в регулаторните технически стандарти, посочени в параграф 3, не се прилагат по отношение на журналисти, които подлежат на еквивалентна подходяща уредба в държавите членки, включително еквивалентна подходяща саморегулация, при условие че тази уредба постига подобни ефекти като техническите разпоредби. Държавите членки съобщават текста на тази еквивалентна подходяща уредба на Комисията.
Член 21
Разкриване или разпространяване на информация в медиите
За целите на прилагането на член 10, член 12, параграф 1, буква в) и член 20, когато информацията се разкрива или разпространява и когато препоръките се изготвят или разпространяват за целите на журналистическата дейност или друга форма на публикуване в медиите, такова разкриване или разпространяване на информация се оценява, като се вземат предвид правилата за свободата на печата и свободата на изразяване в други медии, и правилата или кодексите за журналистическата професия, освен ако:
а)
засегнатите лица или лицата, тясно свързани с тях, извличат пряко или косвено предимства или печалба от разкриването или разпространяването на въпросната информация; или
б)
разкриването или разпространяването е извършено с намерението да се въведе в заблуждение пазарът по отношение на предлагането, търсенето или цената на финансови инструменти.
ГЛАВА 4
ЕОЦКП И КОМПЕТЕНТНИ ОРГАНИ
Член 22
Компетентни органи
Без да се засягат правомощията на съдебните органи, всяка държава членка определя един компетентен административен орган за целите на настоящия регламент. Държавите членки информират Комисията, ЕОЦКП и другите компетентни органи на други държави членки за това. Компетентният орган гарантира, че разпоредбите на настоящия регламент се прилагат на негова територия по отношение на всички действия, извършвани на нея, както и по отношение на действията, извършвани в чужбина, свързани с инструменти, допуснати до търговия или с подадено заявление за допускане до търговия на регулиран пазар, търгувани на платформа за търг или които се търгуват на МСТ или ОСТ, или за които е подадено заявление за допускане до търговия на МСТ на негова територия.
Член 23
Правомощия на компетентните органи
1. Компетентните органи изпълняват своите функции и правомощия по всеки един от следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи или с пазарни образувания;
в)
на своя отговорност чрез делегиране на правомощия на други органи или на пазарни образувания;
г)
като сезират компетентните съдебни органи.
2. За да изпълняват своите задължения по настоящия регламент, компетентните органи разполагат най-малко със следните надзорни и разследващи правомощия в съответствие с националното право:
а)
да имат достъп до документи и други данни във всякаква форма и да получават или правят копие от тях;
б)
да изискват информация от всички лица, включително и тези, които участват последователно в предаването на нареждания или в изпълнението на съответните операции, както и от техните упълномощители и, ако е необходимо, да призовават и разпитват тези лица с оглед получаването на информация;
в)
при стоковите деривати - да изискват информация от участниците на свързаните спот пазари съобразно стандартизирани образци, да получават информация за сделките и да имат пряк достъп до системите на борсовите агенти;
г)
да извършват проверки на място и разследвания на място в обекти, различни от частни жилища на физически лица;
д)
при спазване на втора алинея да влизат в помещения на физически и юридически лица, за да изземат документи и данни в каквато и да било форма, когато съществува основателно подозрение, че документите или данните, свързани с предмета на проверката или разследването, могат да бъдат от значение за доказването на случай на злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара в нарушение на настоящия регламент.
е)
да предават случаи за наказателно разследване;
ж)
да изискват съществуващи записи на телефонни разговори, електронни съобщения или записи за пренос на данни, съхранявани от инвестиционни посредници, кредитни институции или финансови институции;
з)
да изискват, доколкото е позволено от националното право, съществуващи записи на пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителен оператор, когато съществува основателно подозрение за нарушение и когато такива записи могат да бъдат от значение за разследването на нарушение на член 14, букви а) или б) или член 15;
и)
да изискват замразяване или запор на активите, или и двете;
й)
да спират търговията със съответния финансов инструмент;
к)
да изискват преустановяване на всяка практика, която според компетентния орган противоречи на настоящия регламент;
л)
да налагат временна забрана за упражняване на професионална дейност; и
м)
да предприемат всички необходими мерки, за да се гарантира, че обществеността е надлежно информирана, наред с другото, чрез корекция на разкрита невярна или подвеждаща информация, също чрез изискване всеки емитент или друго лице, което е публикувало или разпространило невярна или подвеждаща информация, да публикува опровержение.
Когато в съответствие с националното право за влизане в помещенията на физически или юридически лица, посочени в първа алинея, буква д), е необходимо предварително разрешение от съдебен орган на съответната държава членка, посочените в тази буква правомощия се използват само след получаване на такова предварително разрешение.
3. Държавите членки гарантират, че са предприети подходящите мерки, осигуряващи на компетентните органи всички надзорни и разследващи правомощия, необходими за изпълнение на техните задължения.
Настоящият регламент не засяга законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с търгови предложения, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола на дружествата, регулирани от надзорните органи, определени от държавите членки съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО, които налагат допълнителни изисквания към изискванията в настоящия регламент.
4. Лице, което предоставя информация на компетентния орган в съответствие с настоящия регламент, не може да се счита, че нарушава ограниченията за разкриване на информация, наложени по силата на договор или на законови, подзаконови или административни разпоредби, и не носи отговорност от каквото и да е естество, свързана с уведомяването.
Член 24
Сътрудничество с ЕОЦКП
1. Компетентните органи си сътрудничат с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. Компетентните органи незабавно предоставят на ЕОЦКП цялата информация, необходима за изпълнение на задълженията му в съответствие с член 35 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
3. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на процедурите и формулярите за обмена на информация съгласно посоченото по параграф 2.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 25
Задължение за сътрудничество
1. Компетентните органи си сътрудничат помежду си и с ЕОЦКП, когато това е необходимо за целите на настоящия регламент, освен ако е приложимо някое от изключенията по параграф 2. Компетентните органи оказват съдействие на компетентните органи на други държави членки и на ЕОЦКП. По-специално те обменят информация без неоправдано забавяне и си сътрудничат в дейности по разследване, надзор и принудително изпълнение.
Задължението за сътрудничество и съдействие, предвидено в първа алинея, се прилага също и по отношение на Комисията във връзка с обмена на информация, свързана с изброените в приложение I към ДФЕС стоки, които са земеделски продукти.
Компетентните органи и ЕОЦКП си сътрудничат в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010, и по-специално член 35 от него.
Когато държавите членки са избрали в съответствие с член 30, параграф 1, втора алинея да предвидят наказателноправни санкции за нарушения на разпоредбите на настоящия регламент, посочени в същия член, те гарантират, че са въведени подходящи мерки, така че компетентните органи да разполагат с всички необходими правомощия да осъществяват връзка със съдебните органи в рамките на тяхната компетентност, за да получават конкретна информация относно образуваните наказателни разследвания или производства за възможни нарушения на настоящия регламент, и да я предоставят на други компетентни органи и на ЕОЦКП, за да изпълняват задължението си да си сътрудничат помежду си и с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент.
2. Компетентният орган може да откаже да действа по искане за информация или за сътрудничество по разследване само при следните изключителни обстоятелства, а именно, когато:
а)
предаването на съответната информация може да засегне неблагоприятно сигурността на държавата членка, към която е отправено искането, по-специално борбата срещу тероризма и други тежки престъпления;
б)
спазването на искането е вероятно да засегне неблагоприятно негово собствено разследвание, дейности по принудително изпълнение, или, когато е приложимо, наказателно разследване;
в)
вече са образувани съдебни производства по отношение на същите действия и срещу същите лица пред органите на държавата членка, към която е отправено искането; или
г)
по отношение на тези лица за същите действия е постановено влязло в сила решение в държавата членка, към която е отправено искането.
3. Компетентните органи и ЕОЦКП си сътрудничат с Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия (АСРЕ), създадена с Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (27), и националните регулаторни органи на държавите членки, за да се осигури координиран подход при прилагането на съответните правила в случаите, когато сделки или нареждания, както и други действия или поведение се отнасят до един или повече финансови инструменти, за които се прилага настоящият регламент, а също и за един или повече енергийни продукти на едро, за които се прилагат членове 3, 4 и 5 от Регламент (ЕС) № 1227/2011. Компетентните органи взимат предвид специфичните характеристики на определенията в член 2 от Регламент (ЕС) № 1227/2011, както и разпоредбите на членове 3, 4 и 5 от Регламент (ЕС) № 1227/2011, когато прилагат членове 7, 8 и 12 от настоящия регламент по отношение на финансови инструменти, свързани с енергийните продукти на едро.
4. При поискване компетентните органи съобщават незабавно всяка информация, необходима за целите, посочени в параграф 1.
5. Когато компетентният орган е убеден, че действия, нарушаващи разпоредбите на настоящия регламент, се извършват или вече са извършени на територията на друга държава членка, или че определени действия засягат финансови инструменти, търгувани на място на търговия, разположено в друга държава членка, той уведомява за този факт по възможно най-конкретен начин компетентния орган на тази друга държава членка и ЕОЦКП, а за енергийни продукти на едро - АСРЕ. Компетентните органи на различните държави членки се консултират помежду си и с ЕОЦКП, а по отношение на енергийни продукти на едро - с АСРЕ, за подходящите действия, които следва да се предприемат, и се информират взаимно за съществени развития, настъпили междувременно. Те координират действия си, за да се избегне възможно дублиране и припокриване при прилагането на административни санкции и други административни мерки по отношение на тези трансгранични случаи в съответствие с членове 30 и 31, и се подпомагат взаимно при изпълнението на своите решения.
6. Компетентният орган на държава членка може да поиска съдействие от компетентния орган на друга държава членка във връзка с проверки на място или разследвания.
Отправящ искане компетентен орган може да информира ЕОЦКП за всяко искане, посочено в първата алинея. В случай на разследване или проверка с трансгранично въздействие ЕОЦКП координира разследването или проверката, ако това е поискано от някой от компетентните органи.
Когато компетентен орган получи искане от компетентен орган на друга държава членка да извърши проверка на място или разследване, той може да предприеме някое от следните действия:
а)
самостоятелно да извърши проверка на място или разследване;
б)
да позволи на компетентния орган, който е подал искането, да участва в проверка на място или разследване;
в)
да позволи на компетентния орган, който е подал искането, да извърши самостоятелно проверката на място или разследването;
г)
да назначи одитори или експерти да извършат проверката на място или разследването;
д)
да сподели специфични задачи, свързани с надзорни дейности, с другите компетентни органи.
Компетентните органи могат също да сътрудничат с компетентните органи на други държави членки по отношение на улесняването на събирането на имуществени санкции.
7. Без да се засяга член 258 от ДФЕС, компетентен орган, чието искане за информация или съдействие в съответствие с параграфи 1, 3, 4 и 5 не е изпълнено в разумен срок или е отхвърлено, може да подаде жалба срещу това отхвърляне или липса на действие в разумен срок пред ЕОЦКП.
В тези ситуации ЕОЦКП може да действа в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010, без да се засяга възможността му да действа в съответствие с член 17 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
8. Компетентните органи си сътрудничат и обменят информация със съответните национални регулаторни органи и регулаторните органи на трети държави, отговарящи за свързаните спот пазари, когато имат основателни причини да подозират, че се извършват или са се извършили действия, които представляват злоупотреба с вътрешна информация, незаконно разкриване на информация или манипулиране на пазара в нарушение на настоящия регламент. Такова сътрудничество гарантира консолидиран преглед на финансовите и спот пазари и открива и санкционира междупазарни и трансгранични случаи на пазарна злоупотреба.
По отношение на квотите за емисии, сътрудничеството и обменът на информация, предвидени по първа алинея, се провеждат и със:
а)
тръжен инспектор по отношение на продажбата на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продукти, провеждана в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010; и
б)
компетентни органи, администратори на регистри, включително централния администратор, и други публични органи, натоварени с надзор за спазването съгласно Директива 2003/87/ЕО.
ЕОЦКП има подпомагаща и координираща роля при сътрудничеството и обмена на информация между компетентните и регулаторните органи в други държави членки и трети държави. Компетентните органи, винаги когато е възможно, сключват споразумения за сътрудничество с регулаторните органи на трети държави, отговарящи за съответните спот пазари, в съответствие с член 26.
9. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на процедурите и формулярите за обмена на информация и съдействието по настоящия член.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 26
Сътрудничество с трети държави
1. Компетентните органи на държавите членки, когато това е необходимо, сключват споразумения за сътрудничество с надзорните органи на трети държави във връзка с обмена на информация с надзорните органи, както и с изпълнението в трети държави на задълженията, произтичащи от настоящия регламент. Тези споразумения за сътрудничество гарантират най-малкото ефективен обмен на информация, което позволява на компетентните органи да изпълняват задълженията си по настоящия регламент.
Компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи, когато предлага да се обвърже с подобно споразумение.
2. Когато е възможно, ЕОЦКП улеснява и координира изготвянето на споразумения за сътрудничество между компетентните органи и съответните надзорни органи на трети държави.
За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, съдържащи образец на споразумение за сътрудничество, който може да се използва от компетентните органи на държавите членки, когато е целесъобразно.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените във втора алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Когато е възможно, ЕОЦКП улеснява и координира обмена между компетентните органи на информацията, получена от надзорните органи на трети държави, която може да е свързана с предприемането на мерки по членове 30 и31.
3. Компетентните органи сключват с надзорните органи на трети държави споразумения за сътрудничество във връзка с обмена на информация, само ако разкриваната информация е обект на гаранции за професионална тайна, които са поне еквивалентни на изложените в член 27. Този обмен трябва да е насочен към изпълнение на задачите на тези компетентни органи.
Член 27
Професионална тайна
1. Условията във връзка с професионалната тайна, предвидени в параграфи 2 и 3, се прилагат по отношение на всяка поверителна информация, която се получава, обменя или предава по силата на настоящия регламент.
2. Цялата информация, обменяна между компетентните органи по силата на настоящия регламент, отнасяща се до търговски или оперативни условия и други икономически или лични дела, се счита за поверителна и за нея важат изискванията за професионална тайна, освен когато компетентният орган заяви в момента на предаването ѝ, че тази информация може да бъде разкрита, или това разкриване е необходимо за съдебно производство.
3. Задължението за професионална тайна се прилага по отношение на всички лица, които работят или са работили за компетентния орган или за органите или пазарните образувания, на които компетентният орган е делегирал свои правомощия, включително и по отношение на назначените от него одитори и експерти. Информацията, представляваща професионална тайна, не може да бъде съобщавана на което и да е друго лице или орган, освен по силата на разпоредби, предвидени в правото на Съюза или в националното право.
Член 28
Защита на данните
При обработката на лични данни в рамките на настоящия регламент, компетентните органи осъществяват своите функции за целите на настоящия регламент в съответствие с националните законови, подзаконови или административни разпоредби за транспониране на Директива 95/46/ЕО. Когато ЕОЦКП обработва лични данни в рамките на настоящия регламент, той спазва разпоредбите на Регламент (ЕО) № 45/2001.
Личните данни се съхраняват за максимален срок от пет години.
Член 29
Разкриване на лични данни на трети държави
1. Компетентният орган на дадена държава членка може да предоставя лични данни на трета държава, при условие че са изпълнени изискванията на Директива 95/46/ЕО и само за всеки отделен случай. Компетентният орган се уверява, че предоставянето е необходимо за целите на настоящия регламент и че третата държава не предоставя данните на друга трета държава, освен ако не е дадено изрично писмено разрешение и ако предоставянето е в съответствие с условията, определени от компетентния орган на държавата членка.
2. Компетентният орган на дадена държава членка разкрива лични данни, получени от компетентен орган на друга държава членка, на надзорен орган на трета държава само ако компетентният орган на съответната държава членка е получил изричното съгласие на компетентния орган, който е предал данните, и ако, когато е приложимо, данните се разкриват единствено за целите, за които този компетентен орган е дал съгласие.
3. Когато дадено споразумение за сътрудничество предвижда обмен на лични данни, то спазва законовите, подзаконовите или административните разпоредби за транспониране на Директива 95/46/ЕО.
ГЛАВА 5
АДМИНИСТРАТИВНИ МЕРКИ И САНКЦИИ
Член 30
Административни санкции и други административни мерки
1. Без да се засягат наказателноправните санкции и надзорните правомощия на компетентните органи по член 23, държавите членки в съответствие с националното право предвиждат компетентните органи да имат правомощията да налагат подходящи административни санкции и други административни мерки по отношение най-малко на следните нарушения:
а)
нарушения на членове 14 и 15, член 16, параграфи 1 и 2, член 17, параграфи 1, 2, 4, 5 и 8,член 18, параграфи 1 - 6, член 19, параграфи 1, 2, 3, 5, 6, 7 и 11 и член 20, параграф 1; както и
б)
липса на сътрудничество или неспазване на правилата при разследване, проверка или искане съгласно посоченото в член 23, параграф 2.
Държавите членки могат да решат да не предвиждат правила за административни санкции съгласно посоченото в първа алинея, когато нарушенията, посочени в буква а) или буква б) от посочената алинея, вече подлежат на наказателноправни санкции в националното им право до 3 юли 2016 г. Когато приемат такова решение, държавите членки уведомяват подробно Комисията и ЕОЦКП за приложимите разпоредби от тяхното наказателното право.
До 3 юли 2016 г. държавите членки подробно уведомяват Комисията и ЕОЦКП за правилата, посочени в първа и втора алинея. Те уведомяват незабавно Комисията и ЕОЦКП за всякакви последващи изменения на тези правила.
2. Държавите членки, в съответствие с националното право, гарантират, че компетентните органи имат правомощия да налагат най-малко следните административни санкции и да предприемат най-малко следните административни мерки в случай на нарушенията, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а):
а)
разпореждане, с което се изисква лицето, отговорно за нарушението, да преустанови поведението и да не извършва повторно нарушение;
б)
принудително възстановяване на реализираната печалба или избегнатата загуба в резултат на нарушението, доколкото размерът им може да бъде определен;
в)
публично предупреждение, в което се посочва лицето, отговорно за нарушението, и естеството на нарушението;
г)
отнемане или прекратяване на лиценз на инвестиционен посредник;
д)
временна забрана за всяко лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да изпълнява ръководни функции в инвестиционни посредници;
е)
в случай на повтарящи се нарушения на член 14 или член 15 - постоянна забрана за всяко лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да изпълнява ръководни функции в инвестиционни посредници;
ж)
временна забрана за лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да търгува за собствена сметка;
з)
максимални административни имуществени санкции в размер най-малко на три пъти размера на реализираната печалба или избегнатата загуба в резултат на нарушението, когато размерът им може да бъде определен;
и)
по отношение на физическо лице - максимални административни имуществени санкции в размер на най-малко:
i)
за нарушения на членове 14 и 15 - 5 000 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.;
ii)
за нарушения на членове 16 и 17 - 1 000 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро - равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.; и
iii)
за нарушения на членове 18, 19 и 20 - 500 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро -равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.; и
й)
по отношение на юридически лица - максимални административни имуществени санкции в размер на най-малко:
i)
за нарушение на членове 14 и 15 - 15 000 000 EUR или 15 % от общия годишен оборот на юридическото лице според последните налични отчети, одобрени от управителния орган или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро - равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.;
ii)
за нарушения на членове 16 и 17 - 2 500 000 EUR или 2 % от общия му годишен оборот според последните налични отчети, одобрени от управителния му орган или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро - равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.; и
iii)
за нарушения на членове 18, 19 и 20 - 1 000 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро- равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.
Позоваванията на компетентен орган в настоящия параграф не засягат възможността му да упражнява своите функции по всички начини, посочени в член 23, параграф 1.
За целите на първа алинея, буква ѝ), подточки i) и ii), когато юридическото лице е предприятие майка или дъщерно предприятие, от което се изисква да изготвя консолидирани финансови отчети по силата на Директива 2013/34/ЕС (28), съответният общ годишен оборот е общият годишен оборот или съответния вид приходи в съответствие с приложимите счетоводни директиви, Директива 86/635/ЕИО на Съвета (29) за банките и Директива 91/674/ЕИО на Съвета (30) за застрахователните дружества съгласно последните налични консолидирани отчети, одобрени от управителния орган на предприятието майка, което ръководи останалите предприятия.
3. Държавите членки могат да предвидят, че компетентните органи имат и други правомощия за налагане на санкции в допълнение към посочените в параграф 2 и могат да предвидят по-високи нива на санкции от установените в същия параграф.
Член 31
Упражняване на правомощията за надзор и налагане на санкции
1. Държавите членки гарантират, че при определянето на вида и размера на административни санкции компетентните органи взимат предвид всички съотносими обстоятелства, включително, когато е уместно:
а)
тежестта и продължителността на нарушението;
б)
степента на отговорност на лицето, отговорно за нарушението;
в)
финансовата стабилност на лицето, отговорно за нарушението, както е указано, например според общия оборот на юридическо лице или годишния доход на физическо лице;
г)
размера на реализираните печалби или избегнатите загуби от лицето, отговорно за нарушението, доколкото те могат да се определят;
д)
степента на съдействие, което отговорното за нарушението лице оказва на компетентния орган, без да се засяга необходимостта за осигуряване на принудително връщане на реализираните печалби или избегнатите загуби от това лице;
е)
предишни нарушения от страна на лицето, отговорно за нарушението; и
ж)
взетите мерки от лицето, отговорно за нарушението, за предотвратяване на повторно извършване на нарушението.
2. При упражняването на правомощията си да налагат административни санкции и други административни мерки по член 30, компетентните органи си сътрудничат тясно, за да гарантират, че техните надзорни и разследващи правомощия, както и административни санкции, които те налагат, и другите предприемани от тях административни мерки са ефективни и подходящи съгласно настоящия регламент. Те координират действията си в съответствие с член 25 с цел да се избегне дублиране и припокриване при упражняването на техните надзорни и разследващи правомощия и при налагането на административни санкции по отношение на трансгранични случаи.
Член 32
Съобщаване за нарушения
1. Държавите членки гарантират, че компетентните органи създават ефективни механизми, позволяващи съобщаването на компетентните органи за действителни или възможни нарушения на настоящия регламент.
2. Механизмите, посочени в параграф 1, включват като минимално изискване:
а)
специфични процедури за получаване на съобщения за нарушения и тяхното проследяване, включително изграждане на сигурни канали за комуникация за тези съобщения;
б)
в рамките на професионалната им дейност подходяща защита за лицата, които работят по трудов договор и съобщават за нарушения или са обвинени в извършването на нарушения, срещу отмъщение, дискриминация или други видове несправедливо отношение, като минимално изискване; и
в)
защита на личните данни както на лицето, съобщило за нарушението, така и на физическото лице, за което се твърди, че е извършило нарушението, включително защита във връзка със запазване в тайна на тяхната самоличност на всеки етап от процедурата, без да се засяга разкриването на информация, което се изисква от националното право в контекста на разследванията или последващите съдебни производства.
3. Държавите членки изискват от работодателите, които осъществяват дейности, които са регламентирани от нормативна уредба за финансови услуги, да имат въведени подходящи вътрешни процедури, за да могат служителите им да подават сигнали за нарушения по настоящия регламент.
4. Държавите членки могат да предвиждат предоставянето, в съответствие с националното право, на финансови стимули за лицата, които предлагат имаща отношение информация за потенциални нарушения на настоящия регламент, когато тези лица не разполагат с други предварително съществуващи законови или договорни задължения да съобщават такава информация, и при условие че информацията е нова и че води до налагането на административна или наказателноправна санкция, или предприемането на друга административна мярка, за нарушение на настоящия регламент.
5. Комисията приема актове за изпълнение за конкретизиране на процедурите, посочени в параграф 1, включително договореностите за съобщаване и за последващи мерки от съобщаването, както и мерки за защита на лицата, работещи на трудов договор и мерки за защита на личните данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 2.
Член 33
Обмен на информация с ЕОЦКП
1. Компетентните органи предоставят на ЕОЦКП годишна обобщена информация за всички административни санкции и други административни мерки, наложени от компетентния орган в съответствие с членове 30, 31 и 32. ЕОЦКП публикува тази информация в годишен доклад. Компетентните органи представят на ЕОЦКП ежегодно анонимно представени и обобщени данни относно всички административни разследвания, предприети в съответствие с тези членове.
2. Когато държавите членки са предвидили в съответствие с член 30, параграф 1, втора алинея, наказателноправни санкции за нарушенията, посочени в същия член, техните компетентни органи предоставят на ЕОЦКП ежегодно анонимно представени и обобщени данни относно всички предприети наказателни разследвания и наложени наказателноправни санкции от компетентните съдебни органи в съответствие с членове 30, 31 и 32. ЕОЦКП публикува данни относно наложените наказателноправни санкции в годишен доклад.
3. Когато компетентният орган е разкрил административни или наказателноправни санкции или други административни мерки, той едновременно с това ги съобщава на ЕОЦКП.
4. Когато публикувана административна или наказателноправна санкция или друга административна мярка се отнася за инвестиционен посредник, лицензиран в съответствие с Директива 2014/65/ЕС, ЕОЦКП добавя справка за позоваване на тази публикувана санкция или мярка в регистъра на инвестиционните посредници, създаден по силата на член 5, параграф 3 от посочената директива.
5. За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на процедурите и формулярите за обмена на информация, както е посочено в настоящия член.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 34
Публикуване на решения
1. При спазване на трета алинея, компетентните органи публикуват всяко решение за налагане на административна санкция или друга административна мярка във връзка с нарушение на настоящия регламент на официалния им уебсайт, веднага след като лицето, обект на това решение, бъде уведомено за него. Такова публикуване дава информация най-малкото за вида и характера на нарушението и за самоличността на лицето, което е обект на това решение.
Първата алинея не се прилага за решения, с които се налагат мерки за целите на разследване.
Когато компетантният орган намери, че публикуването на данните, идентифициращи юридическото лице, обект на решението или на личните данни на физическото лице би било несъразмерно в резултат на оценка съобразно всеки конкретен случай на съразмерността на публикуването на такива данните или когато такова публикуване би застрашило текущо разследване или стабилността на финансовите пазари, той предприема една от следните мерки:
а)
забавя публикуването на решениетодо момента, в който основанията за това забавяне отпаднат;
б)
публикува решението на анонимна основа по начин, съобразен с националното право, ако подобно публикуване гарантира ефективната защита на въпросните лични данни;
в)
изобщо не публикува решението в случай, че компетентният орган смята, че публикуването в съответствие с буква а) или б) няма да е достатъчно, за да осигури:
i)
че стабилността на финансовите пазари не би била изложена на опасност; или
ii)
съразмерността на публикуването на такива решения по отношение на мерки, за които се счита, че са от незначителен характер.
Когато компетентен орган вземе решение за анонимно публикуване на решение, както е посочено в трета алинея, буква б), той може да отложи публикуването на съответните данни за разумен срок, ако може да се предвиди, че основанията за анонимно публикуване ще престанат да съществуват през този период.
2. Когато решението подлежи на обжалване пред национален съдебен, административен или друг орган, компетентните органи също незабавно публикуват на своя уебсайт тази информация, както и всяка последваща информация относно резултата от това обжалване. Освен това се публикува и всяко решение, с което се отменя решение, предмет на обжалване.
3. Компетентните органи гарантират, че всяко решение, което е публикувано в съответствие с настоящия член, е достъпно на техния уебсайт за срок от най-малко пет години след публикуването му. Личните данни, които се съдържат в такива публикации, се съхраняват на уебсайта на компетентния орган само за необходимия срок в съответствие с действащите правила за защита на данните.
ГЛАВА 6
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ И АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 35
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 6, параграфи 5 и 6, член 12, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея и параграф 3 и член 19, параграфи 13 и 14 се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от 2 юли 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 6, параграфи 5 и 6, член 12, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея и параграф 3 и член 19, параграфи 13 и 14, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. Решението за оттегляне прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз, или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 6, параграфи 5 и 6, член 12, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея и параграф 3 или член 19, параграфи 13 или 14, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито от Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 36
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет по ценни книжа, създаден с Решение на Комисията 2001/528/ЕО (31). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА 7
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 37
Отмяна на Директива 2003/6/ЕО и мерките за нейното изпълнение
Директива 2003/6/ЕО и директиви 2004/72/ЕО (32), 2003/125/ЕО (33) и 2003/124/ЕО (34) на Комисията и Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията (35) се отменят, считано от 3 юли 2016 г. Позоваванията на Директива 2003/6/ЕО се смятат за позовавания на настоящия регламент и се четат в съответствие с таблицата на съответствието, посочена в приложение II към настоящия регламент.
Член 38
Доклад
До 3 юли 2019 г. Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно прилагането на настоящия регламент, заедно със законодателно предложение за изменение, ако е необходимо. Този доклад оценява, наред с другото:
а)
целесъобразността на въвеждането на общи правила за необходимостта всички държави членки да предвидят административни санкции за злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара;
б)
способността на определението за вътрешна информация да обхване цялата съотносима информация, която подпомага компетентните органи да се борят ефективно с пазарната злоупотреба;
в)
целесъобразността на условията, при които забраната за търговия е наложена в съответствие с член 19, параграф 11, с оглед да се установи дали има допълнителни обстоятелства, при които забраната следва да се прилага;
г)
възможността за установяване на рамка на Съюза за междупазарен надзор на дневника за нареждания по отношение на пазарните злоупотреби, включително препоръки за такава рамка; и
д)
обхвата на прилагане на разпоредбите за бенчмарк.
За целите на първа алинея, буква а) ЕОЦКП предприема сравнително изследване на прилагането на административни санкции, както и на прилагането на наказателноправни санкции в държавите членки, когато последните са избрали, в съответствие с член 30, параграф 1, втора алинея, да уредят такива санкции съгласно посоченото в същата разпоредба за нарушения на настоящия регламент. Тази дейност включва също и всякакви данни, предоставени съгласно член 33, параграфи 1 и 2.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Той се прилага, считано от 3 юли 2016 г. с изключение на член 4, параграфи 4 и 5, член 5, параграф 6, член 6, параграфи 5 и 6, член 7, параграф 5, член 11, параграфи 9, 10 и 11, член 12, параграф 5, член 13, параграфи 7 и 11, член 16, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея, член 17, параграфи 3, 10 и 11, член 18, параграф 9, член 19, параграфи 13, 14 и 15, член 20, параграф 3, член 24, параграф 3, член 25, параграф 9, член 26, параграф 2, втора, трета и четвърта алинея, член 32, параграф 5 и член 33, параграф 5, които се прилагат, считано от 2 юли 2014 г.
3. Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да се съобразят с членове 22, 23 и 30, член 31, параграф 1 и членове 32 и 34 до 3 юли 2016 г.
4. Позоваванията в настоящия регламент на Директива 2014/65/ЕС и на Регламент (ЕС) № 600/2014 до 3 януари 2017 г. се четат като позовавания на Директива 2004/39/ЕО съгласно таблицата на съответствието, посочена в приложение IV към Директива 2014/65/ЕС, доколкото тази таблица на съответствието съдържа разпоредби, препращащи към Директива 2004/39/ЕО.
Когато в разпоредбите от настоящия регламент се прави позоваване на ОСТ, пазари за растеж на МСП, квоти за емисии и продавани на търг основани на тях продукти, тези разпоредби не се прилагат за ОСТ, пазари за растеж на МСП, квоти за емисии и продавани на търг основани на тях продукти до 3 януари 2017 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 596/2014
(2014. gada 16. aprīlis)
par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Patiess iekšējais finanšu pakalpojumu tirgus ir izšķiroši nozīmīgs ekonomikas izaugsmei un darbvietu izveidei Savienībā.
(2)
Lai finanšu tirgus būtu vienots, efektīvs un pārredzams, ir vajadzīga tirgus integritāte. Ekonomiskā izaugsme un labklājība nebūs iespējama, ja vērtspapīru tirgu darbība nebūs vienmērīga un sabiedrība neuzticēsies šiem tirgiem. Tirgus ļaunprātīga izmantošana kaitē finanšu tirgu integritātei un vājina sabiedrības uzticību vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem.
(3)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK (4) tika pilnveidots un atjaunināts Savienības tiesiskais regulējums tirgus integritātes aizsardzībai. Tomēr, ņemot vērā to, ka likumdošanas, tirgus un tehnoloģiju attīstības tendences kopš minētās direktīvas stāšanās spēkā ir būtiski mainījušas finanšu vidi, minētā direktīva tagad būtu jāaizstāj. Jauns leģislatīvs instruments ir vajadzīgs arī, lai nodrošinātu vienādus noteikumus un skaidrību attiecībā uz pamatjēdzieniem, kā arī vienotu noteikumu krājumu saskaņā ar ES Finanšu uzraudzības jautājumu augsta līmeņa darba grupas, kuras priekšsēdētājs bija Jacques de Larosière (“Larosière grupa”), 2009. gada 25. februāra ziņojuma secinājumiem.
(4)
Ir jānosaka vienotāks un stingrāks regulējums, lai saglabātu tirgus integritāti, izvairītos no iespējamas regulatīvās arbitrāžas, garantētu saukšanu pie atbildības manipulācijas mēģinājuma gadījumā, un lai nodrošinātu lielāku tiesisko noteiktību un mazāku regulējuma sarežģītību tirgus dalībniekiem. Šīs regulas mērķis ir noteikti veicināt iekšējā tirgus pareizu darbību, tāpēc tā pamatā vajadzētu būt Līguma par Eiropas savienības darbību (LESD) 114. pantam kā tas tiek konsekventi interpretēts Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā.
(5)
Lai novērstu joprojām pastāvošos tirdzniecības šķēršļus un būtiskus konkurences izkropļojumus, ko rada atšķirības dalībvalstu tiesību aktos, kā arī lai novērstu turpmāku tirdzniecības šķēršļu un būtisku konkurences izkropļojumu rašanos, ir jāpieņem regula, ar kuru paredzētu vienotāku Savienības regulējuma interpretāciju attiecībā uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, šajā regulējumā skaidrāk paredzot noteikumus, kas būtu piemērojami visās dalībvalstīs. Noteikumu par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu pieņemšana regulas veidā nodrošinās to, ka šie noteikumi ir tieši piemērojami. Tam savukārt būtu jānodrošina vienādi nosacījumi, novēršot direktīvas transponēšanas radītās atšķirības dalībvalstu prasībās. Ar šo regulu tiks nodrošināts, ka visas personas Savienībā ievēro vienus un tos pašus noteikumus. Tā arī mazinās regulējuma sarežģītību un ar atbilstības nodrošināšanu saistītās izmaksas uzņēmumiem, jo īpaši uzņēmumiem, kas darbojas pārrobežu mērogā, un veicinās konkurences izkropļojumu novēršanu.
(6)
Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumā par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu Savienība un dalībvalstis ir aicinātas izstrādāt noteikumus, lai samazinātu administratīvo slogu, pielāgotu tiesību aktus emitentu vajadzībām tirgos, kas paredzēti maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un veicinātu minēto emitentu piekļuvi finansējumam. Vairāki Direktīvas 2003/6/EK noteikumi paredz administratīvu slogu emitentiem, jo īpaši tiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, kas būtu jāsamazina.
(7)
Tirgus ļaunprātīga izmantošana ir jēdziens, kas ietver nelikumīgu rīcību finanšu tirgos, un šīs regulas nozīmē tā būtu jāsaprot kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā, šādas informācijas nelikumīga izpaušana un tirgus manipulācija. Šāda rīcība kavē pilnīgu un atbilstīgu tirgus pārredzamību, kas ir visu integrēto finanšu tirgu dalībnieku veikto tirdzniecības darījumu priekšnoteikums.
(8)
Direktīvas 2003/6/EK darbības jomā galvenā uzmanība tika pievērsta finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai par kuriem iesniegts pieteikums tirdzniecībai šādā tirgū. Tomēr pēdējos gados finanšu instrumentus aizvien vairāk tirgo daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS). Ir arī tādi finanšu instrumenti, kas tiek tirgoti tikai cita veida organizētās tirdzniecības sistēmās (OTS) vai tikai ārpusbiržas tirgos (AT). Tāpēc šīs regulas darbības jomā būtu jāietver visi finanšu instrumenti, ko tirgo regulētā tirgū, DTS vai OTS, un jebkura cita rīcība vai darbība, kas var ietekmēt šādu finanšu instrumentu neatkarīgi no tā, vai šāda rīcība vai darbība notiek tirdzniecības vietā. Tādu konkrētu DTS veidu gadījumā, kuras, tāpat kā regulētie tirgi, palīdz uzņēmumiem iegūt līdzekļus pašu kapitālam, tirgus ļaunprātīgas izmantošanas aizliegums tiek piemērots arī tad, ja tiek iesniegts pieteikums tirdzniecībai šādā tirgū. Tādēļ šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj finanšu instrumenti, par kuriem iesniegts pieteikums atļaušanai tirdzniecībā DTS. Tam būtu jāuzlabo ieguldītāju aizsardzība, jāsaglabā tirgu integritāte un jānodrošina, ka šādu instrumentu tirgus ļaunprātīga izmantošana ir nepārprotami aizliegta.
(9)
Pārredzamības nolūkā regulēto tirgu, DTS vai OTS operatoriem vajadzētu nekavējoties ziņot to kompetentajām iestādēm sīku informāciju par finanšu instrumentiem, kurus tie ir atļāvuši tirgot, par kuriem ticis iesniegts pieteikums tirdzniecībai vai kuri tiek tirgoti attiecīgajās tirdzniecības vietās. Otrs paziņojums būtu jāsniedz, kad instruments vairs netiek atļauts tirdzniecībā. Šādi pienākumi būtu jāattiecina arī uz tiem finanšu instrumentiem, par kuriem iesniegts pieteikums tirdzniecībai attiecīgo operatoru tirdzniecības vietās un kuri ir atļauti tirdzniecībā pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Kompetentajām iestādēm būtu jāiesniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) paziņojumi, un EVTI būtu jāpublicē visu paziņoto finanšu instrumentu saraksts. Šī regula attiecas uz finanšu instrumentiem neatkarīgi no tā, vai tie ir iekļauti EVTI publicētajā sarakstā vai ne.
(10)
Dažus finanšu instrumentus, ko netirgo tirdzniecības vietās, ir iespējams izmantot tirgus ļaunprātīgā izmantošanā. Tas attiecas uz finanšu instrumentiem, kuru cena vai vērtība ir vai nu atkarīga no finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, vai ietekmē šādus instrumentus, vai kuru tirdzniecība ietekmē tādu citu finanšu instrumentu cenu vai vērtību, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Piemēri, kad šādus instrumentus var izmantot tirgus ļaunprātīgai izmantošanai, var būt ar akcijām vai obligācijām saistīta iekšējā informācija, ko var izmantot attiecīgo akciju vai obligāciju atvasinātā instrumenta iegādei, vai iekšējā informācija saistībā ar indeksu, kura vērtība ir atkarīga no minētajām akcijām vai obligācijām. Ja finanšu instrumentu izmanto kā atsauces cenu, atvasināto instrumentu, ko tirgo AT, var izmantot, lai gūtu labumu no manipulētām cenām vai lai manipulētu ar tirdzniecības vietā tirgota finanšu instrumenta cenu. Vēl viens piemērs ir tādu vērtspapīru jaunas sērijas plānots izlaidums, uz kuriem šīs regulas darbības joma parasti neattiektos, bet kuru tirdzniecība varētu ietekmēt tādu biržā reģistrētu vērtspapīru cenu vai vērtību, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma. Regula arī attiecas uz situāciju, kad tirdzniecības vietā tirgota instrumenta cena vai vērtība ir atkarīga no instrumenta, ko tirgo AT. Tas pats princips būtu jāpiemēro tūlītējiem preču darījumu līgumiem, kuru cenas pamatā ir atvasinātā instrumenta cena, un tādu tūlītēju preču darījumu līgumu iegādei, kuri ir finanšu instrumentu atsauces.
(11)
Tirdzniecība ar vērtspapīriem vai ar tiem saistītiem vērtspapīru stabilizācijas instrumentiem vai tirgošanās ar pašu akcijām saskaņā ar atpirkšanas programmām ekonomisku iemeslu dēļ var būt leģitīma un tādēļ konkrētos apstākļos tai nebūtu jāpiemēro aizliegumi attiecībā uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ar noteikumu, ka darbības tiek veiktas pārredzami, sniedzot attiecīgu informāciju par stabilizāciju vai atpirkšanas programmu.
(12)
Tirdzniecība ar pašu akcijām saskaņā ar atpirkšanas programmām un finanšu instrumenta stabilizācija, kas nevarētu izmantot šajā regula paredzētos atbrīvojumus, pati par sevi nebūtu jāuzskata par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.
(13)
Dalībvalstis, Eiropas Centrālās banku sistēmas (ECBS) locekles, ministrijas un citas aģentūras vai vienas vai vairāku dalībvalstu, vai arī Savienības īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, vai arī citas konkrētas publiskas struktūras vai personas, kas darbojas to uzdevumā, nebūtu jāierobežo monetārās, valūtas maiņu likmju vai publiskā sektora parāda pārvaldības politikas īstenošanā, ciktāl tās rīkojas sabiedrības interesēs un tikai saistībā ar minētās politikas īstenošanu. Nebūtu jāierobežo arī tādi darījumi vai rīkojumi, vai rīcība, ko veic Savienība, vienas vai vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, Eiropas Investīciju banka, Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, Eiropas stabilizācijas mehānisms vai starptautiska finanšu iestāde, kuru izveidojušas divas vai vairāk dalībvalstis, mobilizējot finansējumu vai sniedzot finanšu palīdzību saviem locekļiem. Šādu izņēmumu no šīs regulas darbības jomas saskaņā ar šo regulu var paplašināt un piemērot dažām publiskām struktūrām, kurām ir uzdots pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties šādā pārvaldībā, un trešo valstu centrālām bankām. Tomēr šis atbrīvojums saistībā ar monetāro, valūtas maiņu likmju vai publiskā sektora parāda pārvaldības politiku nebūtu jāpiemēro gadījumos, ja attiecīgās publiskās struktūras iesaistās darījumos, rīkojumos vai rīcībā, kas nav saistīta ar minēto politikas jomu īstenošanu, vai ja personas, kuras strādā šajās struktūrās, iesaistās darījumos, rīkojumos vai rīcībā savā vārdā.
(14)
Saprātīgi ieguldītāji pieņem lēmumus par ieguldījumiem, pamatojoties uz informāciju, kas tiem jau ir pieejama, tas ir, pamatojoties uz ex ante informāciju. Tādēļ jautājums par to, vai saprātīgs ieguldītājs, pieņemot lēmumu par ieguldījumiem, ņemtu vērā kādu noteiktu informāciju, ir jāizvērtē, pamatojoties uz ex ante informāciju. Šādā novērtējumā jāņem vērā minētās informācijas paredzamā ietekme ar to saistītā emitenta vispārējās darbības kontekstā, informācijas avota uzticamība un jebkādi citi tirgus mainīgie rādītāji, kas konkrētajos apstākļos varētu ietekmēt finanšu instrumentus, saistītos tūlītēju preču darījumu līgumus vai izsolītos produktus, kas pamatojas uz emisijas kvotām.
(15)
Ex post informāciju var izmantot, lai pārbaudītu pieņēmumu, ka ex ante informācija bijusi tāda, kas var atsaukties uz vērtspapīru cenu, bet ex post informāciju nedrīkstētu izmantot, lai vērstos pret personām, kuras izdarījušas pamatotus secinājumus no tām pieejamās ex ante informācijas.
(16)
Ja iekšējā informācija attiecas uz procesu, kurš norisinās vairākos posmos, katrs no šiem posmiem, tāpat kā viss process, var veidot iekšējo informāciju. Ilgstoša procesa starpposms var pats par sevi veidot apstākļu kopumu vai notikumu, kas pastāv, vai kā pastāvēšana ir reāli iespējama, pamatojoties uz attiecīgajā brīdī pastāvošo faktoru vispārēju novērtējumu. Tomēr šis princips nebūtu jāsaprot tādā nozīmē, ka vērā jāņem tas, cik būtiska būtu šāda apstākļu kopuma vai notikuma ietekme uz attiecīgo finanšu instrumentu cenām. Starpposms būtu jāuzskata par iekšējo informāciju, ja tas pats par sevi atbilst šajā regulā noteiktajiem iekšējās informācijas kritērijiem.
(17)
Informācija, kura attiecas uz notikumu vai apstākļu kopumu, kas ir ilgstoša procesa starpposms, var attiekties, piemēram, uz līgumslēgšanas sarunu statusu, noteikumiem, par kuriem panākta provizoriska vienošanās līgumslēgšanas sarunās, finanšu instrumentu izvietošanas iespēju, nosacījumiem, ar kādiem tirgos finanšu instrumentus, finanšu instrumentu izvietošanas provizoriskajiem nosacījumiem, vai apsvērumiem par finanšu instrumenta iekļaušanu nozīmīgā indeksā vai finanšu instrumenta izslēgšanu no šāda indeksa.
(18)
Juridiskā noteiktība attiecībā uz tirgus dalībniekiem būtu jāveicina, precīzāk nosakot divus elementus, kas ir būtiski iekšējās informācijas definēšanai, proti, precīzu šādas informācijas raksturu un tās iespējamās ietekmes nozīmi attiecībā uz finanšu instrumentu, saistīto tūlītēju preču darījumu līgumu vai to izsolīto produktu cenām, kas pamatojas uz emisijas kvotām. Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas ir vairumtirdzniecības energoprodukti, par iekšējo informāciju jo īpaši būtu jāuzskata informācija, kura ir jāsniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1227/2011 (5).
(19)
Regulas mērķis nav aizliegt akcionāru un pārvaldītāju vispārēja rakstura sarunas par darījumdarbības un tirgus tendencēm saistībā ar kādu emitentu. Šādas attiecības ir būtiski svarīgas tirgu efektīvai darbībai, un ar šo regulu tās nebūtu jāaizliedz.
(20)
Tūlītēju darījumu tirgi un saistīto atvasināto finanšu instrumentu tirgi ir savstarpēji cieši saistīti un globāli; tirgus ļaunprātīga izmantošana ir iespējama gan vairākos tirgos, gan pārrobežu mērogā, kas var izraisīt ievērojamu sistēmisko risku. Tas attiecas gan uz iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā, gan uz tirgus manipulācijām. Jo īpaši tūlītēju darījumu tirgus iekšējo informāciju var izmantot persona, kas veic tirdzniecības darījumus finanšu tirgū. Iekšējā informācija saistībā ar preces atvasināto instrumentu būtu jādefinē kā informācija, kas gan atbilst vispārējai iekšējās informācijas definīcijai saistībā ar finanšu tirgiem, gan ir jānodod atklātībai saskaņā ar Savienības vai dalībvalstu līmeņa normatīvajiem noteikumiem, tirgus noteikumiem, līgumiem vai ierasto kārtību attiecīgajā preču atvasināto instrumentu tirgū vai tūlītēju darījumu tirgū. Būtiski šādu noteikumu piemēri ir Regula (ES) Nr. 1227/2011 enerģijas tirgum un kopīgās organizāciju datubāzes iniciatīvas (JODI) datubāze naftai. Šāda informācija var būt pamatā tirgus dalībnieku lēmumiem slēgt preču atvasināto instrumentu vai ar to saistīto tūlītēju preču darījumu līgumus, un tādēļ tā būtu jāuzskata par iekšējo informāciju, kas ir jāpublisko, ja tā varētu būtiski ietekmēt šādu atvasināto instrumentu vai ar tiem saistīto tūlītēju preču darījumu līgumu cenas.
Turklāt manipulatīvas stratēģijas ir iespējamas arī tūlītēju darījumu tirgos un atvasināto finanšu instrumentu tirgos. Finanšu instrumentu, tostarp preču atvasināto instrumentu, tirdzniecību var izmantot, lai manipulētu ar tiem saistītos tūlītēju preču darījumu līgumus, un tūlītēju preču darījumu līgumus var izmantot, lai manipulētu ar tiem saistītos finanšu instrumentus. Tirgus manipulāciju aizliegumā būtu jāietver šīs savstarpējās saiknes. Tomēr nav atbilstīgi un lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, ietverot rīcību, kas nav saistīta ar finanšu instrumentiem, piemēram, tirdzniecības darījumus ar tūlītēju preču darījumu līgumiem, kuri ietekmē tikai tūlītēju darījumu tirgu. Īpaši attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktiem kompetentajām iestādēm šajā regulā sniegtās iekšējās informācijas, iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā un tirgus manipulāciju definīcijas piemērojot finanšu instrumentiem, kas saistīti ar vairumtirdzniecības energoproduktiem, būtu jāņem vērā Regulā (ES) Nr. 1227/2011 sniegto definīciju specifiskās iezīmes.
(21)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (6) Komisija, dalībvalstis un citas oficiāli norīkotas struktūras cita starpā ir atbildīgas par emisijas kvotu tehnisko izdošanu, to bezmaksas piešķiršanu atbilstīgajām rūpniecības nozarēm un jaunpienācējiem tirgū un plašākā nozīmē ir atbildīgas par Savienības klimata politikas regulējuma izstrādi un īstenošanu, kurš ir pamatā emisijas kvotu piegādei “atbilstības pircējiem” Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS). Veicot šos pienākumus, minētajām publiskajām struktūrām cita starpā var būt pieejama publiski nepieejama informācija, kas var ietekmēt cenu, un saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK tām var nākties veikt konkrētas tirgus darbības saistībā ar emisiju kvotām. Līdz ar emisiju kvotu pārklasificēšanu finanšu instrumentu kategorijā sakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (7) pārskatīšanu šīs regulas darbības jomā tiks ietverti arī minētie instrumenti.
Lai saglabātu Komisijas, dalībvalstu un citu oficiāli norīkotu struktūru spēju izstrādāt un ieviest Savienības klimata politiku, minēto publisko struktūru darbības, ciktāl tās tiek īstenotas sabiedrības interesēs, nepārprotamā minētās politikas īstenošanas nolūkā un saistībā ar emisiju kvotām, būtu jāsvītro no šīs regulas piemērošanas jomas. Šādam atbrīvojumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt vispārējo tirgus pārredzamību, jo minētajām publiskajām struktūrām ir tiesību aktos noteikts pienākums darboties tā, lai nodrošinātu tādu jaunu lēmumu, izmaiņu un datu pienācīgu, taisnīgu un nediskriminējošu atklāšanu un pieejamību, kuri var ietekmēt vērtspapīru cenu. Turklāt drošības pasākumi attiecībā uz taisnīgu un nediskriminējošu īpašas informācijas atklāšanu, kura ir publisko iestāžu rīcībā un kura var ietekmēt vērtspapīru cenu, ir paredzēti Direktīvā 2003/87/EK un īstenošanas pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Tomēr atbrīvojums, ko piemēro publiskām struktūrām, kuras darbojas saskaņā ar Savienības klimata politiku, nebūtu jāattiecina uz gadījumiem, kad minētās publiskās struktūras piedalās darbībās vai darījumos, kas nav saistīti ar Savienības klimata politikas īstenošanu, vai gadījumos, kad personas, kas strādā šajās struktūrās, iesaistās darbībās vai darījumos savā vārdā.
(22)
Ievērojot LESD 43. pantu un tādu starptautisku nolīgumu īstenošanu, kas noslēgti saskaņā ar LESD, Komisija, dalībvalstis un citas oficiāli norīkotas struktūras ir atbildīgas, inter alia, par Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) un Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanu. Pildot minētos pienākumus, minētās publiskās struktūras veic darbības un īsteno pasākumus ar mērķi pārvaldīt lauksaimniecības tirgus un zivsaimniecības, tostarp saistībā ar valsts intervenci, papildu ievedmuitas noteikšanu vai ievedmuitas pagaidu atcelšanu. Ņemot vērā šīs regulas darbības jomu, dažus tās noteikumus, kas attiecas uz tūlītējiem preču darījumu līgumiem, kuri ietekmē vai var ietekmēt finanšu instrumentus, un uz finanšu instrumentiem, kuru vērtība ir atkarīga no tūlītēju preču darījumu līgumu vērtības un kuri ietekmē vai var ietekmēt tūlītēju preču darījumu līgumus, ir jānodrošina, ka netiek ierobežota Komisijas, dalībvalstu un citu oficiāli norīkotu struktūru darbība KAP un KZP īstenošanā. Lai saglabātu Komisijas, dalībvalstu un citu oficiāli norīkotu struktūru spēju izstrādāt un īstenot Savienības KLP un KZP, šo publisko struktūru darbības, ciktāl tās tiek īstenotas sabiedrības interesēs un tikai minēto politikas virzienu īstenošanas nolūkā, būtu jāsvītro no šīs regulas piemērošanas jomas. Šādam atbrīvojumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt vispārējo tirgus pārredzamību, jo šīm publiskajām struktūrām ir tiesību aktos noteikts pienākums darboties tā, lai nodrošinātu tādu jaunu lēmumu, izmaiņu un datu pienācīgu, taisnīgu un nediskriminējošu atklāšanu un pieejamību, kuri var ietekmēt vērtspapīru cenu. Tomēr atbrīvojums, ko piemēro publiskajām struktūrām, kuras darbojas saskaņā ar KLP un KZP, nebūtu jāattiecina uz gadījumiem, kad šīs publiskās struktūras piedalās darbībās vai darījumos, kas nav saistīti ar KLP un KZP īstenošanu, vai gadījumos, kad personas, kas strādā minētajās struktūrās, iesaistās darbībās vai darījumos savā vārdā.
(23)
Pamatpazīme iekšējās informācijas izmantošanai tirdzniecībā ir no iekšējās informācijas gūta netaisnīga priekšrocība, kas kaitē trešām pusēm, kurām šāda informācija nav zināma, un līdz ar to apdraud finanšu tirgu integritāti un ieguldītāju uzticēšanos. Līdz ar to iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā aizliegums būtu jāpiemēro, ja persona, kuras rīcībā ir iekšējā informācija, izmanto šādas informācijas sniegtu netaisnīgu priekšrocību peļņas gūšanai, savā vārdā vai trešās puses vārdā veicot tirgus darījumus saskaņā ar šādu informāciju, iegādājoties vai atsavinot, vai atceļot vai grozot, vai mēģinot atcelt vai grozīt rīkojumu iegādāties vai atsavināt finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas šāda informācija. Iekšējās informācijas izmantošana var attiekties arī uz emisijas kvotu un to atvasināto instrumentu tirdzniecību, kā arī uz solīšanu emisijas kvotu vai citu produktu, ko izsola, pamatojoties uz emisiju kvotām, izsolēs, kuras organizē saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1031/2010 (8).
(24)
Ja juridiska vai fiziska persona, kuras rīcībā ir iekšējā informācija, savā vārdā vai trešās puses vārdā tieši vai netieši iegādājas vai atsavina, vai mēģina iegādāties vai atsavināt finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas minētā informācija, tam vajadzētu nozīmēt, ka minētā persona ir izmantojusi minēto informāciju. Minētais pieņēmums neskar tiesības uz aizstāvību. Jautājums par to, vai persona ir pārkāpusi iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā aizliegumu vai mēģinājusi darījumā izmantot iekšējo informāciju, būtu jāizskata, ņemot vērā šīs regulas mērķi, proti, aizsargāt finanšu tirgus integritāti un veicināt ieguldītāju uzticēšanos, kas savukārt balstās uz pārliecību, ka pret ieguldītājiem būs vienlīdzīga attieksme un viņi tiks aizsargāti no iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas.
(25)
Rīkojumi, kas izvietoti pirms iekšējā informācija bija personas rīcībā, nebūtu jāuzskata par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā. Tomēr, ja personas rīcībā nonāk iekšējā informācija, vajadzētu būt pieņēmumam, ka jebkādas turpmākas izmaiņas, kas saista minēto informāciju ar rīkojumiem, kuri izvietoti pirms šādas informācijas nonākšanas personas rīcībā, tostarp rīkojuma atcelšana vai grozīšana, ir iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā. Tomēr minēto pieņēmumu varētu atspēkot, ja persona pierāda, ka, veicot darījumu, tā nav izmantojusi iekšējo informāciju.
(26)
Iekšējās informācijas izmantošana var būt finanšu instrumenta vai izsolīta produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, iegāde vai atsavināšana vai rīkojuma atcelšana vai grozīšana, vai mēģinājums iegādāties vai atsavināt finanšu instrumentu vai atcelt vai grozīt rīkojumu, ko veic persona, kura zina vai kurai būtu jāzina, ka informācija ir iekšējā informācija. Šajā sakarībā kompetentajām iestādēm būtu jāapsver, kas ir zināms vai būtu jāzina parastai un saprātīgai personai konkrētajos apstākļos.
(27)
Šī regula būtu jāinterpretē atbilstīgi pasākumiem, kurus dalībvalstis pieņēmušas, lai aizsargātu to pārvedamu vērtspapīru turētāju intereses, kuriem ir balsstiesības kādā uzņēmumā (vai kuriem šādas tiesības var būt tiesību īstenošanas vai konversijas rezultātā), ja attiecībā uz šo uzņēmumu ir izteikts publisks pārņemšanas piedāvājums vai jebkāds cits priekšlikums par kontroles maiņu. Jo īpaši regula būtu jāinterpretē atbilstīgi normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pieņemti attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumiem, apvienošanas darījumiem un citiem darījumiem, kas skar uzņēmumu īpašumtiesības vai uzņēmumu kontroli, ko reglamentē dalībvalstu norīkotās uzraudzības iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/25/EK 4. pantu (9).
(28)
Pētījumi un novērtējumi, kuru pamatā ir publiski pieejami dati, paši par sevi nebūtu jāuzskata par iekšējo informāciju, un tāpēc tikai fakts, ka darījumi veikti, balstoties uz šādiem pētījumiem vai novērtējumiem, nebūtu jāuzskata par iekšējās informācijas izmantošanu. Tomēr, piemēram, ja informācijas publicēšana vai izplatīšana tirgū ir ierasti gaidīta un šāda publicēšana vai izplatīšana dod ieguldījumu finanšu instrumentu cenu veidošanas procesā, vai arī informācijā ir iekļauts atzīta tirgus komentētāja vai iestādes viedoklis, kas var sniegt ziņas par saistītu finanšu instrumentu cenām, informācija var būt iekšējā informācija. Tādēļ, lai tirgus dalībnieki noteiktu, vai to darījumi balstītos uz iekšējo informāciju, tiem ir jāapsver, ciktāl šāda informācija nav publiska un kāda varētu būt ietekme uz finanšu instrumentiem, ja tie izmantotu šo informāciju tirdzniecībā pirms tās publicēšanas vai izplatīšanas.
(29)
Lai novērstu tādu finanšu darbības veidu netīšu aizliegšanu, kuri ir leģitīmi, proti, kurus veicot, nenotiek tirgus ļaunprātīga izmantošana, ir jāatzīst konkrētas rīcības leģitimitāte. Tas var nozīmēt, piemēram, tirgus uzturētāju lomas atzīšanu, tiem leģitīmi darbojoties kā tirgus likviditātes nodrošinātājiem.
(30)
To, ka tirgus uzturētāji vai personas, kurām ir atļauts rīkoties kā darījumu partneriem, nodarbojas ar leģitīmiem finanšu instrumentu pirkšanas un pārdošanas darījumiem vai personas, kurām ir atļauts izpildīt rīkojumus tādu trešo personu vārdā, kuru rīcībā ir iekšējā informācija, pienācīgi veic rīkojuma atcelšanu vai grozīšanu, nevajadzētu uzskatīt par šādas iekšējās informācijas izmantošanu. Tomēr šajā regulā paredzētā aizsardzība attiecībā uz tirgus uzturētājiem, struktūrām, kurām atļauts rīkoties kā darījumu partneriem, vai personām, kurām atļauts izpildīt rīkojumus tādu trešo personu uzdevumā, kuru rīcībā ir iekšējā informācija, neattiecas uz darbībām, kas ir skaidri aizliegtas saskaņā ar šo regulu, tostarp, piemēram, praksi, kura plaši pazīstama kā “apsteigšana”. Ja juridiska persona ir veikusi visus lietderīgos pasākumus, lai novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, tomēr tās nodarbinātās fiziskās personas veic tirgus ļaunprātīgu izmantošanu juridiskās personas vārdā, to nebūtu jāuzskata par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ko veic juridiska persona. Cits piemērs, kas nebūtu jāuzskata par iekšējās informācijas izmantošanu, ir darījumi, kurus veic, izpildot pienākumu, kura uzņemšanās ir notikusi agrāk. Tikai fakts, ka ir pieejama iekšēja informācija par kādu citu sabiedrību, un tas, ka šī informācija tiek izmantota saistībā ar publisku pārņemšanas piedāvājumu nolūkā iegūt kontroli pār minēto sabiedrību vai saistībā ar piedāvājumu apvienoties ar minēto sabiedrību, nebūtu jāuzskata par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā.
(31)
Tā kā pirms finanšu instrumentu iegādes vai atsavināšanas persona, kura veic vienu no šīm darbībām, obligāti pieņem lēmumu par šādu iegādi vai atsavināšanu, šādas iegādes vai atsavināšanas faktu vien nebūtu jāuzskata par iekšējās informācijas izmantošanu. Rīcība, kuras pamatā ir pašu tirdzniecības plāni un stratēģijas, nebūtu jāuzskata par iekšējās informācijas izmantošanu. Tomēr nevienai no minētajām juridiskajām vai fiziskajām personām nevajadzētu būt aizsargātai, pamatojoties uz tās profesionālajiem pienākumiem; tām vajadzētu tikt aizsargātām vienīgi tad, ja to rīcība ir atbilstoša un pienācīga un saskan gan ar attiecīgajiem profesionālajiem standartiem, gan ar šajā regulā noteiktajiem standartiem, proti, tirgus integritātes un ieguldītāju aizsardzības principiem. Tomēr varētu uzskatīt, ka ir noticis pārkāpums, ja kompetentā iestāde konstatē, ka minētajiem darījumiem vai rīkojumiem vai minētajai rīcībai bijis nelikumīgs iemesls vai ka attiecīgā persona ir izmantojusi iekšējo informāciju.
(32)
Tirgus izzināšana ir mijiedarbība starp finanšu instrumentu pārdevēju un vienu vai vairākiem iespējamiem ieguldītājiem pirms paziņojuma par darījumu, lai novērtētu iespējamo ieguldītāju interesi par iespējamo darījumu un tā cenu, apjomu un struktūru. Tirgus izzināšana varētu ietvert attiecīgo vērtspapīru sākotnēju vai otrreizēju piedāvājumu, un tā atšķiras no parastās tirdzniecības. Tā ir īpaši vērtīgs instruments, lai novērtētu iespējamo ieguldītāju viedokli, veicinātu akcionāru dialogu, nodrošinātu darījumu netraucētu norisi un emitentu, pašreizējo akcionāru un iespējamo jauno ieguldītāju viedokļu saskaņošanu. Tirgus izzināšana ir jo īpaši noderīga, ja trūkst uzticības tirgiem vai attiecīga etalona, vai arī ja tirgi ir nestabili. Tādēļ spēja veikt tirgus izzināšanu ir svarīga, lai nodrošinātu finanšu tirgu pareizu darbību, un tirgus izzināšana kā tāda nebūtu jāuzskata par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.
(33)
Tirgus izzināšanas piemēri ir situācijas, kurās pārdevēja sabiedrība ir risinājusi sarunas ar emitentu par iespējamu darījumu un nolēmusi novērtēt iespējamo ieguldītāju interesi, lai izlemtu par darījuma veikšanas nosacījumiem, kad emitents plāno paziņot par parāda vērtspapīra emisiju vai papildu kapitāla piedāvājumu, un pārdevēja sabiedrība vēršas pie galvenajiem ieguldītājiem un sniedz tiem pilnīgu informāciju par darījuma nosacījumiem, lai panāktu, ka tie finansiāli apņemas piedalīties darījumā, vai kad pārdevējs ieguldītāja uzdevumā vēlas pārdot lielu apjomu vērtspapīru un vēlas novērtēt citu potenciālo ieguldītāju iespējamo interesi par minētajiem vērtspapīriem.
(34)
Veicot tirgus izzināšanu, var būt nepieciešams atklāt iekšējo informāciju iespējamiem noguldītājiem. Gūt finansiālu labumu no darījumiem, kuru pamatā ir tirgus izzināšanas gaitā iegūta iekšējā informācija, kopumā ir iespējams tikai tad, ja pastāv tā finanšu instrumenta vai ar to saistīta finanšu instrumenta tirgus, par kuru veic izpēti. Ņemot vērā šādu sarunu norises laiku, ir iespējams, ka potenciālajam ieguldītājam tirgus izzināšanas laikā iekšējā informācija tiek atklāta pēc tam, kad šis finanšu instruments ir pieņemts tirgošanai regulētā tirgū vai ir tirgots DTS vai OTS. Pirms tirgus izzināšanas uzsākšanas tirgus dalībniekam, kas atklāj informāciju, būtu jānovērtē, vai tirgus izzināšanā tiks atklāta iekšējā informācija.
(35)
Iekšējā informācija būtu jāuzskata par leģitīmi atklātu informāciju, ja to atklāj, pildot parastos personas darba, profesionālos vai dienesta pienākumus. Ja tirgus izzināšana ietver iekšējās informācijas atklāšanu, tiks uzskatīts, ka tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, rīkojas, pildot parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, ja informācijas atklāšanas laikā viņš informē attiecīgo personu par to, ka šai personai var tikt sniegta iekšējā informācija, un saņem tās piekrišanu; par to, ka šīs regulas noteikumi aizliedz attiecīgajai personai minēto informāciju izmantot tirdzniecības darījumos vai rīkoties uz tās pamata; par to, ka ir jāveic pamatoti pasākumi, lai aizsargātu šīs informācijas pastāvīgu konfidencialitāti, un par to, ka attiecīgajai personai ir jāinformē tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, par visu to fizisko un juridisko personu identitāti, kurām šī informācija tiks izpausta ar tirgus izzināšanu saistītās atbildes sagatavošanas laikā. Tirgus dalībniekam, kas atklāj informāciju, būtu arī jāpilda regulatīvajos tehniskajos standartos sīki izklāstāmi pienākumi attiecībā uz izpaustās informācijas dokumentācijas uzglabāšanu. Nevajadzētu būt pieņēmumam, ka tirgus dalībnieki, kuri, veicot tirgus izzināšanu, neievēro šo regulu, ir nelikumīgi izpauduši iekšējo informāciju, bet viņiem nebūtu jāvar izmantot atbrīvojumu, ko piemēro tirgus dalībniekiem, kuri šādus noteikumus ir ievērojuši. Jautājums par to, vai viņi ir pārkāpuši iekšējās informācijas nelikumīgas atklāšanas aizliegumu, būtu jāizskata, ņemot vērā visus attiecīgos šīs regulas noteikumus, un visiem tirgus dalībniekiem, kas atklāj informāciju, būtu pienākums pirms tirgus izzināšanas uzsākšanas rakstiski apliecināt savu vērtējumu par to, vai šāda izzināšana ietvers iekšējās informācijas atklāšanu.
(36)
Iespējamajiem ieguldītājiem, par kuriem veic tirgus izzināšanu, savukārt būtu jāapsver, vai tiem atklātā informācija ir uzskatāma par iekšējo informāciju un tādēļ uz tās pamata nedrīkstētu veikt darījumus vai arī minēto informāciju atklāt vēl citiem. Uz iespējamiem ieguldītājiem joprojām attiecas šajā regulā izklāstītie noteikumi par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu. EVTI būtu jāizdod pamatnostādnes, lai iespējamiem ieguldītājiem palīdzētu novērtēt situāciju un noteikt, kādus pasākumus tiem būtu jāveic, lai nepārkāptu šo regulu.
(37)
Regulā (ES) Nr. 1031/2010 bija paredzēti divi paralēli tirgus ļaunprātīgas izmantošanas režīmi attiecībā uz emisijas kvotu izsolēm. Tomēr līdz ar emisijas kvotu pārklasificēšanu finanšu instrumentu kategorijā šai regulai vajadzētu būt vienotam noteikumu krājumam, kas attiecas uz pasākumiem pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un ir piemērojams visiem emisijas kvotu primārajiem un sekundārajiem tirgiem. Šī regula būtu jāpiemēro arī rīcībai vai darījumiem, tostarp piedāvājumiem, saistībā ar emisijas kvotu vai citu uz tām balstītu izsolēs pārdotu produktu, tostarp, ja izsolēs pārdotie produkti nav finanšu instrumenti, pārdošanu izsolē izsoles platformā, kam piešķirta atļauja kā regulētam tirgum atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1031/2010.
(38)
Šajā regulā būtu jāparedz pasākumi attiecībā uz tirgus manipulācijām, kurus varētu pielāgot jauniem tirdzniecības veidiem vai jaunām stratēģijām, kas varētu būt ļaunprātīgas. Lai atspoguļotu to, ka finanšu instrumentu tirdzniecība aizvien biežāk ir automatizēta, ir vēlams tirgus manipulāciju definīcijā sniegt tādu konkrētu ļaunprātīgas izmantošanas stratēģiju piemērus, kuras var īstenot, izmantojot jebkādus pieejamus tirdzniecības līdzekļus, tostarp algoritmisko tirdzniecību un augstas intensitātes datorizēto tirdzniecību. Sniegtajiem piemēriem nav paredzēts būt izsmeļošiem, nedz arī radīt iespaidu, ka gadījumā, ja šādas stratēģijas īstenotu, izmantojot citus līdzekļus, tās vairs nebūtu ļaunprātīgas.
(39)
Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas aizliegumam būtu jāattiecas arī uz tām personām, kuras sadarbojas tirgus ļaunprātīgas izmantošanas nolūkā. Šādas sadarbības piemēri cita starpā varētu būt brokeri, kas izstrādā un iesaka tirdzniecības stratēģiju, kuras mērķis ir tirgus ļaunprātīga izmantošana, personas, kas mudina personu, kuras rīcībā ir iekšējā informācija, izpaust minēto informāciju nelikumīgi, vai personas, kas sadarbībā ar brokeri izstrādā datorprogrammas ar nolūku atvieglināt tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.
(40)
Lai nodrošinātu, ka atbildība ir jāuzņemas gan juridiskajai personai, gan jebkurai fiziskai personai, kas piedalās juridiskās personas lēmumu pieņemšanā, ir jāatzīst dalībvalstu dažādie tiesiskie mehānismi. Šādiem mehānismiem vajadzētu būt tieši saistītiem ar valstu tiesību aktos paredzēto atbildības noteikšanas sistēmu.
(41)
Lai papildinātu tirgus manipulāciju aizliegumu, šajā regulā būtu jāiekļauj aizliegums mēģināt iesaistīties tirgus manipulācijās. Mēģinājums iesaistīties tirgus manipulācijās būtu jānošķir no rīcības, kuras rezultātā var notikt tirgus manipulācijas, jo regula aizliedz abas darbības. Šāds mēģinājums cita starpā var attiekties uz situācijām, kad darbība ir sākta, taču nav pabeigta, piemēram, tehnoloģiskas kļūmes dēļ vai tādēļ, ka nav izpildīts tirdzniecības rīkojums. Mēģinājumi iesaistīties tirgus manipulācijās ir jāaizliedz, lai kompetentās iestādes varētu piemērot sankcijas par šādiem mēģinājumiem.
(42)
Neskarot šīs regulas mērķi un tās tieši piemērojamos noteikumus, persona, kas veic darījumus vai sniedz tirdzniecības rīkojumus, kurus var uzskatīt par tirgus manipulācijas, var spēt pierādīt, ka tās motīvi šo darījumu un rīkojumu sakarā bijuši leģitīmi un ka šie darījumi un tirdzniecības rīkojumi ir atbilduši attiecīgajā tirgū pieņemtajai praksei. To, ka tirgus prakse ir pieņemama, var noteikt tikai kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par attiecīgā tirgus uzraudzību saistībā ar ļaunprātīgu izmantošanu. Praksi, kas ir pieņemta kādā konkrētā tirgū, nevar uzskatīt par piemērojamu citos tirgos, izņemot gadījumus, kad šādu citu tirgu kompetentās iestādes minēto praksi ir oficiāli apstiprinājušas. Tomēr, ja kompetentā iestāde konstatē, ka šo darījumu vai tirdzniecības rīkojumu pamatā ir bijis nelikumīgs iemesls, var uzskatīt, ka ir noticis pārkāpums.
(43)
Ar šo regulu būtu arī jāprecizē, ka iesaistīšanās finanšu instrumenta tirgus manipulācijās vai mēģinājums iesaistīties finanšu instrumenta tirgus manipulācijās var izpausties kā tādu ar šo instrumentu saistītu finanšu instrumentu, piemēram, atvasināto instrumentu, izmantošana, kurus tirgo citā tirdzniecības vietā vai AT.
(44)
Daudziem finanšu instrumentiem cenas tiek noteiktas, atsaucoties uz etaloniem. Etalona, tostarp starpbanku piedāvājuma likmju, faktiskas manipulācijas vai manipulāciju mēģinājums var nopietni ietekmēt paļāvību tirgum un radīt ievērojamus zaudējumus ieguldītājiem vai izkropļot reālo ekonomiku. Tāpēc ir vajadzīgi īpaši noteikumi attiecībā uz etaloniem, lai saglabātu tirgu integritāti un nodrošinātu, ka kompetentās iestādes var īstenot skaidru etalonu manipulāciju aizliegumu. Minētajiem noteikumiem būtu jāattiecas uz visiem publicētajiem etaloniem, tostarp etaloniem, kas ir vai nu bez maksas, vai par maksu pieejami internetā, piemēram, kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumu etaloni un rādītāju indeksi. Ir jāpapildina vispārējais tirgus manipulāciju aizliegums, aizliedzot paša etalona manipulāciju un nepatiesas vai maldinošas informācijas nodošanu, nepareizu vai maldinošu ievadāmo datu sniegšanu vai jebkuru citu darbību, kas manipulē ar etalona aprēķināšanu, ja minētais aprēķins ir vispārīgi definēts kā visu to datu un jo īpaši atlasīto datu vākšana un novērtēšana, kuri ir saistīti ar attiecīgā etalona aprēķināšanu, tostarp etalona metodika, kas var būt vai nu algoritmiska, vai pilnībā vai daļēji balstīties uz vērtējumu. Minētie noteikumi papildina Regulu (ES) Nr. 1227/2011, ar kuru tiek aizliegta apzināta nepatiesas informācijas sniegšana uzņēmumiem, kas sagatavo cenu aprēķinus vai tirgus ziņojumus par vairumtirdzniecības energoproduktiem, ar šādu informāciju maldinot tirgus dalībniekus, kuri rīkojas, pamatojoties uz šiem cenu novērtējumiem vai tirgus ziņojumiem.
(45)
Lai nodrošinātu vienādus tirgus nosacījumus tirdzniecības vietām un sistēmām, kam piemēro šo regulu, visiem regulēto tirgu, DTS un OTS operatoriem būtu jāizveido un jāuztur efektīvi pasākumi, sistēmas un procedūras ar mērķi novērst un konstatēt tirgus manipulācijas un ļaunprātīgas izmantošanas praksi.
(46)
Finanšu instrumentu manipulācijas vai manipulāciju mēģinājums var arī izpausties kā tādu rīkojumu izvietošana, kurus nevar izpildīt. Turklāt ar finanšu instrumentu var manipulēt, rīkojoties ārpus tirdzniecības vietas. Personām, kas profesionāli nodarbojas ar darījumu organizēšanu vai izpildi būtu jāprasa izveidot un uzturēt efektīvas kārtības, sistēmas un procedūras, lai konstatētu aizdomīgus darījumus un ziņotu par tiem. Tām arī būtu jāziņo par aizdomīgiem rīkojumiem un aizdomīgiem darījumiem, kas notiek ārpus tirdzniecības vietas.
(47)
Finanšu instrumentu manipulācijas vai manipulāciju mēģinājums var arī izpausties kā nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšana. Nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšana samērā īsā laikā var būtiski ietekmēt finanšu instrumentu cenas. Tā var būt acīmredzami nepatiesas informācijas safabricēšana, kā arī būtisku faktu apzināta noklusēšana un apzināti neprecīza informācijas nodošana. Minētā veida tirgus manipulācijas īpaši kaitē ieguldītājiem, jo tās dēļ tie savus ieguldījumu lēmumus pamato ar nepareizu vai sagrozītu informāciju. Tā kaitē arī emitentiem, jo samazina paļāvību pieejamajai informācijai, kura uz tiem attiecas. Savukārt paļāvības trūkums tirgū var apdraudēt emitenta spēju emitēt jaunus finanšu instrumentus vai nodrošināt citu tirgus dalībnieku aizdevumu savu darbību finansēšanai. Tirgū informācija izplatās ļoti ātri. Līdz ar to ieguldītājiem un emitentiem nodarītais kaitējums var saglabāties samērā ilgu laiku, līdz šo informāciju atzīst par nepatiesu vai maldinošu un emitents vai par izplatīšanu atbildīgās personas to var izlabot. Tāpēc nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšana, tostarp baumu un nepatiesu vai maldinošu ziņu izplatīšana, jāuzskata par šīs regulas pārkāpumu. Tādēļ personām, kas darbojas finanšu tirgos, būtu jāaizliedz brīvi izpaust informāciju, kura ir pretrunā to viedoklim vai spriedumam un par kuru viņi zina vai viņiem būtu jāzina, ka tā ir nepatiesa vai maldinoša, jo tas kaitē ieguldītājiem un emitentiem.
(48)
Ņemot vērā tīmekļa vietņu, emuāru un sociālo plašsaziņas līdzekļu aizvien plašāku izmantošanu, ir svarīgi precizēt, ka nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšana internetā, tostarp sociālo plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietnēs vai anonīmos emuāros, šās regulas nolūkos būtu jāuzskata par līdzvērtīgu tam, ja to darītu, izmantojot tradicionālākus saziņas kanālus.
(49)
Ir būtiski, lai emitents atklāj sabiedrībai iekšējo informāciju, tādējādi novēršot tās izmantošanu tirdzniecībā un nodrošinot, ka ieguldītāji netiek maldināti. Tāpēc emitentiem pēc iespējas ātrāk iekšējā informācija būtu jāatklāj sabiedrībai. Tomēr minētais pienākums noteiktos apstākļos var kaitēt emitenta leģitīmajām interesēm. Tādos apstākļos būtu jāatļauj atlikt informācijas atklāšanu ar nosacījumu, ka atlikšana nevar maldināt sabiedrību un ka emitents spēj nodrošināt informācijas konfidencialitāti. Emitentam ir pienākums atklāt iekšējo informāciju tikai tad, ja tas ir pieprasījis finanšu instrumenta atļaušanu tirdzniecībā vai to apstiprinājis.
(50)
Lai piemērotu prasības par iekšējās informācijas publisku atklāšanu un šādas publiskas atklāšanas kavēšanu, kā noteikts šajā regulā, leģitīmas intereses jo īpaši var attiekties uz šādiem apstākļiem, kuru uzskaitījums nav izsmeļošs: a) sarunām, kuras tiek risinātas, vai ar tām saistītiem jautājumiem, ja publiska informācijas atklāšana varētu ietekmēt šo sarunu iznākumu vai normālu gaitu. Jo īpaši gadījumā, ja emitenta finansiālā dzīvotspēja ir būtiski un nenovēršami apdraudēta, taču uz to neattiecas piemērojamo maksātnespējas tiesību aktu darbības joma, informācijas atklāšanu var aizkavēt uz ierobežotu laikposmu, ja šāda publiska atklāšana nopietni apdraudētu pašreizējo un iespējamo akcionāru intereses, kaitējot tādu konkrētu sarunu noslēgšanai, kuru mērķis ir nodrošināt emitenta finansiālu atgūšanos ilgtermiņā; b) emitenta vadības struktūras pieņemtiem lēmumiem vai noslēgtiem līgumiem, kurus, lai tie stātos spēkā, ir jāapstiprina citai emitenta institūcijai, ja emitenta struktūras dēļ nepieciešams minētās institūcijas nodalīt, ar noteikumu, ka informācijas publiska atklāšana pirms šādas apstiprināšanas līdz ar paziņojumu, ka apstiprinājums vēl nav noticis, radītu draudus, ka sabiedrība var nepareizi novērtēt šo informāciju.
(51)
Turklāt prasība atklāt iekšējo informāciju jāattiecina uz dalībniekiem emisijas kvotu tirgū. Lai izvairītos no tirgus pakļaušanas nelietderīgiem ziņošanas pienākumiem un arī lai saglabātu paredzētā pasākuma rentabilitāti, šķiet, ka ir jāierobežo minētās prasības regulatīvā ietekme, attiecinot to tikai uz tiem ES ETS operatoriem, no kuriem, ņemot vērā to izmēru un darbības, var pamatoti sagaidīt, ka tiem var būt būtiska ietekme uz emisijas kvotu, uz tām balstītu izsolītu produktu vai ar tām saistītu atvasināto finanšu instrumentu cenu un piedāvājumiem izsolēs atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1031/2010. Komisijai ar deleģētu aktu būtu jāpieņem pasākumi, nosakot minimālo robežvērtību minētā izņēmuma piemērošanai. Informācijai, kas jāatklāj, jābūt par atklājošās puses fiziskajām darbībām, nevis par tās plāniem vai stratēģijām emisijas kvotu, uz tām balstītu izsolītu produktu vai ar tām saistītu atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecības jomā. Ja emisijas kvotu tirgus dalībnieki jau pilda līdzvērtīgus iekšējās informācijas atklāšanas prasības, proti, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1227/2011, iekšējās informācijas atklāšanas pienākumam nebūtu jāizraisa satura ziņā lielākoties vienādas informācijas divkāršs obligātas atklāšanas pienākums. Attiecībā uz tādiem dalībniekiem emisiju kvotu tirgū, kuriem ir kopējās emisijas vai nominālo ievadīto siltumjaudu, kas nepārsniedz noteikto robežvērtību, - tā kā informācija par šo dalībnieku fiziskajām darbībām netiek uzskatīta par būtisku atklāšanas mērķiem, būtu arī jāuzskata, ka šai informācijai nav nozīmīgas ietekmes uz emisijas kvotu, uz tām balstītu izsolītu produktu vai ar tām saistītu atvasināto finanšu instrumentu cenām. Uz šādiem dalībniekiem emisiju kvotu tirgū tomēr būtu jāattiecina iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā aizliegums saistībā ar jebkādu citu informāciju, kas tiem ir pieejama un kas ir iekšējā informācija.
(52)
Lai aizsargātu sabiedrības intereses, saglabātu finanšu sistēmas stabilititāti un, piemēram, novērstu to, ka finanšu iestāžu likviditātes krīzes kļūst par maksātspējas krīzēm pēkšņa līdzekļu atsaukuma dēļ, ārkārtas apstākļos varētu būt lietderīgi atlikt kredītiestāžu vai finanšu iestāžu iekšējās informācijas atklāšanu. Jo īpaši tas var attiekties uz informāciju, kas ir tieši saistīta ar pagaidu likviditātes problēmām, ja šīm iestādēm ir vajadzīgs centrālās bankas aizdevums, tostarp centrālās bankas ārkārtas palīdzība likviditātes nodrošināšanai, un ja šādas informācijas atklāšanai būtu sistēmiska ietekme. Atlikt informācijas atklāšanu drīkstētu ar nosacījumu, ka emitents saņem attiecīgās kompetentās iestādes piekrišanu un ja ir skaidrs, ka plašākas sabiedriskās un ekonomiskās intereses atlikt atklāšanu ir svarīgākas par tirgus interesēm saņemt informāciju, kuras atklāšana tiek atlikta.
(53)
Attiecībā uz finanšu iestādēm, jo īpaši gadījumos, kad tās saņem centrālās bankas aizdevumus, tostarp ārkārtas likviditātes palīdzību, novērtējums par to, vai attiecīgā informācija ir sistēmiski svarīga un vai tās publiskošanas atlikšana ir sabiedrības interesēs, būtu jāveic kompetentajai iestādei pēc pienācīgas apspriešanās ar valsts centrālo banku, makrouzraudzības iestādi vai jebkuru citu kompetento valsts iestādi.
(54)
Būtu skaidri jāaizliedz izmantot vai mēģināt izmantot iekšējo informāciju tirdzniecībā, rīkojoties vai nu savā vārdā, vai trešās personas vārdā. Iekšējās informācijas izmantošana var attiekties arī uz emisijas kvotu un to atvasināto instrumentu tirdzniecību, kā arī uz personu, kuras zina vai kurām būtu jāzina, ka to rīcībā esošā informācija ir iekšējā informācija, piedalīšanos emisijas kvotu vai citu produktu, ko izsola, pamatojoties uz emisiju kvotām, izsolēs, kuras organizē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010. Informācija par tirgus dalībnieku tirdzniecības plāniem un stratēģijām nebūtu jāuzskata par iekšējo informāciju, lai gan informācija par trešās puses tirdzniecības plāniem un stratēģijām var būt iekšējā informācija.
(55)
Prasība atklāt iekšējo informāciju var apgrūtināt mazos un vidējos uzņēmumus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (10), kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, ņemot vērā viņu rīcībā esošās uzraudzības informācijas izmaksas, kā arī juridisko konsultāciju izmaksas par to, vai un kad informācija ir jāatklāj. Tomēr iekšējās informācijas ātra atklāšana ir būtiska, lai nodrošinātu ieguldītāju uzticēšanos šiem emitentiem. Tāpēc EVTI būtu jāspēj izdot pamatnostādnes, kas palīdzētu emitentiem ievērot iekšējās informācijas atklāšanas pienākumu, neapdraudot ieguldītāju aizsardzību.
(56)
Iekšējās informācijas turētāju saraksti ir svarīgi regulatoru instrumenti, izmeklējot iespējamu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, taču valstu atšķirīgie nosacījumi par datiem, kuri iekļaujami šajos sarakstos, emitentiem rada nevajadzīgu administratīvo slogu. Tāpēc iekšējās informācijas turētāju sarakstu datu lauki būtu jāvienādo, lai samazinātu minētās izmaksas. Ir svarīgi, lai iekšējās informācijas turētāju sarakstos iekļautās personas būtu informētas par šo iekļaušanu, kā arī par šīs iekļaušanas sekām saskaņā ar šo regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/57/ES (11). Prasība uzturēt un pastāvīgi atjaunināt iekšējās informācijas turētāju sarakstus rada administratīvo slogu, sevišķi emitentiem MVU izaugsmes tirgos. Tā kā kompetentās iestādes var efektīvi uzraudzīt tirgus ļaunprātīgu izmantošanu bez pastāvīgas piekļuves šādiem sarakstiem par minētajiem emitentiem, tie būtu jāatbrīvo no šā pienākuma, lai samazinātu regulas radītās administratīvās izmaksas. Tomēr šādiem emitentiem pēc pieprasījuma būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm iekšējās informācijas turētāju saraksts.
(57)
Vērtīgs tirgus integritātes aizsardzības līdzeklis ir emitentu vai personu, kas darbojas viņu uzdevumā vai vārdā, izveidots tādu personu saraksts, kuras strādā viņu labā saskaņā ar darba līgumu vai atbilstīgi citiem nosacījumiem un kurām ir pieejama iekšējā informācija, kas ir tieši vai netieši saistīta ar emitentu. Šādi saraksti emitentiem vai minētajām personām var palīdzēt iekšējās informācijas plūsmas kontrolē un līdz ar to - konfidencialitātes pienākuma ievērošanā. Turklāt šādi saraksti var būt lietderīgs instruments arī kompetentajām iestādēm, lai identificētu personas, kam ir piekļuve iekšējai informācijai, un datumu, kad minētās personas ieguva šādu piekļuvi. Šādā sarakstā iekļautu personu piekļuve iekšējai informācijai, kas ir tieši vai netieši saistīta ar emitentu, neskar šajā regulā noteiktos aizliegumus.
(58)
To darījumu labāka pārredzamība, kurus veic personas, kas pilda emitenta pārvaldības pienākumus, un attiecīgā gadījumā ar tām cieši saistītas personas, ir preventīvs pasākums pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši pret iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā. Vērtīgs informācijas avots ieguldītājiem var būt arī publikācijas par kaut vai atsevišķiem šādiem darījumiem. Ir jāprecizē, ka šo pārvaldītāju darījumu publicēšanas pienākums attiecas arī uz finanšu instrumentu ieķīlāšanu vai aizdošanu, jo akciju ieķīlāšana var nozīmīgi un potenciāli destabilizējoši ietekmēt uzņēmumu pēkšņas un neparedzētas atsavināšanas gadījumā. Ja informācija netiktu atklāta, tirgus nezinātu, ka, piemēram, ir lielāka iespējamība, ka nākotnē būtiski mainīsies kapitāldaļu īpašnieki, pieaugs tirgū pieejamo kapitāldaļu piedāvājums vai ir iespējams balsstiesību zaudējums attiecīgajā uzņēmumā. Minētā iemesla dēļ saskaņā ar šo regulu ir jāziņo, ja vērtspapīru ieķīlāšana ir daļa no plašāka darījuma, kurā pārvaldītājs ieķīlā vērtspapīrus kā papildnodrošinājumu, lai no trešās puses saņemtu aizdevumu. Turklāt pilnīga un pareiza tirgus pārredzamība ir priekšnoteikums tirgus dalībnieku paļāvībai un jo īpaši jebkura uzņēmuma akcionāru paļāvībai. Ir arī jāprecizē, ka šo pārvaldītāju darījumu publiskošanas pienākums ietver arī citas personas darījumus, kura rīkojas pārvaldītāja vārdā. Lai nodrošinātu atbilstīgu līdzsvaru starp pārredzamības līmeni un kompetentajām iestādēm un sabiedrībai sniegto ziņojumu skaitu, šajā regulā būtu jānosaka robežvērtības, līdz kuru sasniegšanai par darījumiem nav jāziņo.
(59)
Paziņojumi par darījumiem, ko savā vārdā veic personas, kuras pilda pārvaldības pienākumus, vai ar tām cieši saistīta persona, ne tikai sniedz vērtīgu informāciju tirgus dalībniekiem, bet ir arī papildu līdzeklis kompetento iestāžu veiktajai tirgu uzraudzībai. Pienākums ziņot par darījumiem neskar šajā regulā noteiktos aizliegumus.
(60)
Paziņošanai par darījumiem būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (12) izklāstītajiem noteikumiem par personas datu pārsūtīšanu.
(61)
Personām, kas veic pārvaldības pienākumus, būtu jāaizliedz iesaistīties tirdzniecībā pirms paziņošanas par starpposma finanšu pārskatu vai gada pārskatu, kas attiecīgajam emitentam jāpublisko saskaņā ar tās tirdzniecības vietas noteikumiem, kurā emitenta akcijas atļautas tirdzniecībā, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja vien nepastāv īpaši un ierobežoti apstākļi, kas varētu attaisnot emitenta sniegto atļauju personai, kas veic pārvaldības pienākumus, iesaistīties tirdzniecībā. Tomēr jebkāda šāda emitenta sniegta atļauja neskar šajā regulā noteiktos aizliegumus.
(62)
Uzraudzības efektivitāti nodrošina iedarbīgu instrumentu, pilnvaru un resursu kopums, kas ir katras dalībvalsts kompetentās iestādes rīcībā. Tādēļ šī regula jo īpaši nosaka minimālo uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru kopumu, kāds būtu jāpiešķir dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno, vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs, ja tā noteikts valsts tiesību aktos. Kompetentajām iestādēm, īstenojot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu, būtu jārīkojas objektīvi un taisnīgi, un būtu jāsaglabā neatkarība lēmumu pieņemšanā.
(63)
Arī tirgus uzņēmumiem un visiem ekonomikas dalībniekiem būtu jāveicina tirgus integritāte. Minētajā nozīmē vienas kompetentās iestādes izraudzīšanai, lai novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, nebūtu jāizslēdz sadarbības vai pilnvaru deleģēšanas iespēja - saglabājot kompetentās iestādes atbildību - starp minēto iestādi un tirgus uzņēmumiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību attiecībā uz atbilstību šīs regulas noteikumiem. Ja personas, kas gatavo vai izplata ieguldījumu ieteikumus vai citu informāciju, ar ko iesaka vai ierosina ieguldījumu stratēģiju vienā vai vairākos finanšu instrumentos, arī savā vārdā tirgojas ar šiem instrumentiem, kompetentajām iestādēm cita starpā būtu jāspēj šādām personām pieprasīt jebkādu informāciju, kas būtu nepieciešama, lai noteiktu, vai šo personu izstrādātie vai izplatītie ieteikumi atbilst šai regulai.
(64)
Lai konstatētu iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā un tirgus manipulāciju gadījumus, kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem jāspēj piekļūt fizisku un juridisku personu telpām dokumentu izņemšanas nolūkā. Piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja ir pamatotas aizdomas, ka pastāv dokumenti un citi dati, kas ir saistīti ar izmeklēšanas priekšmetu un var būt svarīgi, lai pierādītu iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Turklāt piekļuve šādām telpām ir vajadzīga, ja persona, kas jau ir saņēmusi informācijas sniegšanas pieprasījumu, to neizpilda pilnībā vai daļēji, vai ja ir pamats uzskatīt, ka, veicot pieprasījumu, tas netiktu izpildīts vai ka dokumenti vai informācija, uz ko attiecas informācijas sniegšanas pieprasījums, tiktu pārvietota, manipulēta vai iznīcināta. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem piekļuvei telpām ir jāsaņem dalībvalsts tiesu iestādes iepriekšēja atļauja, piekļuvei būtu jānotiek pēc minētās iepriekšējās tiesu iestāžu atļaujas saņemšanas.
(65)
Esoši telefonsarunu un datu plūsmas ieraksti no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kas veic un reģistrē darījumu izpildi, kā arī esoši telefonsarunu un datu plūsmas ieraksti, kurus glabā telesakaru operatori, ir svarīgi un dažreiz vienīgie pierādījumi, lai konstatētu un pierādītu iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulācijas. Telefonsarunu un datu plūsmas ieraksti var palīdzēt noteikt tās personas identitāti, kas ir atbildīga par nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšanu, vai to, ka personas ir sazinājušās konkrētā brīdī un ka starp diviem vai vairāk cilvēkiem pastāv attiecības. Tādēļ būtu jānodrošina iespēja kompetentajām iestādēm pieprasīt telefonsarunu, elektroniskās saziņas un datu plūsmas ierakstus, kas ir kādas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes vai finanšu iestādes rīcībā saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. Piekļuve datiem un telefonsarunu ierakstiem ir vajadzīga, lai nodrošinātu pierādījumus un izmeklēšanas virzienus attiecībā uz iespējamu iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā vai iespējamām tirgus manipulācijām un līdz ar to - lai konstatētu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un piemērotu sankcijas par to. Lai Savienībā izveidotu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus attiecībā uz piekļuvi telefonsarunu un datu plūsmas ierakstiem, kas ir telesakaru operatora rīcībā, vai esošiem telefonsarunu un datu plūsmas ierakstiem, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes vai finanšu iestādes rīcībā, kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu jāspēj pieprasīt telefonsarunu un datu plūsmas ierakstus, kas ir telesakaru operatora rīcībā, ciktāl to atļauj valsts tiesību akti, un esošus telefonsarunu un datu plūsmas ierakstus, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrības rīcībā, tajos gadījumos, kad pastāv pamatotas aizdomas, ka šādi ieraksti, kas attiecas uz pārbaudes vai izmeklēšanas priekšmetu, var būt svarīgi, lai pierādītu iekšējas informācijas izmantošanu tirdzniecībā vai tirgus manipulācijas, ar ko pārkāpj šo regulu. Piekļuve telefonsarunu un datu plūsmas ierakstiem, kas ir telesakaru operatora rīcībā, neietver piekļuvi balss saziņas pa telefonu saturam.
(66)
Lai gan šajā regulā ir precizētas minimālās pilnvaras, kādām vajadzētu būt kompetentajām iestādēm, minētās pilnvaras ir jāīsteno atbilstīgi pilnīgai valsts tiesību sistēmai, kas garantē pamattiesību ievērošanu, tostarp tiesību uz privātumu ievērošanu. Lai īstenotu minētās pilnvaras, kas var būtiski pārkāpt tiesības uz privātās un ģimenes dzīves, mājokļa un saziņas neaizskaramību, dalībvalstīm būtu jāievieš pienācīgi un efektīvi aizsargpasākumi pret jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, attiecīgā gadījumā prasību saņemt iepriekšēju atļauju no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes. Dalībvalstīm būtu jāpieļauj iespēja, ka kompetentās iestādes varētu īstenot šādas iejaukšanās pilnvaras tiktāl, cik tas būtu nepieciešams pienācīgai nopietnu gadījumu izmeklēšanai, ja nepastāv līdzvērtīgi risinājumi tāda paša rezultāta sasniegšanai.
(67)
Tā kā tirgus ļaunprātīga izmantošana ir iespējama pārrobežu mērogā un saistīti vairākos tirgos, kompetentajām iestādēm būtu vienmēr (izņemot ārkārtas apstākļus) jāsadarbojas un jānodrošina informācijas apmaiņa ar citām kompetentajām un regulatīvajām iestādēm, kā arī ar EVTI, it īpaši saistībā ar izmeklēšanas darbībām. Ja kompetentā iestāde ir pārliecināta, ka citā dalībvalstī notiek vai ir notikusi tirgus ļaunprātīga izmantošana vai ka tā skar finanšu instrumentus, kas tiek tirgoti citā dalībvalstī, tai par to būtu jāpaziņo kompetentajai iestādei un EVTI. Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos, kam ir pārrobežu ietekme, EVTI būtu jāspēj koordinēt izmeklēšanu, ja to pieprasa viena no iesaistītajām kompetentajām iestādēm.
(68)
Kompetento iestāžu rīcībā ir jābūt nepieciešamajiem instrumentiem, lai efektīvi uzraudzītu starptirgu rīkojumu grāmatu. Saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES kompetentās iestādes var pieprasīt un saņemt datus no citām kompetentajām iestādēm saistībā ar rīkojumu grāmatu, lai palīdzētu pārrobežu mērogā uzraudzīt un konstatēt tirgus manipulācijas.
(69)
Lai nodrošinātu informācijas apmaiņu un sadarbību ar trešo valstu iestādēm saistībā ar šīs regulas efektīvu izpildi, kompetentajām iestādēm būtu jāvienojas par sadarbības pasākumiem ar saviem partneriem trešās valstīs. Personas datu nodošanai uz minēto vienošanos pamata būtu jāatbilst Direktīvai 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001 (13).
(70)
Finanšu nozares uzraudzības un uzņēmējdarbības rīcības kodeksa atbilstīga regulējuma pamatā vajadzētu būt stingriem uzraudzības, izmeklēšanas un sankciju režīmiem. Minētajā nolūkā uzraudzības iestāžu rīcībā vajadzētu būt pietiekamām pilnvarām rīkoties un būtu jāspēj paļauties uz vienlīdzīgiem, stingriem un preventīviem sankciju režīmiem pret jebkādiem pārkāpumiem finanšu jomā, un sankcijām, kuras būtu efektīvi jāpiemēro. Tomēr de Larosière grupa uzskatīja, ka pašlaik nav ieviests neviens no minētajiem elementiem. Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumā par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē ir pārskatītas pašreizējās pilnvaras noteikt sankcijas un to praktiskā piemērošana, lai veicinātu sankciju konverģenci starp dažādām uzraudzības darbībām.
(71)
Tāpēc būtu jāparedz administratīvu sodu un citu administratīvu pasākumu kopums, lai dalībvalstīs nodrošinātu kopēju pieeju un uzlabotu tā preventīvo ietekmi. Kompetentajai iestādei būtu jāspēj noteikt aizliegumu veikt pārvaldības darbības ieguldījumu brokeru sabiedrībās. Konkrētos gadījumos piemērojamās sankcijas būtu jānosaka, nepieciešamības gadījumā ņemot vērā tādus faktorus kā konstatētā finansiālā ieguvuma atdošana, pārkāpuma smagums un ilgums, atbildību pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, nepieciešamība, lai soda naudai būtu preventīva ietekme, un attiecīgā gadījumā būtu jāparedz iespēja samazināt sodu, ja pārkāpējs sadarbojas ar kompetento iestādi. Konkrētāk, īpaši nopietnu pārkāpumu gadījumā uzliekamās administratīvās soda naudas faktiskais apmērs var sasniegt regulā paredzēto maksimālo līmeni vai augstāku līmeni, ko paredz valsts tiesību akti, bet mazāk nozīmīgu pārkāpumu gadījumā vai tad, ja panākta vienošanās, var piemērot ievērojamāki zemāku soda naudu. Šī regula neierobežo dalībvalstu spēju paredzēt stingrākus administratīvos sodus vai citus administratīvus pasākumus.
(72)
Lai gan nekas nekavē dalībvalstis pieņemt administratīvo sodu, kā arī kriminālsodu noteikumus par vieniem un tiem pašiem pārkāpumiem, tām nevajadzētu būt pienākumam pieņemt administratīvo sodu noteikumus par šās regulas pārkāpumiem, uz kuriem no 2016. gada 3. jūlija jau attiecas valsts krimināltiesības. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem dalībvalstīm par vienu un to pašu pārkāpumu nav obligāti jāpiemēro gan administratīvi sodi, gan kriminālsodi, taču tās var šādi rīkoties, ja to pieļauj attiecīgo valstu tiesību akti. Tomēr kriminālsodu saglabāšanai tā vietā, lai piemērotu administratīvus sodus par šīs regulas vai Direktīvas 2014/57/ES pārkāpumiem, nebūtu jāmazina vai citādi jāietekmē kompetento iestāžu spēja sadarboties un piekļūt informācijai un laikus apmainīties ar informāciju ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs šīs regulas piemērošanas nolūkā, tostarp pēc ikviena attiecīga pārkāpuma nodošanas kompetentajām tiesu iestādēm kriminālvajāšanai.
(73)
Lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu pieņemtajiem lēmumiem ir atturoša ietekme uz sabiedrību kopumā, tos parasti vajadzētu publicēt. Lēmumu publicēšana arī ir svarīgs kompetento iestāžu līdzeklis, ar ko informēt tirgus dalībniekus par to, kāda rīcība tiek uzskatīta par šīs regulas pārkāpumu, un veicināt izpratni par labu praksi tirgus dalībnieku vidū. Ja šāda publicēšana iesaistītajām personām rada nesamērīgu kaitējumu vai apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai izmeklēšanu, kas tobrīd tiek veikta, kompetentajai iestādei būtu jāpublicē administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi, ievērojot anonimitāti un saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai publicēšana jāatliek. Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai nepublicēt sankcijas un citus administratīvos pasākumus, ja anonīma vai vēlāka publicēšana tiek uzskatīta par nepietiekamu, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgu stabilitāte netiek apdraudēta. Kompetentajām iestādēm arī nevajadzētu būt pienākumam publicēt informāciju par pasākumiem, kas uzskatāmi par maznozīmīgiem un kuru publicēšana būtu nesamērīga.
(74)
Ziņotāji var vērst kompetento iestāžu uzmanību uz jaunu informāciju, kas palīdz tām konstatēt iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulācijas, kā arī piemērot sankcijas šādos gadījumos. Tomēr ziņošanu var kavēt bailes no atriebības vai stimulu trūkums. Ziņošana par šīs regulas pārkāpumiem ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka kompetentā iestāde var konstatēt tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un par to piemērot sankcijas. Ir nepieciešami ar ziņošanu saistīti pasākumi, lai atvieglotu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas konstatēšanu un nodrošinātu ziņotāja un personas, par kuru tiek ziņots, aizsardzību un viņu tiesību ievērošanu. Tāpēc ar šo regulu būtu jānodrošina atbilstīgi pasākumi, lai ziņotāji varētu brīdināt kompetentās iestādes par šīs regulas iespējamiem pārkāpumiem un lai aizsargātu viņus no atriebības. Dalībvalstīm būtu jāvar paredzēt finansiālus stimulus personām, kas sniedz būtisku informāciju par šīs regulas iespējamiem pārkāpumiem. Tomēr ziņotājiem vajadzētu būt tiesībām uz šādiem finansiāliem stimuliem tikai tad, ja viņi dara zināmu jaunu informāciju, ko viņiem nav juridiska pienākuma atklāt, un ja šādas informācijas rezultātā tiek piemērotas sankcijas par šīs regulas pārkāpumu. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka to īstenotās ziņošanas shēmas ietver mehānismus, kas nodrošina atbilstīgu aizsardzību apsūdzētajai personai, it sevišķi saistībā ar tiesībām uz personas datu aizsardzību, un procedūras, lai nodrošinātu apsūdzētās personas tiesības uz aizstāvību un tikt uzklausītai, pirms par šo personu tiek pieņemts lēmums, kā arī tiesības saņemt efektīvu tiesību aizsardzību tiesā saistībā ar lēmumu attiecībā uz šo personu.
(75)
Tā kā dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, lai īstenotu Direktīvu 2003/6/EK, un tā kā šajā regulā ir paredzēti deleģētie akti, regulatīvie tehniskie standarti un īstenošanas tehniskie standarti, kas jāpieņem, pirms ieviešamais regulējums ir lietderīgi piemērojams, ir jāatliek šīs regulas būtisku noteikumu piemērošana uz pietiekami ilgu laiku.
(76)
Lai veicinātu vienmērīgu pāreju uz šīs regulas piemērošanu, tirgus prakses, kuras pastāvēja pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kuras kompetentās iestādes bija pieņēmušas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2273/2003 (14), lai piemērotu Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu, var turpināt piemērot, ar noteikumu, ka tās paredzētajā laikposmā ir paziņotas EVTI, līdz kompetentā iestāde ir nolēmusi par minēto tirgus prakšu turpināšanu saskaņā ar šo regulu.
(77)
Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (Harta). Tādēļ regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. Jo īpaši tad, ja šajā regulā ir atsauce uz noteikumiem par preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, kā arī noteikumiem vai kodeksiem, kas attiecas uz žurnālista profesiju, minētās brīvības būtu jāņem vērā tādā veidā, kā tās garantē Savienība un dalībvalstis un kā tās ir atzītas Hartas 11. pantā un citos attiecīgos noteikumos.
(78)
Lai uzlabotu pārredzamību un informētību par sankciju režīmu darbību, kompetentajām iestādēm ik gadu būtu jāsniedz EVTI anonimizēti un apkopoti dati. Minētajos datos būtu jāiekļauj attiecīgajā laikposmā izmeklējamo lietu skaits, pašreiz izmeklējamo lietu skaits un pabeigto lietu skaits.
(79)
Direktīva 95/46/EK un Regula (EK) Nr. 45/2001 reglamentē personas datu apstrādi, ko EVTI īsteno saskaņā ar šo regulu un dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā, jo īpaši dalībvalstu norīkotu neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā. Jebkādai informācijas apmaiņai vai nodošanai starp kompetentajām iestādēm būtu jānotiek saskaņā ar noteikumiem par personas datu nodošanu, kas paredzēti Direktīvā 95/46/EK. Jebkādai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko īsteno EVTI, būtu jānotiek saskaņā ar noteikumiem par personas datu nodošanu, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 45/2001.
(80)
Šī regula, kā arī saskaņā ar to pieņemtie deleģētie akti, īstenošanas akti, regulatīvie tehniskie standarti, īstenošanas tehniskie standarti un pamatnostādnes neskar Savienības konkurences noteikumu piemērošanu.
(81)
Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, lai paplašinātu atbrīvojumu no šīs regulas darbības jomas un to attiecinātu uz noteiktām trešo valstu publiskām struktūrām un centrālām bankām, kā arī noteiktām norīkotām trešo valstu publiskām struktūrām, kuras noslēgušas saistošus nolīgumus ar Savienību Direktīvas 2003/87/EK 25. panta nozīmē, attiecībā uz šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem manipulatīvas rīcības rādītājiem, robežvērtībām, lai noteiktu informācijas atklāšanas sabiedrībai pienākuma piemērošanu emisijas kvotu tirgus dalībniekiem; apstākļiem, kādos var atļaut tirdzniecību slēgtā perioda laikā; un dažu tādu darījumu veidus, ko veic personas, kuras veic pārvaldības pienākumus, vai ar tām cieši saistītas personas, saistībā ar ko rastos paziņošanas pienākums. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(82)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz procedūrām ziņošanai par šīs regulas pārkāpumiem, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai precizētu minētās procedūras, tostarp kārtību, kādā veicami pasākumi pēc ziņojumu saņemšanas, un pasākumus to personu aizsardzībai, kas strādā saskaņā ar darba līgumu, kā arī pasākumus personas datu aizsardzībai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (15).
(83)
Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina vienoti nosacījumi visā Savienībā attiecībā uz šajā regulā ietvertajiem jautājumiem. Tā kā EVTI ir struktūra, kuras rīcībā ir ļoti specializētas zināšanas, būtu efektīvi un lietderīgi uzticēt EVTI tādu regulatīvo tehnisko standartu projektu un īstenošanas tehnisko standartu projektu izstrādi, kuri nav saistīti ar politikas izvēli, un šo projektu iesniegšanu Komisijai.
(84)
Būtu jāpilnvaro Komisija pieņemt EVTI izstrādāto regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu paziņojumu saturu, kuri jāsniedz regulēto tirgu, DTS un OTS operatoriem attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuri ir atļauti tirdzniecībā, tiek tirgoti vai par kuriem ir saņemts pieteikums atļaušanai tirdzniecībā attiecīgajā tirdzniecības vietā, un to, kādā veidā un ar kādiem nosacījumiem EVTI minētie instrumenti ir jāapkopo sarakstā un šis saraksts jāpublicē un jāuztur; nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz atpirkšanas programmām un stabilizācijas pasākumiem, tostarp tirdzniecības nosacījumus, ierobežojumus laika un apmēra ziņā, informācijas atklāšanas un ziņošanas pienākumus un cenu nosacījumus saistībā ar stabilizāciju; saistībā ar tirdzniecības vietu procedūrām un pasākumu sistēmām, lai novērstu un konstatētu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī uz sistēmām un veidnēm, ko personas izmantos, lai konstatētu aizdomīgus rīkojumus un darījumus un par tiem paziņotu; atbilstīga kārtība, procedūras un dokumentēšanas prasības saistībā ar tirgus izzināšanas procesu un attiecībā uz tehniskiem pasākumiem, kas saistīti ar personu kategorijām, lai objektīvi sniegtu informāciju, kurā ir ieteikta ieguldījumu stratēģija, un lai atklātu konkrētas intereses vai norādes par interešu konfliktiem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu (16). Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās darbu laikā organizē atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
(85)
Komisija būtu arī jāpilnvaro pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu. EVTI būtu jāuztic īstenošanas tehnisko standartu projektu izstrāde un to iesniegšana Komisijai saistībā ar iekšējās informācijas publisku atklāšanu, iekšējās informācijas turētāju sarakstu formātiem, kā arī veidiem un procedūrām, kā notiek kompetento iestāžu savstarpēja sadarbība un sadarbība ar EVTI un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm un kompetentajām iestādēm un EVTI.
(86)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, novērst tirgus ļaunprātīgu izmantošanu iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā, iekšējās informācijas nelikumīgas izplatīšanas un tirgus manipulāciju veidā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(87)
Tā kā Direktīvas 2003/6/EK noteikumi vairs nav atbilstīgi vai pietiekami, minētā direktīva būtu jāatceļ no 2016. gada 3. jūlija. Šajā regulā noteiktās prasības un aizliegumi ir cieši saistīti ar Direktīvas 2014/65/ES prasībām un aizliegumiem, tāpēc tiem būtu jāstājas spēkā dienā, kad stājas spēkā minētā direktīva.
(88)
Šīs regulas pareizai piemērošanai ir nepieciešams, lai dalībvalstis veiktu visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2016. gada 3. jūlijam to valsts tiesību akti atbilst šīs regulas noteikumiem par kompetentajām iestādēm un to pilnvarām, administratīviem sodiem un citiem administratīviem pasākumiem, ziņošanu par pārkāpumiem un lēmumu publicēšanu.
(89)
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sniedza atzinumu 2012. gada 10. februārī (17),
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido kopēju tiesisku regulējumu attiecībā uz iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā, iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu), kā arī pasākumus nolūkā novērst tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, lai nodrošinātu Savienības finanšu tirgu integritāti un uzlabotu ieguldītāju aizsardzību un uzticēšanos minētajiem tirgiem.
2. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro:
a)
finanšu instrumentiem, kuri atļauti tirdzniecībai regulētā tirgū vai par kuriem ir iesniegts pieteikums tirdzniecībai regulētā tirgū;
b)
finanšu instrumentiem, kurus tirgo DTS, kuri ir atļauti tirdzniecībai DTS vai par kuriem ir iesniegts pieteikums tirdzniecībai DTS;
c)
finanšu instrumentiem, kurus tirgo OTS;
d)
finanšu instrumentiem, uz kuriem neattiecas a), b) vai c) apakšpunkts un kuru cena vai vērtība ir atkarīga no minētajos apakšpunktos minēto finanšu instrumentu cenas vai vērtības vai ietekmē šajos apakšpunktos minēto finanšu instrumentu cenu vai vērtību, un kuri var ietvert, bet ne tikai, kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumus vai cenu starpības līgumus.
Šo regulu piemēro arī rīcībai vai darījumiem, tostarp piedāvājumiem, saistībā ar emisijas kvotu vai citu uz tām balstītu izsolēs pārdotu produktu, tostarp, ja izsolēs pārdotie produkti nav finanšu instrumenti, pārdošanu izsolē izsoles platformā, kam piešķirta atļauja kā regulētam tirgum atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1031/2010. Neskarot īpašus noteikumus, kas attiecas uz piedāvājumiem, kas iesniegti izsolē, jebkuras šajā regulā noteiktās prasības un aizliegumi saistībā ar tirdzniecības rīkojumiem ir piemērojami šādiem piedāvājumiem.
2. Regulas 12. un 15. pantu piemēro arī:
a)
tūlītējiem preču darījumu līgumiem, kas nav vairumtirdzniecības energoprodukti, ja darījums, rīkojums vai rīcība ietekmē, var ietekmēt vai ir paredzēts nolūkā ietekmēt 1. punktā minētā finanšu instrumenta cenu vai vērtību;
b)
finanšu instrumentu veidiem, tostarp atvasināto finanšu instrumentu līgumiem vai atvasinātajiem finanšu instrumentiem kredītriska nodošanai, ja darījums, rīkojums, piedāvājums vai rīcība ietekmē vai var ietekmēt tūlītēja preču darījuma līguma cenu vai vērtību, ja tā cena vai vērtība ir atkarīga no šo finanšu instrumentu cenas vai vērtības; un
c)
rīcību saistībā ar etaloniem.
3. Šo regulu piemēro visiem darījumiem, rīkojumiem vai rīcībām saistībā ar finanšu instrumentiem, kā minēts 1. un 2. punktā, neatkarīgi no tā, vai šāds darījums, rīkojums vai rīcība notiek tirdzniecības vietā vai nenotiek.
4. Šajā regulā noteiktos aizliegumus un prasības piemēro Savienībā un trešā valstī veiktām darbībām un bezdarbībai saistībā ar 1. un 2. punktā minētajiem instrumentiem.
3. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“finanšu instruments” ir finanšu instruments, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā;
2)
“ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;
3)
“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (18) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;
4)
“finanšu iestāde” ir finanšu iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26. apakšpunktā;
5)
“tirgus operators” ir tirgus operators, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā;
6)
“regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā;
7)
“daudzpusēja tirdzniecības sistēma” vai “DTS” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā;
8)
“organizēta tirdzniecības sistēma” vai “OTS” ir sistēma vai shēma Savienībā, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 23. apakšpunktā;
9)
“pieņemtā tirgus prakse” ir konkrēta tirgus prakse, ko pieņēmusi kompetentā iestāde saskaņā ar 13. pantu;
10)
“tirdzniecības vieta” ir tirdzniecības vieta, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā;
11)
“MVU izaugsmes tirgus” ir MVU izaugsmes tirgus, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 12. apakšpunktā;
12)
“kompetentā iestāde” ir iestāde, kas norīkota saskaņā ar 22. pantu, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;
13)
“persona” ir fiziska vai juridiska persona;
14)
“prece” ir prece, kā definēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (19) 2. panta 1. punktā;
15)
“tūlītējs preču darījuma līgums” ir jebkurš līgums par tādas preces piegādi, kuru tirgo tūlītēju darījumu tirgū un kuru piegādā nekavējoties pēc norēķina veikšanas, un līgums par tādas preces piegādi, kura nav finanšu instruments, tostarp nākotnes līgumi, kas tiek izpildīti fiziski;
16)
“tūlītēju darījumu tirgus” ir jebkurš preču tirgus, kurā par precēm norēķinās skaidrā naudā un kurā preces piegādā nekavējoties pēc norēķina veikšanas par darījumu, un citi tirgi, kas nav finanšu tirgi, piemēram, nākotnes preču tirgi;
17)
“atpirkšanas programma” ir tirdzniecība ar pašu akcijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/30/ES (20) 21. līdz 27. pantu;
18)
“algoritmiskā tirdzniecība” ir algoritmiskā tirdzniecība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 39. apakšpunktā;
19)
“emisijas kvota” ir emisijas kvota, kā aprakstīts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 11. punktā;
20)
“emisijas kvotu tirgus dalībnieks” ir jebkura persona, kas iesaistās emisijas kvotu, uz tām balstītu izsolē pārdotu produktu vai to atvasinājumu darījumos, tostarp veic tirdzniecības rīkojumu, un kas neizmanto atbrīvojumu atbilstīgi 17. panta 2. punkta otrajai daļai;
21)
“emitents” ir juridiska persona, kas ir privāttiesību vai publisko tiesību subjekts un kas emitē vai ierosina emitēt finanšu instrumentus; attiecībā uz depozitārajiem sertifikātiem emitents ir aizstāto vērtspapīru emitents;
22)
“vairumtirdzniecības energoprodukts” ir vairumtirdzniecības energoprodukts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1227/2011 2. panta 4. punktā;
23)
“valsts regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1227/2011 2. panta 10. punktā;
24)
“preču atvasinātie instrumenti” ir preču atvasinātie instrumenti, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (21) 2. panta 1. punkta 30. apakšpunktā;
25)
“persona, kas veic pārvaldības pienākumus” ir emitenta, emisijas kvotu tirgus dalībnieka vai citas 19. panta 10. punktā minētās vienības nodarbināta persona, kas ir:
a)
minētās vienības emitenta administratīvas, pārvaldības vai uzraudzības struktūras loceklis; vai
b)
augstākā līmeņa vadošais darbinieks, kas nav a) apakšpunktā minēto struktūru loceklis un kam regulāri pieejama iekšējā informācija, kura tieši vai netieši ir saistīta ar minēto vienību, un kas ir tiesīgs pieņemt pārvaldības lēmumus, kuri ietekmē minētās vienības turpmāko attīstību un darījumdarbības perspektīvas;
26)
“cieši saistīta persona” ir:
a)
laulātais vai laulātajam līdzvērtīgs partneris saskaņā ar valsts tiesību aktiem;
b)
apgādājams bērns saskaņā ar valsts tiesību aktiem;
c)
radinieks, kam attiecīgā darījuma veikšanas brīdī jau vismaz vienu gadu ir bijusi kopīga saimniecība; vai
d)
jebkura juridiska persona, trests vai līgumsabiedrība, kuras pārvaldības pienākumus pilda persona, kas pilda vadības pienākumus, vai a), b) vai c) apakšpunktā minēta persona vai kura ir tiešā vai netiešā šādas personas pakļautībā, vai kura ir izveidota par labu šādai personai, vai kuras ekonomiskās intereses lielā mērā ir līdzvērtīgas šādas personas interesēm;
27)
“datu plūsmas ieraksti” ir “datu plūsmas” ieraksti, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (22) 2. panta otrās daļas b) punktā.
28)
“persona, kas profesionāli kārto vai izpilda darījumus” ir persona, kuras profesionālā darbība ir rīkojumu saņemšana un nodošana vai darījumu ar finanšu instrumentiem izpilde;
29)
“etalons” ir jebkura publicēta likme, indekss vai skaitlis, kas darīts pieejams sabiedrībai vai ir publicēts un ko periodiski vai regulāri nosaka, piemērojot formulu vai pamatojoties uz: viena vai vairāku bāzes aktīvu vērtību vai cenām, tostarp provizoriski aprēķinātām cenām, faktiskām vai provizoriski aprēķinātām procentu likmēm vai citām vērtībām un uz kuru atsaucoties, tiek noteikta summa, kas jāmaksā atbilstīgi finanšu instrumentam, vai finanšu instrumenta vērtība;
30)
“tirgus uzturētājs” ir tirgus uzturētājs, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 7. apakšpunktā;
31)
“līdzdalības palielināšanu uzņēmumā” ir uzņēmuma vērtspapīru iegāde, kas nerada juridisku vai reglamentētu pienākumu attiecīgajam uzņēmumam izteikt piedāvājumu pārņemt minēto uzņēmumu;
32)
“tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju” ir fiziska vai juridiska persona, kura pieskaitāma kādai no 11. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā un 11. panta 2. punktā minētajām kategorijām un kura izpauž informāciju tirgus izzināšanai;
33)
“augstas intensitātes datorizētā tirdzniecība” ir augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metode, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā.
34)
“ieguldījumu stratēģijas ieteikšanas vai ierosināšanas informācija” ir informācija, ko:
i)
sagatavojis neatkarīgs analītiķis, ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde, jebkura cita persona, kuras galvenais uzņēmējdarbības veids ir rekomendāciju izstrādāšana, vai fiziska persona, kas strādā to labā saskaņā ar darba līgumu vai citādi, ar kuru tieši vai netieši izsaka konkrētu ieguldījumu priekšlikumus par finanšu instrumentu vai emitentu; vai
ii)
sagatavojušas personas, izņemot i) punktā minētās personas, ar kuru tieši ierosina pieņemt konkrētu ieguldījumu lēmumu attiecībā uz finanšu instrumentu;
35)
“ieguldījumu ieteikumi” ir izplatīšanas kanāliem vai sabiedrībai paredzēta informācija, ar kuru tieši vai netieši iesaka vai ierosina ieguldījumu stratēģiju attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem vai emitentiem, tostarp atzinumu par šādu instrumentu pašreizējo vai nākotnes vērtību vai cenu.
2. Piemērojot 5. pantu, piemēro šādas definīcijas:
a)
“vērtspapīri” ir:
i)
akcijas un citi vērtspapīri, kas līdzvērtīgi akcijām;
ii)
obligācijas un cita veida parāda vērtspapīri; vai
iii)
parāda vērtspapīri, kas ir konvertējami vai apmaināmi pret akcijām vai citiem akcijām līdzvērtīgiem vērtspapīriem;
b)
“saistīti instrumenti” ir šādi finanšu instrumenti, tostarp tie, kas nav atļauti tirdzniecībai vai netiek tirgoti tirdzniecības vietā, vai par kuriem nav iesniegts pieteikums atļaušanai tirdzniecībai tirdzniecības vietā:
i)
līgumi vai tiesības parakstīties uz vērtspapīriem, tos iegūt vai tos atsavināt;
ii)
no vērtspapīriem atvasinātie finanšu instrumenti;
iii)
ja vērtspapīri ir konvertējami vai apmaināmi parāda instrumenti, - vērtspapīri, kādos šādus konvertējamus vai apmaināmus parāda vērtspapīrus var konvertēt vai pret kuriem tos var apmainīt;
iv)
instrumenti, kurus emitējis vai par kuriem izsniedzis galvojumu vērtspapīru emitents vai galvotājs un kuru tirgus cena varētu būtiski ietekmēt vērtspapīru cenu vai otrādi;
v)
ja vērtspapīri ir vērtspapīri, kas līdzvērtīgi akcijām, - akcijas, ko šie vērtspapīri pārstāv un jebkuri citi vērtspapīri, kas līdzvērtīgi šīm akcijām;
c)
“nozīmīga izplatīšana” ir sākotnējs vai otrreizējs vērtspapīru piedāvājums, kas piedāvāto vērtspapīru vērtības apmēra un izmantotās pārdošanas metodes ziņā atšķiras no parasta tirdzniecības darījuma;
d)
“stabilizācija” ir kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības veikts attiecīgo vērtspapīru pirkums vai piedāvājums pirkt šādus vērtspapīrus, vai darījums ar saistītiem instrumentiem, kas līdzvērtīgi šiem vērtspapīriem, kurš veikts šādu vērtspapīru būtiskas izplatīšanas kontekstā vienīgi, lai iepriekš noteiktu laika posmu atbalstītu minēto vērtspapīru tirgus cenu uz tiem izdarīta pārdošanas spiediena dēļ.
4. pants
Paziņojumi un finanšu instrumentu saraksts
1. Regulēto tirgu operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas operē DTS vai OTS, nekavējoties ziņo tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei par katru finanšu instrumentu, par kuru ir iesniegts pieprasījums atļaušanai tirdzniecībā attiecīgajās tirdzniecības vietās, kurš ir atļauts tirdzniecībā, vai kurš tiek pirmoreiz tirgots.
Tie arī paziņo tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei, kad finanšu instrumentu pārtrauc tirgot vai kad to vairs nepieņem tirdzniecībā, ja vien datums, kad finanšu instrumentu pārtrauc tirgot vai vairs neatļauj tirdzniecībā, nav zināms un tas bija minēts paziņojumā, kas sniegts saskaņā ar pirmo daļu.
Šajā punktā minētajos paziņojumos attiecīgā gadījumā iekļauj attiecīgo finanšu instrumentu nosaukumus un identifikatorus, kā arī datumu un laiku, kad tos pirmoreiz sāka tirgot.
Tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības arī nosūta tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei trešajā daļā noteikto informāciju par finanšu instrumentiem, par kuriem iesniegts pieteikums atļaušanai tirdzniecībā vai kuri bija atļauti tirdzniecībā pirms 2014. gada 2. jūlija, un kuri minētajā datumā joprojām ir atļauti tirdzniecībā vai tiek tirgoti.
2. Tirdzniecības vietas kompetentās iestādes nekavējoties nosūta EVTI paziņojumus, ko tās saņem saskaņā ar 1. punktu. EVTI tūlīt pēc saņemšanas saraksta veidā publicē minētos paziņojumus savā tīmekļa vietnē. EVTI, saņemot paziņojumus no tirdzniecības vietas kompetentās iestādes, nekavējoties atjaunina minēto sarakstu. Saraksts neierobežo šīs regulas darbības jomu.
3. Sarakstā iekļauj šādu informāciju:
a)
to finanšu instrumentu nosaukumus un identifikatorus, par kuriem iesniegts pieteikums atļaut tirdzniecībā, kas atļauti tirdzniecībā vai tirgoti pirmo reizi regulētos tirgos, DTS un OTS;
b)
datumus un laiku, kad iesniegti pieteikumi atļaut tirdzniecībā, instruments atļauts tirdzniecībā vai tirgots pirmo reizi;
c)
sīku informāciju par tirdzniecības vietām, kurās finanšu instrumenti, par kuriem iesniegts pieteikums atļaut tirdzniecībā, kas atļauti tirdzniecībā vai tirgoti pirmo reizi; un
d)
datumu un laiku, kad finanšu instrumentus pārtrauc tirgot vai atļaut tirdzniecībā.
4. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:
a)
šā panta 1. punktā minēto paziņojumu saturu; un
b)
šā panta 3. punktā minētā saraksta apkopošanas, publicēšanas un uzturēšanas kārtību un nosacījumus.
EVTI iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (23) 10. līdz 14. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.
5. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu laika grafiku, formātu un veidnes paziņojumu iesniegšanai saskaņā ar 1. un 2. punktu.
EVTI iesniedz minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
5. pants
Atbrīvojumi attiecībā uz atpirkšanas programmām un stabilizāciju
1. Šīs regulas 14. un 15. pantā paredzētie aizliegumi neattiecas uz tirdzniecību ar pašu akcijām atpirkšanas programmās, ja:
a)
visa informācija par programmu tiek atklāta pirms tirdzniecības sākšanas;
b)
saskaņā ar 3. punktu tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei - un pēc tam arī sabiedrībai - paziņo, ka tirdzniecības darījumi ir daļa no atpirkšanas programmas;
c)
tiek ievēroti atbilstīgi cenas un apjoma ierobežojumi; un
d)
to veic saskaņā ar 2. punktā minētajiem mērķiem un šajā pantā paredzētajiem nosacījumiem un 6. punktā minētajiem regulatīvajiem tehniskajiem standartiem.
2. Lai izmantotu 1. punktā paredzēto atbrīvojumu, atpirkšanas programmas vienīgais mērķis ir:
a)
samazināt emitenta kapitālu;
b)
izpildīt tās saistības, ko rada parāda finanšu instrumenti, kuri ir apmaināmi pret pašu kapitāla instrumentiem; vai
c)
izpildīt tās saistības, ko rada akciju iegādes iespēju programmas vai cita veida akciju sadale emitenta vai ar to saistītas sabiedrības darbiniekiem, administratīvās vadības vai uzraudzības struktūras locekļiem.
3. Lai varētu izmantot 1. punktā paredzēto atbrīvojumu, emitents ziņo tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei, kurā akcijas ir atļautas tirdzniecībai vai tiek tirgotas par katru ar atpirkšanas programmu saistīto darījumu, tostarp informāciju, kas precizēta Regulas (ES) Nr. 600/2014 25. panta 1. un 2. punktā un 26.panta 1., 2. un 3. punktā.
4. Šīs regulas 14. un 15. pantā paredzētie aizliegumi neattiecas uz vērtspapīru vai ar tiem saistītu instrumentu tirdzniecību vērtspapīru stabilizācijas nolūkā, ja:
a)
stabilizācijas darbības veic ierobežotā laikposmā;
b)
attiecīgā informācija par stabilizāciju ir atklāta un paziņota tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei saskaņā ar 5. punktu;
c)
tiek ievēroti atbilstīgi cenas ierobežojumi; un ja
d)
šāda tirdzniecība atbilst stabilizācijas nosacījumiem, kas izklāstīti 6. punktā minētajos regulatīvajos tehniskajos standartos.
5. Neskarot 23. panta 1. punktu, emitentiem, piedāvātājiem vai organizācijām, kas veic stabilizāciju vai nu šādu personu vārdā vai nē, ir jāpaziņo informācija par visiem stabilizācijas darījumiem tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei ne vēlāk kā septītās dienas tirdzniecības sesijas beigās pēc šādu darījumu izpildes dienas.
6. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz 1. un 4. punktā minētajām atpirkšanas programmām un stabilizācijas pasākumiem, tostarp nosacījumus attiecībā uz tirdzniecību, ierobežojumus laika un apmēra ziņā, informācijas atklāšanas un ziņojumu sniegšanas pienākumus, kā arī cenas nosacījumus.
EVTI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
6. pants
Atbrīvojums attiecībā uz monetārās, valsts parāda pārvaldības un klimata politikas darbībām
1. Šo regulu nepiemēro darījumiem, rīkojumiem vai rīcībām, ko, īstenojot monetāro, valūtas maiņas likmju vai valsts parāda pārvaldības politiku, veic:
a)
dalībvalsts;
b)
ECBS locekļi;
c)
ministrija, aģentūra vai vienas vai vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, vai persona, kura rīkojas minēto iestāžu vārdā;
d)
tādas dalībvalsts gadījumā, kas ir federāla valsts, - federālā pavalsts.
2. Šo regulu nepiemēro darījumiem, rīkojumiem vai rīcībām, ko veic Komisija vai jebkura cita oficiāli norīkota struktūra vai jebkura persona, kura darbojas tās vārdā, īstenojot valsts parāda pārvaldības politiku.
Šo regulu nepiemēro šādiem darījumiem, rīkojumiem vai rīcībām, ko veic:
a)
Savienība;
b)
vienas vai vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība;
c)
Eiropas Investīciju banka;
d)
Eiropas finanšu stabilitātes instruments;
e)
Eiropas Stabilizācijas mehānisms;
f)
starptautiska finanšu iestāde, kuru izveidojušas divas vai vairāk dalībvalstis un kuras mērķis ir mobilizēt finansējumu un sniegt finansiālu palīdzību saviem locekļiem, kas saskaras ar nopietnām finansējuma problēmām.
3. Šo regulu nepiemēro dalībvalsts, Komisijas vai jebkuras citas oficiāli norīkotas struktūras - vai personas, kas rīkojas minēto iestāžu vārdā, - darbībai, kura attiecas uz emisijas kvotām un kuru veic, īstenojot Savienības klimata politiku saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
4. Šo regulu nepiemēro dalībvalsts, Komisijas vai jebkuras citas oficiāli norīkotas struktūras - vai personas, kas rīkojas minēto iestāžu vārdā, - darbībām, kuras tiek veiktas, īstenojot Savienības kopējo lauksaimniecības politiku vai Savienības kopējo zivsaimniecības politiku saskaņā ar pieņemtajiem tiesību aktiem vai starptautiskiem nolīgumiem, kas noslēgti atbilstīgi LESD.
5. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu, lai paplašinātu 1. punktā minēto izņēmumu, to attiecinot uz konkrētām trešo valstu publiskām struktūrām un centrālajām bankām.
Šajā nolūkā Komisija līdz 2016. gada 3. janvārim sagatavo un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtē attieksmi starptautiskā līmenī pret publiskām struktūrām, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, un pret trešo valstu centrālajām bankām.
Ziņojumā iekļauj tā trešo valstu tiesiskā regulējuma salīdzinošu analīzi, kas skar minētās struktūras un centrālās bankas, kā arī to riska pārvaldības standartu salīdzinošu analīzi, kas attiecīgajās jurisdikcijās piemērojami darījumiem, kuros iesaistās minētās struktūras un centrālās bankas. Ja ziņojumā it īpaši saistībā ar salīdzinošo analīzi ir secināts, ka uz šo trešo valstu centrālo banku monetārajiem pienākumiem nav attiecināmi šajā regulā noteiktie pienākumi un aizliegumi, Komisija paplašina 1. punktā minēto atbrīvojumu, to attiecinot arī uz minēto trešo valstu centrālajām bankām.
6. Komisija tiek arī pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu, lai paplašinātu 3. punktā noteikto atbrīvojumu, attiecinot to uz konkrētām norīkotām trešo valstu publiskām struktūrām, kuras ar Savienību noslēgušas saistošus nolīgumus atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 25. pantam.
7. Šis pants neattiecas uz personām, kas šajā pantā minētajās vienībās strādā saskaņā ar darba līgumu vai citādi, ja minētās personas tieši vai netieši veic darījumus vai rīkojumus vai iesaistās rīcībās savā vārdā.
2. NODAĻA
IEKŠĒJĀ INFORMĀCIJA, IEKŠĒJĀS INFORMĀCIJAS IZMANTOŠANA TIRDZNIECĪBĀ, IEKŠĒJĀS INFORMĀCIJAS NELIKUMĪGA IZPAUŠANA UN TIRGUS MANIPULĀCIJAS
7. pants
Iekšējā informācija
1. Šajā regulā iekšējā informācija ir šādi informācijas veidi:
a)
precīza rakstura informācija, kas nav nodota atklātībai un kas tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem emitentiem vai vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem, un kas, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt attiecīgo finanšu instrumentu cenas vai saistīto atvasināto finanšu instrumentu cenas;
b)
saistībā ar preču atvasinātajiem finanšu instrumentiem - precīza rakstura informācija, kas nav nodota atklātībai un kas tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem šādiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem vai tieši attiecas uz saistītu tūlītēju preču darījuma līgumu, un kas, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt attiecīgo atvasināto finanšu instrumentu vai saistīto tūlītēju preču darījumu līgumu cenas, un ja tā ir informācija, par kuru ir pamats uzskatīt, ka tā jāatklāj kura ir jāatklāj saskaņā ar Savienības vai valsts līmeņa normatīvajiem noteikumiem, tirgus noteikumiem, līgumiem, praksi vai tradīcijām attiecīgajos preču atvasināto finanšu instrumentu tirgos vai tūlītēju darījumu tirgos;
c)
saistībā ar emisijas kvotām vai citiem izsolītajiem produktiem, kas pamatojas uz emisijas kvotām, - precīza rakstura informācija, kura nav nodota atklātībai, kura tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem šādiem instrumentiem un kura, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt attiecīgo instrumentu cenas vai saistīto atvasināto finanšu instrumentu cenas;
d)
attiecībā uz personām, kam uzticēts izpildīt rīkojumus par finanšu instrumentiem, tā ir arī informācija, kuru sniedzis kāds klients un kura saistīta ar klienta finanšu instrumentu rīkojumiem, kas vēl nav izpildīti, un kura ir precīza rakstura un tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem emitentiem vai vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem, un kura, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt minēto finanšu instrumentu cenas, saistīto tūlītējo preču darījumu līgumu cenas, vai saistīto atvasināto finanšu instrumentu cenas.
2. Piemērojot 1. punktu, uzskata, ka informācijai ir precīzs raksturs, ja tā norāda uz pastāvošu apstākļu kopumu vai tādu apstākļu kopumu, par kuriem ir pamats uzskatīt, ka tie iestāsies, vai arī bijušu notikumu vai notikumu, par ko ir pamats uzskatīt, ka tie notiks, un ja tā ir pietiekami specifiska, lai ļautu izdarīt secinājumu par šā apstākļu kopuma vai notikuma iespējamo ietekmi uz finanšu instrumentu vai ar tiem saistītu atvasināto finanšu instrumentu, saistīto tūlītēju preču darījuma līgumu vai izsolīto produktu, kas pamatojas uz emisijas kvotām, cenām. Šajā sakarībā attiecībā uz ilgstošu procesu, kura iecerētais mērķis vai kura rezultāts ir konkrēts apstāklis vai konkrēts notikums, par precīzu informāciju var uzskatīt ne vien minētos gaidāmos apstākļus vai minēto gaidāmo notikumu, bet arī minēto gaidāmo apstākļu vai minētā gaidāmā notikuma procesa starpposmu, kas ir saistīti ar minēto gaidāmo apstākļu vai minētā gaidāmā notikuma īstenošanu vai rašanos.
3. Ilgstoša procesa starpposmu uzskata par iekšējo informāciju, ja tas pats par sevi atbilst iekšējās informācijas kritērijiem, kā minēts šajā pantā.
4. Piemērojot 1. punktu, informācija, kas, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt finanšu instrumentu, atvasināto finanšu instrumentu, saistīto tūlītēju preču darījumu līgumu vai izsolīto produktu, kas pamatojas uz emisijas kvotām, cenas, ir informācija, ko saprātīgs ieguldītājs, iespējams, izmantotu kā daļēju pamatu ieguldījumu lēmumiem.
Attiecībā uz dalībniekiem emisiju kvotu tirgū ar kopējām emisijām vai nominālo ievadīto siltumjaudu, kas nepārsniedz saskaņā ar 17. panta 2. punkta otro daļu noteikto robežvērtību, tiek uzskatīts, ka informācija par šo dalībnieku fiziskajām darbībām būtiski neietekmē emisijas kvotu, izsolīto produktu, kas pamatojas uz emisijas kvotām, vai atvasināto finanšu instrumentu cenas.
5. EVTI izdod pamatnostādnes nolūkā izveidot indikatīvu tādas informācijas sarakstu (kas nav uzskatāms par izsmeļošu), par kuru ir pamats uzskatīt, ka tā ir jānodod atklātībai, vai kura ir jānodod atklātībai saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktu normatīvajiem noteikumiem, tirgus noteikumiem, līgumu, praksi vai tradīcijām attiecīgajos preču atvasināto finanšu instrumentu tirgos vai tūlītēju darījumu tirgos, kā minēts 1. punkta b) apakšpunktā. EVTI pienācīgi ņem vērā minēto tirgu specifiku.
8. pants
Iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā
1. Šīs regulas nolūkiem iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā notiek, ja personas rīcībā ir iekšējā informācija un tā šo informāciju izmanto, savā vārdā vai trešās personas vārdā tieši vai netieši iegādājoties vai atsavinot finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas šī informācija. Iekšējās informācijas izmantošanu, atceļot vai mainot rīkojumu attiecībā uz finanšu instrumentu, uz kuru šī informācija attiecas, ja rīkojums tika dots, pirms attiecīgās personas rīcībā bija iekšējā informācija, arī uzskata par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā. Saistībā ar emisijas kvotu vai citu izsolē pārdoto produktu, kas pamatojas uz emisijas kvotām, izsolēm, kuras organizē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010, par iekšējās informācijas izmantošanu uzskata arī gadījumus, kad persona iesniedz, maina vai atsauc piedāvājumu savā vārdā vai trešās personas vārdā.
2. Šajā regulā ieteikums citai personai iesaistīties iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā vai mudinājums citai personai iesaistīties iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā notiek, ja šīs personas rīcībā ir iekšējā informācija un:
a)
tā, pamatojoties uz minēto informāciju, iesaka citai personai iegādāties vai atsavināt finanšu instrumentus, uz kuriem minētā informācija attiecas, vai mudina minēto personu veikt šādu iegādāšanos vai atsavināšanu; vai
b)
tā, pamatojoties uz minēto informāciju, iesaka citai personai atcelt vai mainīt rīkojumu attiecībā uz finanšu instrumentu, uz ko attiecas minētā informācija, vai mudina minēto personu veikt šādu atcelšanu vai mainīšanu.
3. Šā panta 2. punktā minēto ieteikumu vai mudinājumu izmantošana ir iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā šā panta nozīmē, ja persona, kas izmanto šo ieteikumu vai mudinājumu, zina vai tai būtu jāzina, ka tie ir pamatoti ar iekšējo informāciju.
4. Šis pants attiecas uz jebkuru personu, kuras rīcībā ir iekšējā informācija, jo:
a)
persona ir emitenta vai emisijas kvotu tirgus dalībnieka administratīvās, pārvaldības vai uzraudzības struktūras locekle;
b)
personai ir līdzdalība emitenta vai emisijas kvotu tirgus dalībnieka kapitālā;
c)
personai ir piekļuve informācijai, izpildot darba, profesionālos vai dienesta pienākumus; vai
d)
persona ir iesaistīta noziedzīgās darbībās.
Šis pants attiecas arī uz jebkuru personu, kuras rīcībā iekšējā informācija ir citu apstākļu dēļ, kas nav minēti pirmajā daļā, ja minētā persona zina vai tai būtu jāzina, ka tā ir iekšējā informācija.
5. Ja persona ir juridiska persona, šis pants saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecas arī uz fiziskām personām, kas piedalās lēmuma pieņemšanā attiecīgās juridiskās personas vārdā iegādāties, atsavināt, atcelt vai mainīt rīkojumu.
9. pants
Leģitīma rīcība
1. Piemērojot 8. un 14. pantu, tikai dēļ paša fakta vien, ka juridiskas personas rīcībā ir vai ir bijusi iekšējā informācija, neuzskata, ka minētā persona ir izmantojusi minēto informāciju un tādējādi ir iesaistījusies iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā, kas saistīta ar iegādi vai atsavināšanu, ja minētā juridiskā persona:
a)
ir izveidojusi, ieviesusi un uztur piemērotus un efektīvus noteikumus un procedūras, kas pilnībā nodrošina, ka attiecīgā iekšējā informācija nav pieejama ne fiziskajai personai, kas tās rīkojumā pieņēmusi lēmumu iegādāties vai atsavināt finanšu instrumentus, uz kuriem šī informācija attiecas, ne citai fiziskajai personai, kas varētu būt ietekmējusi minēto lēmumu; un
b)
nav rosinājusi, ieteikusi, mudinājusi to vai citādi ietekmējusi fizisko personu, kas juridiskās personas vārdā pieņēmusi lēmumu iegādāties vai atsavināt finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas šī informācija.
2. Piemērojot 8. un 14. pantu, tikai dēļ paša fakta vien, ka personas rīcībā ir iekšējā informācija, neuzskata, ka persona minēto informāciju ir izmantojusi un tādējādi iesaistījusies iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā, kas saistīta ar iegādi vai atsavināšanu, ja minētā persona:
a)
ir finanšu instrumenta, uz kuru minētā informācija attiecas, tirgus uzturētājs, vai persona, kurai atļauts rīkoties kā darījuma partnerim, un finanšu instrumentu, uz kuru minētā informācija attiecas, iegādi vai atsavināšanu veic leģitīmi, izpildot parastos minētā finanšu instrumenta tirgus uzturētāja vai darījuma partnera pienākumus; vai
b)
ir pilnvarota izpildīt rīkojumus trešo personu vārdā, un to finanšu instrumentu, uz kuriem šis rīkojums attiecas, iegādi vai atsavināšanu veic leģitīmi, izpildot minētās personas parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus.
3. Piemērojot 8. un 14. pantu, tikai dēļ paša fakta vien, ka personas rīcībā ir iekšējā informācija, neuzskata, kas persona ir izmantojusi minēto informāciju un tādējādi ir iesaistījusies iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā, kas saistīta ar iegādi vai atsavināšanu, ja minētā persona veic finanšu instrumentu iegādes vai atsavināšanas darījumu un minētais darījums veikts, izpildot pienākumu, kas radies labticīgi un nepārkāpjot iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā aizliegumu, un:
a)
minētais pienākums izriet no rīkojuma, kas dots, vai līguma, kas noslēgts pirms iekšējās informācijas nonākšanas attiecīgās personas rīcībā; vai
b)
minētais darījums veikts, izpildot tiesību aktos vai reglamentējošas institūcijas noteiktu pienākumu, kas radies pirms iekšējās informācijas nonākšanas attiecīgās personas rīcībā.
4. Piemērojot 8. un 14. pantu, tikai dēļ paša fakta vien, ka personas rīcībā ir iekšējā informācija, neuzskata, ka persona ir izmantojusi minēto informāciju un tādējādi iesaistījusies iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā, ja šāda persona ieguvusi minēto iekšējo informāciju, veicot uzņēmuma publisku pārņemšanu vai uzņēmumu apvienošanos un izmanto minēto iekšējo informāciju tikai minētās pārņemšanas vai apvienošanās vajadzībām, ar noteikumu, ka laikā, kad attiecīgā uzņēmuma akcionāri apstiprina apvienošanos vai pieņem piedāvājumu, visa iekšējā informācija ir publiskota vai kā citādi pārstājusi būt iekšējā informācija.
Šis punkts neattiecas uz līdzdalības palielināšanu uzņēmumā.
5. Piemērojot 8. un 14. pantu, tikai pats fakts vien, ka persona izmanto savas zināšanas par to, ka ir pieņemts lēmums finanšu instrumentus iegādāties vai atsavināt, minēto finanšu instrumentu atsavināšanā vai iegādē, nav iekšējās informācijas izmantošana.
6. Neatkarīgi no šā panta 1. līdz 5. punkta, 14. pantā paredzētā iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā aizlieguma pārkāpums var tomēr tikt uzskatāms par notikušu, ja kompetentā iestāde konstatē, ka tirdzniecības rīkojumu, darījumu vai ar to saistītas rīcības pamatā ir neleģitīmi iemesli.
10. pants
Iekšējās informācijas nelikumīga izpaušana
1. Piemērojot šo regulu, iekšējās informācijas nelikumīga izpaušana notiek, ja personas rīcībā ir iekšējā informācija un tā minēto informāciju izpauž jebkurai citai personai, izņemot gadījumus, kad izpaušanu veic, izpildot parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus.
Šis punkts attiecas uz jebkuru fizisko un juridisko personu 8. panta 4. punktā minētajās situācijās un apstākļos.
2. Piemērojot šo regulu, 8. panta 2. punktā minēto ieteikumu vai mudinājumu turpmāka izpaušana ir iekšējās informācijas nelikumīga izpaušana saskaņā ar šo pantu, ja persona, kas izsaka ieteikumu vai mudinājumu, zina vai tai būtu jāzina, ka tas balstīts uz iekšējo informāciju.
11. pants
Tirgus izzināšana
1. Tirgus izzināšana ir informācijas sniegšana vienam vai vairākiem potenciālajiem ieguldītājiem pirms paziņojuma par darījumu, lai konstatētu potenciālo ieguldītāju interesi par iespējamu darījumu un nosacījumiem saistībā ar to, piemēram, tā iespējamo apjomu vai cenu, ko veic:
a)
emitents;
b)
finanšu instrumenta sekundārā piedāvājuma devējs, kad darījums apjoma vai vērtības ziņā ir atšķirīgs no parastās tirdzniecības un tā veikšanai izmanto pārdošanas metodi, kuras pamatā ir potenciālo ieguldītāju iespējamās intereses iepriekšējs novērtējums;
c)
emisijas kvotu tirgus dalībnieks; vai
d)
trešā persona, kas darbojas a), b) vai c) apakšpunktā minētās personas vārdā vai uzdevumā
2. Neskarot 23. panta 3. punktu, iekšējās informācijas izpaušana, ko veikusi persona, kurai ir nodoms izteikt uzņēmuma vērtspapīru pārņemšanas vai uzņēmumu apvienošanas piedāvājumu pusēm, kurām ir tiesības uz šiem vērtspapīriem, arī ir tirgus izzināšana, ar noteikumu, ka:
a)
šī informācija ir nepieciešama, lai puses, kurām ir tiesības uz šiem vērtspapīriem, varētu izveidot viedokli par savu vēlmi piedāvāt savus vērtspapīrus; un
b)
uz vērtspapīriem tiesīgo pušu vēlme piedāvāt savus vērtspapīrus ir loģiski nepieciešama, lai pieņemtu lēmumu par attiecīgo pārņemšanas piedāvājumu vai apvienošanu.
3. Pirms veikt tirgus izzināšanu, tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, iepriekš īpaši apsver, vai tirgus izzināšana ietvers iekšējās informācijas izpaušanu. Tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, savu slēdzienu un tā pamatojumu dokumentē rakstiski. Tas pēc pieprasījuma sniedz šādu rakstisku dokumentāciju kompetentajai iestādei. Šis pienākums attiecas uz katru atsevišķo informācijas izpaušanas gadījumu tirgus izzināšanas laikā. Tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, attiecīgi atjaunina šajā punktā minēto rakstisko dokumentāciju.
4. Piemērojot 10. panta 1. punktu, uzskata, ka iekšējās informācijas izpaušana tirgus izzināšanas laikā veikta, pildot personas parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, ja tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, ievēro šā panta 3. un 5. punktu.
5. Piemērojot 4. punktu, tirgus dalībniekam, kas atklāj informāciju, pirms informācijas atklāšanas:
a)
jāsaņem tās personas piekrišana iegūt iekšējo informāciju, kurai veic tirgus izzināšanu;
b)
jāinformē persona, kurai veic tirgus izzināšanu, par to, ka tai minēto informāciju aizliegts izmantot vai mēģināt izmantot, savā vārdā vai trešās puses vārdā tieši vai netieši iegādājoties vai atsavinot finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas minētā informācija;
c)
jāinformē persona, kurai veic tirgus izzināšanu, par to, ka tai šo informāciju aizliegts izmantot vai mēģināt izmantot, lai atceltu vai mainītu jau iesniegtu rīkojumu par finanšu instrumentu, uz kuru attiecas šī informācija; un
d)
jāinformē persona, kurai veic tirgus izzināšanu, par to, ka, piekrītot saņemt informāciju, šai personai ir jāievēro minētās informācijas konfidencialitāte;
Tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, izveido un uztur dokumentāciju par visu informāciju, kas sniegta personai, kurai veic tirgus izzināšanu, arī par informāciju, kas sniegta saskaņā ar pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktu, un par potenciālajiem ieguldītājiem, kuriem sniegta šī informācija, ieskaitot, bet neaprobežojoties ar juridiskajām un fiziskajām personām, kas darbojas ieguldītāja vārdā, un katra informācijas sniegšanas gadījuma datumu un laiku. Tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, pēc pieprasījuma iesniedz minēto dokumentāciju kompetentajai iestādei.
6. Ja informācija, kas izpausta tirgus izzināšanas laikā, atbilstīgi tirgus dalībnieka, kas atklāj informāciju, vērtējumam vairs nav iekšējā informācija, tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, iespējami drīz attiecīgi informē saņēmēju.
Tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, uztur saskaņā ar šo punktu sniegtās informācijas dokumentāciju un pēc pieprasījuma iesniedz to kompetentajai iestādei.
7. Neatkarīgi no citiem šā panta noteikumiem personai, kurai veic tirgus izzināšanu, pašai jāizvērtē, vai tās rīcībā ir iekšējā informācija, vai kad tās rīcībā esošā pārstāj būt iekšējā informācija.
8. Tirgus dalībnieks, kas atklāj informāciju, glabā šajā pantā minēto dokumentāciju vismaz piecus gadus.
9. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros nosaka atbilstošu kārtību, procedūras un dokumentēšanas prasības personām, lai nodrošinātu atbilstības ievērošanu prasībām, kas noteiktas 4., 5., 6. un 8. punktā.
EVTI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
10. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros nosaka sistēmas un paziņojumu veidnes, kas personām jāizmanto, lai ievērotu šā panta 4., 5., 6. un 8. punktā noteiktās prasības, jo īpaši precīza 4. līdz 8. punktā minētās dokumentācijas forma un tehniskie līdzekļi 6. punktā minētās informācijas atbilstošai sniegšanai personai, kurai veic tirgus izzināšanu.
EVTI iesniedz minēto īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
11. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu EVTI izdod tām personām, kurām veic tirgus izzināšanu, adresētas pamatnostādnes attiecībā uz:
a)
faktoriem, kas jāņem vērā šādām personām, kurām tiek izpausta informācija kā tirgus izzināšanas daļa, lai tās varētu izvērtēt, vai informācija uzskatāma par iekšējo informāciju;
b)
pasākumiem, kurus šādām personām, kurām tiek izpausta iekšējā informācija, jāveic, lai ievērotu šīs regulas 8. un 10. pantu; un
c)
dokumentāciju, kas jāuztur šādām personām, lai pierādītu, ka tās ievēro šīs regulas 8. un 10. pantu.
12. pants
Tirgus manipulācijas
1. Šajā regulā tirgus manipulācijas ir šādas darbības:
a)
iesaistīšanās darījumā, tirdzniecības rīkojuma došana vai jebkāda cita darbība, ar kuru:
i)
sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz finanšu instrumenta, saistītā tūlītēja preču darījuma līguma vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu; vai
ii)
nodrošina vai var nodrošināt viena vai vairāku finanšu instrumentu, saistīto tūlītēju preču darījumu līgumu vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, cenas neatbilstošu vai mākslīgu līmeni,
ja vien persona, kas iesaistās darījumā, dod tirdzniecības rīkojumu vai iesaistās jebkādā citā darbībā, nepierāda, ka šāds darījums, rīkojums vai cita darbība ir veikta leģitīmu iemeslu dēļ un atbilst pieņemtai tirgus praksei, kā noteikts saskaņā ar 13. pantu;
b)
iesaistīšanās darījumā, tirdzniecības rīkojuma došana vai jebkāda cita darbība vai rīcība, kas ietekmē vai kas varētu ietekmēt viena vai vairāku finanšu instrumentu, saistītā tūlītēja preču darījuma līguma vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, cenu, izmantojot fiktīvus mehānismus vai cita veida krāpšanu vai viltu;
c)
informācijas, kā arī baumu izplatīšana, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, tostarp internetu vai kādus citus līdzekļus, kas dod vai var dot nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz finanšu instrumenta, saistītā tūlītēja preču darījuma līguma vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu, vai nodrošina vai var nodrošināt viena vai vairāku finanšu instrumentu, saistīto tūlītēju preču darījumu līguma vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, cenu neatbilstošā vai mākslīgā līmenī, ja šo informāciju izplatījusī persona zināja vai tai bija jāzina, ka šī informācija ir nepareiza vai maldinoša;
d)
nepareizas vai maldinošas informācijas nodošana vai nepareizu vai maldinošu datu sniegšana saistībā ar etalonu, ja persona, kas nodevusi informāciju vai sniegusi datus, zināja vai tai bija jāzina, ka tie ir nepareizi vai maldinoši, vai jebkura cita rīcība, kas ietekmē etalonu aprēķināšanu.
2. Par tirgus manipulācijām, inter alia, uzskata šādu rīcību:
a)
personas vai personu grupas rīcību dominējoša stāvokļa nodrošināšanai attiecībā uz kāda finanšu instrumenta, saistīto tūlītēju preču darījumu līgumu vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, piedāvājumu vai pieprasījumu, kurai ir vai var būt tieša vai netieša ietekme uz pirkšanas vai pārdošanas cenas nodrošināšanu vai kura rada vai var radīt citus negodīgas tirdzniecības apstākļus;
b)
finanšu instrumentu pirkšanu vai pārdošanu tirgus atvēršanas vai slēgšanas brīža cenām, kam ir vai var būt maldinoša ietekme uz ieguldītājiem, kuri darbojas, pamatojoties uz apskatei izliktajām cenām, tostarp arī atvēršanas un slēgšanas brīža cenām;
c)
rīkojumu došanu tirdzniecības vietai, tostarp šo rīkojumu atcelšanu vai mainīšanu, izmantojot jebkādus pieejamos tirdzniecības līdzekļus, tostarp elektroniskos līdzekļus, piemēram, algoritmiskās un augstas intensitātes datorizētās tirdzniecības stratēģijas, kurām ir kāda no 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajām ietekmēm, lai:
i)
traucētu vai kavētu vai varētu traucēt vai kavēt tirdzniecības vietas tirdzniecības sistēmas darbību,
ii)
citām personām apgrūtinātu vai varētu apgrūtināt reālu rīkojumu identificēšanu tirdzniecības vietas tirdzniecības sistēmā, tostarp ar rīkojumu reģistrēšanu pārslogojot vai destabilizējot rīkojumu grāmatu; vai
iii)
rada vai varētu radīt nepareizas vai maldinošas norādes par finanšu instrumenta piedāvājumu vai pieprasījumu vai cenu, jo īpaši, reģistrējot rīkojumus, lai ierosinātu vai pasliktinātu cenu izmaiņu tendenci;
d)
tādu priekšrocību izmantošanu, ko dod gadījuma rakstura vai regulāra piekļuve tradicionālajiem vai elektroniskajiem informācijas līdzekļiem, izsakot viedokli par kādu finanšu instrumentu, saistīto tūlītēju preču darījumu līgumu vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, (vai netieši par tā emitentu) pēc tam, kad atvērtas minēto finanšu instrumentu, saistītu tūlītēju preču darījumu līgumu vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, pozīcijas, kā arī peļņas gūšana no minētā instrumenta, saistītā tūlītēja preču darījuma līguma vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, cenas izmaiņām pēc minētā viedokļa izteikšanas par minētā instrumenta, saistītā tūlītēja preču darījuma līguma vai izsolē pārdotā produkta, kas pamatojas uz emisijas kvotām, cenu, tajā pašā laikā atbilstīgi un efektīvi nenododot atklātībai minēto interešu konfliktu;
e)
emisijas kvotu vai saistītu atvasināto finanšu instrumentu pirkšanu vai pārdošanu sekundārajā tirgū pirms to izsoles, ko organizē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010, tieši vai netieši nodrošinot izsolāmo produktu vienoto izsoles cenu neatbilstošā vai mākslīgā līmenī vai maldinot izsoļu dalībniekus, kuri izsolēs izsaka piedāvājumus.
3. Lai piemērotu 1. punkta a) un b) apakšpunkta noteikumus, neskarot 2. punktā izklāstītos rīcības veidus, I pielikumā ir minēts ar fiktīva mehānisma izmantošanu vai cita veida krāpšanu vai viltu vai ar nepareizām vai maldinošām norādēm un ar cenu nodrošināšanu saistītu rādītāju papildināms uzskaitījums.
4. Ja šajā pantā minētā persona ir juridiska persona, šis pants saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecas arī uz fiziskām personām, kas piedalās lēmuma pieņemšanā veikt darbības attiecīgās juridiskās personas uzdevumā.
5. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu, precizējot I pielikumā noteiktos rādītājus, lai izskaidrotu to elementus un ņemtu vērā finanšu tirgu tehnisko attīstību.
13. pants
Pieņemtā tirgus prakse
1. Regulas 15. pantā noteiktais aizliegums neattiecas uz 12. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām, ja persona, kas iesaistās darījumā, dod rīkojumu vai iesaistās jebkādās citās darbībās, konstatē, ka šāda darījuma, rīkojuma vai darbības pamatā ir leģitīmi iemesli un tie atbilst pieņemtai tirgus praksei, kas noteikta saskaņā ar šo pantu.
2. Kompetentā iestāde var noteikt, kāda ir pieņemtā tirgus prakse, ņemot vērā šādus kritērijus:
a)
vai tirgus praksei tirgū ir augsta pārredzamības pakāpe;
b)
vai tirgus praksei ir augsta tirgus spēku darbības un pienācīgas piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbības aizsardzības pakāpe;
c)
vai tirgus praksei ir pozitīva ietekme uz tirgus likviditāti un efektivitāti;
d)
vai tirgus prakse ņem vērā attiecīgā tirgus tirdzniecības mehānismu un tirgus dalībniekiem rada iespējas pienācīgi un laikus reaģēt uz jauno tirgus situāciju, ko radījusi minētā prakse;
e)
vai tirgus prakse nerada riskus tieši vai netieši saistīto regulēto vai neregulēto tirgu integritātei attiecīgajam finanšu instrumentam Savienībā;
f)
tādas attiecīgās tirgus prakses izpētes rezultāts, ko veikusi kompetentā iestāde vai cita iestāde, jo īpaši attiecībā uz to, vai ar attiecīgo tirgus praksi pārkāpj noteikumus vai regulējumu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas nepieļaušanai, vai ir pārkāptas rīcības normas neatkarīgi no tā, vai tas skar attiecīgo tirgu vai tieši vai netieši saistītos tirgos Savienībā; un
g)
attiecīgā tirgus strukturālās īpatnības, vai tas inter alia ir vai nav regulēts tirgus, tirgoto finanšu instrumentu veidi un tirgus dalībnieku kategorijas, tostarp privātā ieguldītāja dalības īpatsvars attiecīgajā tirgū.
Tirgus praksi, kuru kompetentā iestāde noteikusi par pieņemtu tirgus praksi kādā konkrētā tirgū, nevar uzskatīt par piemērojamu citos tirgos, izņemot gadījumus, kad minēto citu tirgu kompetentās iestādes ir pieņēmušas minēto praksi atbilstīgi šim pantam.
3. Pirms noteikt pieņemto tirgus praksi saskaņā ar 2. punktu, kompetentā iestāde paziņo EVTI un citām kompetentajām iestādēm par savu nodomu noteikt pieņemto tirgus praksi un sniedz detalizētu informāciju par minēto izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Šādu paziņojumu sniedz vismaz trīs mēnešus pirms pieņemtās tirgus prakses plānotās ieviešanas.
4. EVTI divos mēnešos pēc paziņojuma saņemšanas sniedz atzinumu paziņojušajai kompetentajai iestādei, kura izvērtējusi pieņemtās tirgus prakses atbilstību 2. punktam un regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar 7. punktu. EVTI arī izvērtē, vai pieņemtās tirgus prakses noteikšana nevarētu apdraudēt uzticēšanos Savienības finanšu tirgum. Šo atzinumu publicē EVTI tīmekļa vietnē.
5. Ja kompetentā iestāde pretēji EVTI atzinumam, kas sniegts saskaņā ar 4. punktu, ievieš pieņemto tirgus praksi, tā 24 stundās pēc tās ieviešanas publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, kurā pilnībā izskaidro savas rīcības pamatojumu, tostarp to, kāpēc pieņemtā tirgus prakse neapdraud uzticēšanos tirgum.
6. Ja kompetentā iestāde uzskata, ka kāda cita kompetentā iestāde noteikusi pieņemtu tirgus praksi, kas neatbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem, EVTI palīdz attiecīgajām iestādēm panākt vienošanos saskaņā ar tās pilnvarām, kas tai noteiktas ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.
Ja attiecīgās kompetentās iestādes nevar panākt vienošanos, EVTI var pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. panta 3. punktu.
7. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros nosaka kritērijus, procedūru un prasības pieņemtās tirgus prakses noteikšanai saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu un prasības tās saglabāšanai, izbeigšanai vai pieņemamības nosacījumu mainīšanai.
EVTI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
8. Kompetentās iestādes regulāri un vismaz reizi divos gados pārskata pieņemtās tirgus prakses, kuras tās ir noteikušas, jo īpaši, ņemot vērā attiecīgā tirgus vides būtiskas izmaiņas, piemēram, tirdzniecības noteikumu vai tirgus infrastruktūras pārmaiņas, lai izlemtu par to saglabāšanu, izbeigšanu vai pieņemamības nosacījumu grozīšanu.
9. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē pieņemto tirgus prakšu sarakstu, norādot dalībvalstis, kurās tās ir piemērojamas.
10. EVTI uzrauga pieņemto tirgus prakšu piemērošanu un iesniedz Komisijai ikgadēju ziņojumu par to, kā tās tiek piemērotas attiecīgajos tirgos.
11. Kompetentās iestādes pieņemtās tirgus prakses, kuras tās ir noteikušas līdz 2014. gada 2. jūlijam, paziņo EVTI trijos mēnešos no 7. punktā minēto regulatīvo tehnisko standartu spēkā stāšanās.
Pieņemtās tirgus prakses, kas minētas šā punkta pirmajā daļā, attiecīgajā dalībvalstī turpina piemērot, līdz kompetentā iestāde pieņem lēmumu attiecībā uz minētās prakses turpināšanu pēc EVTI atzinuma saskaņā ar 4. punktu.
14. pants
Iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā un iekšējās informācijas nelikumīgas izpaušanas aizliegums
Persona nevar:
a)
iesaistīties iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā vai tās mēģinājumā;
b)
ieteikt citai personai iesaistīties iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā vai mudināt citu personu iesaistīties iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā; vai
c)
nelikumīgi izpaust iekšējo informāciju.
15. pants
Tirgus manipulāciju aizliegums
Persona neiesaistās tirgus manipulācijās vai nemēģina iesaistīties tirgus manipulācijās.
16. pants
Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas konstatēšana un novēršana
1. Tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, izveido un uztur efektīvu kārtību, sistēmas un procedūras, kas vērstas uz iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā, tirgus manipulāciju, un iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā un tirgus manipulāciju mēģinājumu novēršanu un konstatēšanu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 31. un 54. pantu.
Persona, kas minēta pirmajā daļā, nekavējoties ziņo tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei par rīkojumiem un darījumiem, tostarp par jebkādu to atcelšanu un grozīšanu, kas varētu būt iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā, tirgus manipulācijas vai iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā vai tirgus manipulāciju mēģinājums.
2. Jebkura persona, kuras profesionālā darbība ir darījumu kārtošana vai izpildīšana, izveido un uztur efektīvu kārtību, sistēmas un procedūras aizdomīgu rīkojumu un darījumu atklāšanai un ziņošanai par tiem. Ja šādai personai ir pamatotas aizdomas, ka rīkojums vai darījums ar kādu finanšu instrumentu neatkarīgi no tā, vai tas ir iesniegts vai izpildīts tirdzniecības vietā vai ārpus tās, varētu būt iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā, tirgus manipulācijas vai iekšējās informācijas izmantošanā tirdzniecībā vai tirgus manipulāciju mēģinājums, šī persona par to nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei, kā minēts 3. punktā.
3. Neskarot 22. pantu, uz personām, kuru profesionālā darbība ir darījumu kārtošana vai izpilde, attiecas tās dalībvalsts noteikumi par paziņošanu, kurā minētās personas ir reģistrētas vai kurā atrodas to galvenais birojs, vai, ja tā ir filiāle, tās dalībvalsts noteikumi par paziņošanu, kurā atrodas attiecīgā filiāle. Paziņojumu adresē minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei.
4. Kā minēts 3. punktā, kompetentās iestādes, kas saņem paziņojumu par aizdomīgiem rīkojumiem un darījumiem, šādu informāciju tūlīt nodod attiecīgo tirdzniecības vietu kompetentajām iestādēm.
5. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:
a)
atbilstīgus pasākumus, sistēmas un procedūras attiecībā uz personām, kurus izmanto ar mērķi nodrošināt atbilstību 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām; un
b)
paziņojuma veidnes, kas personām jāizmanto ar mērķi nodrošināt atbilstību 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām.
EVTI minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2016. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
3. NODAĻA
INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANAS PRASĪBAS
17. pants
Iekšējās informācijas atklāšana sabiedrībai
1. Emitents iespējami drīz informē sabiedrību par iekšējo informāciju, kas tieši attiecas uz minēto emitentu.
Emitents nodrošina, ka iekšējā informācija tiek atklāta tādā veidā, kas sabiedrībai nodrošina ātru piekļuvi šai informācijai un tās pilnīgu, pareizu un savlaicīgu izvērtēšanu, attiecīgos gadījumos arī oficiāli noteiktā sistēmā, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (24) 21. pantā. Emitents iekšējās informācijas atklāšanu sabiedrībai neapvieno ar savas darbības piedāvāšanu. Emitents ievieto un vismaz piecus gadus uztur savā tīmekļa vietnē visu iekšējo informāciju, kura tam ir jāatklāj sabiedrībai.
Šis pants attiecas uz emitentiem, kas pieprasījuši vai apstiprinājuši savu finanšu instrumentu atļaušanu dalībvalsts regulētā tirgū, vai tādu instrumentu gadījumā, kas tiek tirgoti tikai DTS vai OTS, uz emitentiem, kuri apstiprinājuši savu finanšu instrumentu tirdzniecībai DTS vai OTS, vai ir pieprasījuši vai apstiprinājuši savu finanšu instrumentu atļaušanu tirdzniecībai dalībvalsts DTS vai OTS.
2. Emisijas kvotu tirgus dalībnieks pēc būtības un laikus atklāj iekšējo informāciju par emisijas kvotām, kas ir dalībnieka rīcībā saistībā ar tā darījumdarbību, tostarp aviācijas darbības, kā noteikts Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, vai iekārtas minētās direktīvas 3. panta e) punkta nozīmē, kuras pieder attiecīgajam dalībniekam vai tā mātesuzņēmumam, vai saistītam uzņēmumam vai kuras tie kontrolē, vai par kuru darbību kopumā vai daļēji ir atbildīgs dalībnieks, tā mātesuzņēmums vai saistītais uzņēmums. Attiecībā uz iekārtām šāda informācijas atklāšana ietver informāciju, kas attiecas uz iekārtu jaudu un izmantošanu, tostarp par šādu iekārtu plānotu vai neplānotu dīkstāvi.
Pirmo daļu nepiemēro dalībniekam emisijas kvotu tirgū, ja tam piederošo vai tā kontrolēto vai atbildībā esošo iekārtu vai aviācijas darbību emisijas iepriekšējā gadā nav pārsniegušas oglekļa dioksīda ekvivalenta minimālo robežu, un gadījumā, ja tajās veic dedzināšanas darbības, to nominālā ievadītā siltumjauda nav pārsniegusi minimālo robežu.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu, ar kuriem nosaka dioksīda ekvivalenta minimālo robežu un nominālās ievadītās siltumjaudas minimālo robežu šā punkta otrajā daļā paredzētā atbrīvojuma piemērošanai.
3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 35. pantu, ar ko precizē kompetento iestādi paziņošanai saskaņā ar šā panta 4. un 5. punktu.
4. Emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks var uz savu atbildību atlikt iekšējās informācijas atklāšanu sabiedrībai, ar noteikumu, ka ir ievēroti visi šādi nosacījumi:
a)
tūlītēja atklāšana varētu apdraudēt emitenta vai emisijas kvotu tirgus dalībnieka leģitīmās intereses;
b)
informācijas atklāšanas atlikšana nevarētu maldināt sabiedrību;
c)
emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks var nodrošināt minētās informācijas konfidencialitāti.
Ilgstošā procesā, kuram ir posmi, un ko paredzēts īstenot, vai kura rezultāts ir konkrēts apstāklis vai konkrēts notikums, emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks var uz savu atbildību atlikt ar šo procesu saistītās iekšējās informācijas atklāšanu, ievērojot pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktu.
Ja emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks ir atlicis iekšējās informācijas atklāšanu saskaņā ar šo punktu, tūlīt pēc tam, kad informācija tiek atklāta sabiedrībai, tas informē saskaņā ar 3. punktu precizēto kompetento iestādi, ka informācijas atklāšana tika atlikta, un sniedz rakstisku paskaidrojumu par to, kā ievēroti šajā punktā izklāstītie nosacījumi. Kā alternatīvu dalībvalstis var paredzēt, ka šāds paskaidrojuma dokuments ir jāiesniedz tikai pēc saskaņā ar 3. punktu precizētās kompetentās iestādes pieprasījuma.
5. Lai saglabātu finanšu sistēmas stabilitāti, emitents, kas ir kredītiestāde vai finanšu institūcija, var uz savu atbildību atlikt iekšējās informācijas atklāšanu sabiedrībai, tostarp informāciju, kas ir saistīta ar pagaidu likviditātes grūtībām un jo īpaši par nepieciešamību likviditātes nodrošināšanai saņemt pagaidu palīdzību no centrālās bankas vai pēdējās instances aizdevēja, ar noteikumu, ka tiek ievēroti visi šādi nosacījumi:
a)
iekšējās informācijas atklāšana var apdraudēt emitenta un finanšu sistēmas finansiālo stabilitāti;
b)
atklāšanas atlikšana ir sabiedrības interesēs;
c)
ir iespējams nodrošināt minētās informācijas konfidencialitāti; un
d)
saskaņā ar 3. punktu precizētā kompetentā iestāde ir devusi piekrišanu atlikšanai, ja ir ievēroti a), b) un c) apakšpunkta nosacījumi.
6. Piemērojot 5. punkta a) līdz d) apakšpunktu, emitents paziņo saskaņā ar 3. punktu precizētajai kompetentajai iestādei par nodomu atlikt iekšējās informācijas izpaušanu un sniedz pierādījumus par to, ka ir ievēroti 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi. Saskaņā ar 3. punktu precizētā kompetentā iestāde attiecīgi sazinās ar valsts centrālo banku vai ar makrouzraudzības iestādi, ja tāda ir izveidota, vai, alternatīvi, ar šādām iestādēm:
a)
ar iestādi, ko nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (25) 133. panta 1. punktu, ja emitents ir kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība,
b)
gadījumos, kas nav minēti a) apakšpunktā - ar jebkuru citu valsts iestādi, kas ir atbildīga par emitenta uzraudzību.
Saskaņā ar 3. punktu precizētā kompetentā iestāde nodrošina, ka iekšējās informācijas atklāšana tiek atlikta tikai uz tik ilgu laiku, cik tas vajadzīgs sabiedrības interesēs. Saskaņā ar 3. punktu precizētā kompetentā iestāde vismaz reizi nedēļā novērtē, vai joprojām tiek ievēroti 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi.
Ja saskaņā ar 3. punktu precizētā kompetentā iestāde nepiekrīt iekšējās informācijas atklāšanas atlikšanai, emitents iekšējo informāciju atklāj nekavējoties.
Šo punktu piemēro gadījumos, kad emitents nav pieņēmis lēmumu atlikt iekšējās informācijas atklāšanu saskaņā ar 4. punktu.
Šajā punktā norāde uz saskaņā ar 3. punktu precizēto kompetento iestādi neskar kompetentās iestādes iespējas veikt savas funkcijas jebkurā no 23. panta 1. punktā minētajiem veidiem.
7. Ja iekšējās informācijas atklāšana atlikta saskaņā ar 4. vai 5. punktu un vairs netiek nodrošināta minētās iekšējās informācijas konfidencialitāte, emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks iespējami drīz atklāj minēto iekšējo informāciju sabiedrībai.
Šis punkts ietver situācijas, kad baumas nepārprotami attiecas uz iekšējo informāciju, kutas atklāšana atlikta saskaņā ar 4. vai 5. punktu, ja minētās baumas pietiekami precīzi liecina par to, ka attiecīgās informācijas konfidencialitāte vairs netiek nodrošināta.
8. Ja emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks vai persona, kura rīkojas tā vārdā vai uzdevumā, atklāj jebkādu iekšējo informāciju kādai trešajai personai, izpildot parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus kā minēts 10. panta 1. punktā, viņiem šī informācija pilnībā un pēc būtības jāatklāj sabiedrībai - vienlaicīgi, ja notiek ar nodomu, un nekavējoties gadījumā, ja izpaušana nav plānota. Šo punktu nepiemēro tad, ja personai, kas saņem šo informāciju, jāievēro konfidencialitātes pienākums neatkarīgi no tā, vai šādu pienākumu paredz tiesību akti, noteikumi, statūti vai līgums.
9. Iekšējo informāciju, kas attiecas uz emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, var ievietot nevis emitenta tīmekļa vietnē, bet tirdzniecības vietas tīmekļa vietnē, ja tirdzniecības vieta izvēlas emitentiem piedāvāt šo iespēju minētajā tirgū.
10. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:
a)
tehniskos līdzekļus iekšējās informācijas pienācīgai atklāšanai sabiedrībai, kā minēts 1., 2., 8. un 9. punktā; un
b)
tehniskos līdzekļus iekšējās informācijas atklāšanas atlikšanai, kā minēts 4. un 5. punktā.
EVTI minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2016. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
11. EVTI izdod pamatnostādnes, nosakot kā minēts 4. punkta a) apakšpunktā emitenta leģitīmo interešu un tādu situāciju orientējošu uzskaitījumu, kas nav izsmeļošs, kurās iekšējās informācijas atklāšanas atlikšana var maldināt sabiedrību, kā minēts 4. punkta b) apakšpunktā.
18. pants
Iekšējās informācijas turētāju saraksti
1. Emitenti vai jebkura persona, kas rīkojas to uzdevumā vai vārdā:
a)
sagatavo visu personu sarakstu, kurām ir piekļuve iekšējai informācijai un kas pie viņiem strādā saskaņā ar darba līgumu vai citiem nosacījumiem, veicot uzdevumus, kuru dēļ viņiem ir pieejama iekšējā informācija, piemēram, konsultanti, grāmatveži vai kredītreitinga aģentūras (iekšējās informācijas turētāju saraksts);
b)
nekavējoties atjaunina iekšējās informācijas turētāju sarakstu saskaņā ar 4. punktu; un
c)
pēc pieprasījuma pēc iespējas drīz iesniedz iekšējās informācijas turētāju sarakstu kompetentajai iestādei.
2. Emitenti vai jebkura persona, kas rīkojas to uzdevumā vai vārdā, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iekšējās informācijas turētāju sarakstā iekļautās personas rakstiski apstiprina savus tiesību akots paredzētos pienākumus un apzinās sankcijas, kas tiek piemērotas par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu.
Ja cita persona, kas darbojas emitenta vārdā vai uzdevumā, uzņemas pienākumu sagatavot un atjaunināt iekšējās informācijas turētāju sarakstu, emitents ir pilnībā atbildīgs par šā panta ievērošanu. Emitents vienmēr saglabā piekļuves tiesības iekšējās informācijas turētāju sarakstam.
3. Iekšējās informācijas turētāju sarakstā norāda vismaz:
a)
visu to personu identitāti, kam ir pieejama iekšējā informācija;
b)
iemeslu, kura dēļ attiecīgā persona iekļauta iekšējās informācijas turētāju sarakstā;
c)
datumu un pulksteņa laiku, kad minētā persona ieguvusi piekļuvi iekšējai informācijai; un
d)
iekšējās informācijas turētāju saraksta sagatavošanas datumu.
4. Emitenti vai jebkura persona, kas rīkojas to vārdā vai to uzdevumā nekavējoties atjaunina iekšējās informācijas turētāju sarakstu, norādot atjaunināšanas datumu, šādos gadījumos:
a)
ja mainās iemesls, kura dēļ persona iekļauta iekšējās informācijas turētāju sarakstā;
b)
ja ir jauna persona, kurai ir piekļuve iekšējai informācijai un kura tāpēc jāiekļauj iekšējās informācijas turētāju sarakstā; un
c)
ja personai vairs nav piekļuves iekšējai informācijai.
Katru reizi sarakstu atjauninot, norāda datumu un pulksteņa laiku izmaiņām, kuru dēļ veikta tā atjaunināšana.
5. Emitenti vai jebkura persona, kas rīkojas to vārdā vai to uzdevumā glabā iekšējās informācijas turētāju sarakstu vismaz piecus gadus pēc tā sagatavošanas vai atjaunināšanas.
6. Emitenti, kuru finanšu instrumenti atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, ir atbrīvoti no pienākuma sagatavot iekšējās informācijas turētāju sarakstu, ar noteikumu, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:
a)
emitents veic visus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ikviena persona, kurai ir pieeja iekšējai informācijai, apzinās tiesību aktos paredzētos pienākumus un sankcijas, kas piemērojamas par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu; un
b)
emitents pēc kompetentās iestādes pieprasījuma var uzrādīt iekšējās informācijas turētāju sarakstu.
7. Šis pants attiecas uz emitentiem, kas pieprasījuši vai apstiprinājuši savu finanšu instrumentu pieņemšanu dalībvalsts regulētā tirgū, vai tādu instrumentu gadījumā, kas tiek tirgoti tikai DTS vai OTS, kuri apstiprinājuši savu finanšu instrumentu DTS vai OTS, vai pieprasījuši savu finanšu instrumentu atļaušanu dalībvalsts DTS.
8. Šā panta 1. līdz 5. punktu piemēro arī:
a)
emisijas kvotu tirgus dalībniekiem attiecībā uz iekšējo informāciju par emisijas kvotām, kas rodas saistībā ar minētā emisijas kvotu tirgus dalībnieka fiziskajām darbībām;
b)
jebkurai izsoļu platformai, izsoļu rīkotājam un izsoles uzraugam saistībā ar emisijas kvotu vai citu izsolīto produktu, kas pamatojas uz emisijas kvotām, izsolēm, kuras organizē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010.
9. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu iekšējās informācijas turētāju sarakstu precīzu formātu, un to, kā ir jāatjaunina šajā pantā minētie saraksti.
EVTI minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2016. gada 3. jūlijam.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
19. pants
Pārvaldītāju darījumi
1. Personas, kas veic pārvaldības pienākumus, kā arī ar tām cieši saistītās personas, emitentam vai emisijas kvotu tirgus dalībniekam un kompetentajai iestādei, kas minēta 2. punkta otrajā daļā, ziņo:
a)
attiecībā uz emitentiem - par katru darījumu, ko viņi veikuši savā uzdevumā un kas attiecas uz minētā emitenta akcijām vai parāda instrumentiem, atvasinātiem instrumentiem, vai uz citiem ar tiem saistītiem finanšu instrumentiem;
b)
attiecībā uz emisiju kvotu tirgus dalībniekiem - par katru darījumu, ko viņi veikuši savā uzdevumā un kas attiecas uz emisiju kvotām, uz izsolē pārdotiem uz tām balstītiem produktiem vai ar tiem saistītiem atvasinātiem instrumentiem.
Šādi paziņojumi jāsniedz nekavējoties un ne vēlāk kā trīs darba dienās pēc darījuma datuma.
Pirmo daļu piemēro tiklīdz darījumu apjoms sasniedz 8. punktā vai, attiecīgā gadījumā, 9. punktā noteikto robežu kalendārā gada laikā.
2. Piemērojot 1. punktu un neskarot dalībvalstu tiesības papildus šajā punktā minētajiem pienākumiem par paziņošanu noteikt vēl citus šādus pienākumus, par visiem darījumiem, kas veikti 1. punktā minēto personu vārdā, minētās personas paziņo kompetentajām iestādēm.
Paziņošanai piemērojamie noteikumi, kas 1. punktā minētajām personām jāievēro, ir tās dalībvalsts noteikumi, kurā emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks ir reģistrēts. Paziņojumu iesniedz minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei trīs darba dienās pēc darījuma datuma. Ja emitents nav reģistrēts dalībvalstī, paziņojumu iesniedz izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunktu vai, ja tādas nav - tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei.
3. Emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks nodrošina, ka informācija, kas paziņota saskaņā ar 1. punktu, tiek atklāta sabiedrībai nekavējoties un ne vēlāk kā trīs darba dienās pēc darījuma tādā veidā, kas nodrošina ātru un nediskriminējošu piekļuvi šai informācijai saskaņā ar 17. panta 10. punkta a) apakšpunktā minētajiem īstenošanas tehniskajiem standartiem.
Emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks izmanto tādus informācijas līdzekļus, par kuriem var pamatoti uzskatīt, ka tie efektīvi sabiedrībai izplatīs informāciju visā Savienībā, un attiecīgos gadījumos, kad tas vajadzīgs, tas izmanto Direktīvas 2004/109/EK 21. pantā oficiāli noteikto mehānismu.
Kā alternatīvu valstu noteikumos var paredzēt. ka kompetentā iestāde var pati atklāt informāciju.
4. Šis pants attiecas uz emitentiem:
a)
kas pieprasījuši vai apstiprinājuši savu finanšu instrumentu pieņemšanu regulētā tirgū; vai
b)
tādu instrumentu gadījumā, kas tiek tirgoti tikai DTS vai OTS, uz emitentiem, kuri apstiprinājuši savus finanšu instrumentus tirdzniecībai DTS vai OTS, vai ir pieprasījuši savu finanšu instrumentu atļaušanu tirdzniecībai DTS.
5. Emitenti un emisijas kvotu tirgus dalībnieki rakstiski paziņo personas, kuras veic pārvaldības pienākumus, un viņu saistības saskaņā ar šo pantu. Emitenti un emisijas kvotu tirgus dalībnieki sagatavo visu personu, kas veic pārvaldības pienākumus, un ar viņiem cieši saistīto personu sarakstu.
Personas, kuras veic pārvaldības pienākumus, ar viņiem cieši saistītajām personām rakstiski paziņo par savām saistībām saskaņā ar šo pantu un glabā šā paziņojuma eksemplāru.
6. Paziņojumā par 1. punktā minētajiem darījumiem jāsniedz šāda informācija:
a)
personas vārds un uzvārds;
b)
paziņojuma iemesls;
c)
attiecīgā emitenta vai emisijas kvotu tirgus dalībnieka nosaukums;
d)
finanšu instrumenta apraksts un identifikators;
e)
darījuma(-u) raksturs (piemēram, iegāde vai atsavināšana), norādot, vai tas ir saistīts ar darbinieku akciju iegādes iespēju programmu, vai konkrētiem piemēriem, kas noteikti 7. punktā;
f)
darījuma(-u) datums un vieta; un
g)
darījuma(-u) cena un apjoms. Ķīlas gadījumā, kuras noteikumos paredzēta tās vērtības maiņa, tas jānorāda kopā ar tās vērtību ieķīlāšanas dienā.
7. Piemērojot 1. punktu, darījumi, par kuriem jāpaziņo, ir arī:
a)
finanšu instrumentu ieķīlāšana vai aizdošana, ko veic persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar šādu personu cieši saistīta persona, vai ko veic tās uzdevumā, kā minēts 1. punktā;
b)
darījumi, ko veic personas, kas profesionāli kārto vai izpilda darījumus, vai cita persona tādas personas vārdā, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar šādu personu cieši saistītas 1. punktā minētās personas vārdā, tostarp darījumi, kurus veic patstāvīgi;
c)
darījumi, kas veikti saskaņā ar dzīvības apdrošināšanas polisi, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/138/EK (26), ja:
i)
apdrošinājuma ņēmējs ir persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar to cieši saistīta persona, kā minēts 1. punktā;
ii)
ieguldījumu risku uzņemas apdrošinājuma ņēmējs; un
iii)
apdrošinājuma ņēmējam ir pilnvaras vai rīcības brīvība pieņemt ieguldījumu lēmumus par konkrētiem instrumentiem attiecīgajā apdrošināšanas polisē, vai veikt darījumus ar konkrētiem attiecīgās apdrošināšanas polises instrumentiem.
Piemērojot a) apakšpunktu, finanšu instrumentu ķīla vai līdzīgs nodrošinājums saistībā ar finanšu instrumentu noguldījumu vērtspapīru turēšanas kontā ir jāpaziņo tikai tādā gadījumā, ja šāda ķīla vai cits nodrošinājums ir paredzēts konkrēta kredīta nodrošināšanai, un tikai līdz laikam, kamēr pastāv šāda situācija.
Tiktāl, cik apdrošināšanas līguma apdrošinājuma ņēmējam ir jāpaziņo par darījumiem saskaņā ar šo punktu, apdrošināšanas sabiedrībai nav paziņošanas pienākuma.
8. Šā panta 1. punktu piemēro visiem turpmākajiem darījumiem, tiklīdz viena kalendārā gada laikā to kopējā summa sasniedz EUR 5 000. Šo EUR 5 000 robežvērtību nosaka, saskaitot bez neto aprēķina visus 1. punktā minētos darījumus.
9. Kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu 8. punktā noteikto robežvērtību palielināt līdz EUR 20 000 un paziņo savu lēmumu un tā pamatojumu EVTI, īpaši atsaucoties uz konkrētā tirgus apstākļiem, lai jauno robežvērtību pirms piemērošanas apstiprinātu. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē saskaņā ar šo pantu noteiktās robežvērtības un šo robežvērtību pamatojumus, ko sniegušas kompetentās iestādes.
10. Šis pants attiecas arī uz darījumiem, ko veic personas, kas veic izsoļu platformas, izsoļu rīkotāja un izsoļu uzrauga pārvaldības pienākumus, kuri iesaistīti izsolēs, ko rīko saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010, un uz personām, kas cieši saistītas ar šādām personām, ciktāl to darījumi saistīti ar emisijas kvotām, to atvasinātajiem instrumentiem vai izsolēs pārdotajiem produktiem, kas pamatojas uz emisijas kvotām. Minētās personas paziņo to darījumus attiecīgā gadījumā izsoļu platformai, izsoļu rīkotājam un izsoļu uzraugam, un kompetentajai iestādei, kurā attiecīgā gadījumā izsoļu platforma, izsoļu rīkotājs un izsoļu uzraugs ir reģistrēts. Izsoļu platformas, izsoļu rīkotāji, izsoļu uzraugs vai kompetentā iestāde šādi paziņoto informāciju atklāj sabiedrībai saskaņā ar 3. punktu.
11. Neskarot 14. un 15. pantu, persona, kas veic emitenta pārvaldības pienākumus, neveic darījumus savā uzdevumā vai trešās personas uzdevumā tieši vai netieši saistībā ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem, atvasinātajiem instrumentiem vai citiem ar tiem saistītiem finanšu instrumentiem noslēgtā 30 kalendāro dienu laikposmā pirms starpposma finanšu pārskata vai gada pārskata sagatavošanas, kas emitentam jāpublisko saskaņā ar:
a)
tās tirdzniecības vietas noteikumiem, kurā atļautas tirdzniecībai emitenta akcijas; vai
b)
saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
12. Neskarot 14. un 15. pantu, emitents var atļaut personai, kas tajā veic pārvaldības pienākumus, veikt tirdzniecību savā uzdevumā vai trešās personas uzdevumā 11. punktā minētajā noslēgtajā laikposmā:
a)
katrā gadījumā atsevišķi, jo pastāv ārkārtēju apstākļus kopums, piemēram, nopietnas finansiālas grūtības, kuru dēļ nepieciešams nekavējoties pārdot akcijas; vai
b)
attiecīgās tirdzniecības pazīmju dēļ darījumiem, kas īstenoti saistībā ar darbinieku akciju vai uzkrājumu programmu, akciju kvalifikāciju vai tiesībām uz akcijām vai darījumiem, kuri nemaina no attiecīgā vērtspapīra izrietošās mantiskās tiesības.
13. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību aktus saskaņā ar 35. pantu, nosakot apstākļus, kuros, kā minēts 12. punktā, tirdzniecību slēgtā perioda laikā var atļaut emitents, apstākļus, ko varētu uzskatīt par īpašiem apstākļiem, un darījumu veidus, kuriem varētu dot tirdzniecības atļauju.
14. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu, precizējot darījumu veidus, attiecībā uz kuriem rastos 1. punktā minētā prasība.
15. Lai nodrošinātu 1. punkta noteikumu vienveidīgu piemērošanu, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus formātam un veidnei, kādā jāpaziņo un jāpublisko 1. punktā minētā informācija.
EVTI minēto īstenošanas tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
20. pants
Ieguldījumu ieteikumi un statistikas dati
1. Personas, kas sagatavo vai izplata ieguldījumu ieteikumus vai citu informāciju, ar kuru iesaka vai ierosina ieguldījumu stratēģiju, dara visu iespējamo, lai šī informācija tiktu sniegta objektīvi, un atklāj savas intereses vai norāda uz interešu konfliktiem saistībā ar finanšu instrumentiem, uz ko šī informācija attiecas.
2. Publiskās iestādes, kas izplata statistikas datus vai prognozes, kas var būtiski ietekmēt finanšu tirgus, izplata tos objektīvi un pārredzami.
3. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu tehniskos pasākumus attiecībā uz 1. punktā minētajām personu kategorijām, ieguldījumu ieteikumu vai citas informācijas, ar ko iesaka vai ierosina ieguldījumu stratēģiju, objektīvu atspoguļošanu, kā arī konkrētu interešu un norāžu par interešu konfliktiem atklāšanu.
EVTI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
Regulatīvajos tehniskajos standartos paredzētie tehniskie noteikumi, kas minēti 3. punktā, netiek piemēroti žurnālistiem, uz ko attiecas pienācīgs līdzvērtīgs regulējums dalībvalstī, tostarp pienācīgs līdzvērtīgs pašregulējums, ja šādam regulējumam ir tehniskajiem noteikumiem līdzīga ietekme. Dalībvalsts paziņo minētā pienācīgā līdzvērtīgā regulējuma noteikumu tekstu Komisijai.
21. pants
Informācijas atklāšana vai izplatīšana plašsaziņas līdzekļos
Piemērojot 10. pantu, 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 20. pantu, gadījumos, kad informācija ir atklāta vai izplatīta un ieteikumi ir sagatavoti vai izplatīti žurnālistikas nolūkiem vai citiem izteiksmes veidiem plašsaziņas līdzekļos, šādu informācijas atklāšanu vai izplatīšanu novērtē, ņemot vērā noteikumus, kas attiecas uz preses brīvību un izteiksmes brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, un noteikumus vai kodeksus, kas attiecas uz žurnālista profesiju, ja vien:
a)
attiecīgās personas vai personas, kas ar šīm personām ir cieši saistītas, no šādas informācijas atklāšanas vai izplatīšanas tieši vai netieši negūst kādas priekšrocības vai peļņu; vai
b)
informācijas atklāšana vai izplatīšana netiek īstenota, lai maldinātu tirgu attiecībā uz finanšu instrumentu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu.
4. NODAĻA
EVTI UN KOMPETENTĀS IESTĀDES
22. pants
Kompetentās iestādes
Neskarot tiesu iestāžu kompetenču jomas, katra dalībvalsts šīs regulas nolūkiem norīko vienu administratīvu kompetento iestādi. Dalībvalstis par to attiecīgi informē Komisiju, EVTI un citas dalībvalstu kompetentās iestādes. Kompetentā iestāde nodrošina, ka tās teritorijā šīs regulas noteikumi tiek piemēroti attiecībā uz visām tās teritorijā veiktajām darbībām un darbībām, kas tiek veiktas ārvalstīs, saistībā ar instrumentiem, kuri atļauti tirdzniecībai regulētā tirgū, par kuriem iesniegts pieteikums tirdzniecībai šādā tirgū, kuri tiek pārdoti izsolē izsoļu platformā vai kuri tiek tirgoti DTS vai OTS, vai par kuriem saņemts pieteikums atļaušanai tirdzniecībā DTS, kas darbojas tās teritorijā.
23. pants
Kompetento iestāžu pilnvaras
1. Kompetentās iestādes savas funkcijas un pilnvaras īsteno kādā no šādiem veidiem:
a)
tieši;
b)
sadarbībā ar citām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem;
c)
uz savu atbildību deleģējot savas pilnvaras šādām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem;
d)
izmantojot kompetentās tiesu iestādes.
2. Lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm saskaņā ar valstu tiesību aktiem ir vismaz šādas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras:
a)
piekļūt jebkādiem dokumentiem un datiem jebkādā formātā un saņemt vai izgatavot to kopiju;
b)
lūgt vai pieprasīt informāciju no jebkuras personas, arī no tām personām, kas ir secīgi iesaistītas rīkojumu nodošanā vai attiecīgo darbību veikšanā, kā arī no to augstākās vadības, un vajadzības gadījumā izsaukt un iztaujāt šādu personu, lai iegūtu informāciju;
c)
saistībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem pieprasīt informāciju no tirgus dalībniekiem saistītos tūlītēju darījumu tirgos saskaņā ar standartizētiem formātiem, saņemt ziņojumus par darījumiem, un tieši piekļūt tirdzniecības sistēmām;
d)
izdarīt inspekcijas un izmeklēšanu uz vietām, izņemot fizisko personu personīgās dzīves vietas;
e)
ievērojot otro daļu, ieiet fizisko un juridisko personu telpās, lai izņemtu dokumentus un datus jebkurā formā, ja ir pamatotas aizdomas, ka šie dokumenti vai dati, kas saistīti ar inspekciju vai izmeklēšanu, var būt vajadzīgi, lai pierādītu iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā vai tirgus manipulācijas, pārkāpjot šo regulu;
f)
nodot lietas kriminālizmeklēšanai;
g)
pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestāžu vai citu finanšu iestāžu rīcībā esošo telefona sarunu, elektroniskās saziņas vai datu plūsmas ierakstus;
h)
ciktāl to atļauj valsts tiesību akti, pieprasīt telekomunikāciju operatora rīcībā esošos datu plūsmas ierakstus, ja ir pamatotas aizdomas par pārkāpumu, un šādi ieraksti var būt vajadzīgi 14. panta a) vai b) punkta vai 15. panta pārkāpuma izmeklēšanai;
i)
pieprasīt aktīvu iesaldēšanu vai sekvestrāciju vai abus;
j)
uz laiku apturēt attiecīgā finanšu instrumenta tirdzniecību;
k)
pieprasīt jebkādas tādas prakses pagaidu pārtraukšanu, par kuru kompetentā iestāde uzskata, ka tā ir pretrunā šai regulai;
l)
noteikt profesionālās darbības pagaidu aizliegumu; un
m)
veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sabiedrība ir pareizi informēta, inter alia nepareizas vai maldinošas atklātās informācijas labošanu, pieprasot emitentam vai citai personai, kas atklājusi vai izplatījusi nepareizu vai maldinošu informāciju, publicēt paziņojumu par tās labošanu.
Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem nepieciešama iepriekšēja attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes atļauja, lai iekļūtu pirmās daļas e) apakšpunktā minētas fiziskas vai juridiskas personas telpās, minētajā apakšpunktā minētās pilnvaras izmanto tikai pēc šādas iepriekšējas atļaujas saņemšanas.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka ir ieviesti atbilstīgi pasākumi, lai kompetentajām iestādēm būtu visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas vajadzīgas to pienākumu veikšanai.
Šī regula neskar normatīvos un administratīvos aktus, kas pieņemti attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumiem, apvienošanās darījumiem un citiem darījumiem, kas skar īpašuma tiesības vai uzņēmumu kontroli, ko reglamentē dalībvalstu izraudzītās uzraudzības iestādes saskaņā ar 4. pantu Direktīvā 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem, kuros noteiktas prasības papildus šīs regulas prasībām.
4. Ja persona kompetentajai iestādei dara pieejamu informāciju saskaņā ar šo regulu, neuzskata, ka tā pārkāpusi kādu informācijas izpaušanas ierobežojumu, kas paredzēts līgumā vai kādā normatīvo vai administratīvo aktu noteikumā, un attiecīgo personu saistībā ar šādu paziņošanu nesauc ne pie kāda veida atbildības.
24. pants
Sadarbība ar EVTI
1. Atbilstoši šai regulai kompetentās iestādes sadarbojas ar EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.
2. Kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantu nekavējoties sniedz EVTI visu informāciju, kas ir nepieciešama tās pienākumu veikšanai.
3. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu 2. punktā minētās informācijas apmaiņas procedūras un formātus.
EVTI iesniedz šos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2016. gada 3. jūlijam.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
25. pants
Pienākums sadarboties
1. Kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu un ar EVTI, ja tas ir vajadzīgs šīs regulas nolūkiem, ja vien nav spēkā kāds no 2. punktā paredzētajiem izņēmumiem. Kompetentās iestādes sniedz palīdzību citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un EVTI. Jo īpaši tās bez nepamatotas kavēšanās nodrošina informācijas apmaiņu un sadarbojas, veicot izmeklēšanas, uzraudzības un izpildes darbības.
Pirmajā daļā paredzētais pienākums sadarboties un palīdzēt attiecas arī uz Komisiju saistībā ar informācijas apmaiņu par precēm, kas ir LESD I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti.
Kompetentās iestādes ar EVTI sadarbojas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, jo īpaši tās 35. pantu.
Ja dalībvalstis saskaņā ar 30. panta 1. punkta otro daļu paredz kriminālsodus par šīs regulas pārkāpumiem, kas minēta attiecīgajā pantā, tās nodrošina, ka visi pasākumi tiek ieviesti tā, lai kompetentajām iestādēm būtu visas nepieciešamās pilnvaras sadarbībai ar to jurisdikcijā esošajām tiesu iestādēm, lai saņemtu specifisku informāciju, kas saistīta ar kriminālizmeklēšanu vai procedūrām, kas sāktas attiecībā uz šīs regulas iespējamajiem pārkāpumiem un, izpildot pienākumu šīs regulas nolūkiem sadarboties savā starpā un ar EVTI, šo informāciju nodot citām kompetentajām iestādēm un EVTI.
2. Kompetentā iestāde var atteikties atbildēt uz informācijas pieprasījumu vai lūgumu sadarboties ar izmeklēšanu vienīgi šādos ārkārtas apstākļos, proti, ja:
a)
būtiskas informācijas paziņošana varētu apdraudēt tās dalībvalsts drošību, kurai pieprasījums adresēts, jo īpaši cīņu pret terorismu un citiem nopietniem noziegumiem;
b)
pieprasījuma ievērošana varētu kaitēt kompetentās iestādes pašas veiktajai izmeklēšanai, izpildes pasākumiem vai attiecīgajos gadījumos kriminālizmeklēšanai;
c)
pirms pieprasījuma saņemšanas dalībvalsts iestādes jau ir sākušas tiesvedību saistībā ar tām pašām darbībām un pret tām pašām personām; vai
d)
pieprasījuma saņēmējā dalībvalstī jau ir pasludināts galīgais spriedums attiecībā uz šādām personām un saistībā ar tām pašām darbībām.
3. Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (27), un ar dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tiek piemērota koordinēta pieeja attiecīgo noteikumu izpildei, ja darījumi, tirdzniecības rīkojumi vai citas darbības un rīcība ir saistīti ar vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem, uz ko attiecas šī regula, un arī ar vienu vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem, kuriem piemēro Regulas (ES) Nr. 1227/2011 3., 4. un 5. pantu. Piemērojot šīs regulas 7., 8. un 12. pantu finanšu instrumentiem, kas saistīti ar vairumtirdzniecības energoproduktiem, kompetentās iestādes ņem vērā definīciju īpašās iezīmes Regulas (ES) Nr. 1227/2011 2. pantā un Regulas (ES) Nr. 1227/2011 3., 4. un 5. panta noteikumus.
4. Pēc pieprasījuma kompetentās iestādes tūlīt sniedz jebkuru informāciju, kas nepieciešama 1. punktā minētajiem mērķiem.
5. Ja kāda kompetentā iestāde ir pārliecināta, ka kādas citas dalībvalsts teritorijā pieļauj vai ir pieļautas darbības, kas ir pretrunā šai regulai, vai ka darbības ietekmē finanšu instrumentus, kurus tirgo tirdzniecības vietā, kas atrodas citā dalībvalstī, šī iestāde par to pēc iespējas sīki informē šīs citas dalībvalsts kompetento iestādi, EVTI, kā arī - saistībā ar vairumtirdzniecības energoproduktiem - ACER. Dažādu iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes apspriežas savā starpā un ar EVTI, kā arī - saistībā ar vairumtirdzniecības energoproduktiem - ar ACER par atbilstīgu īstenojamo rīcību un cita citu informē par būtiskiem starpposma notikumiem. Tās koordinē savas darbības, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās un pārklāšanās, piemērojot administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus minētajos pārrobežu gadījumos saskaņā ar 30. un 31. pantu, un palīdz cita citai izpildīt to lēmumus.
6. Vienas dalībvalsts kompetentā iestāde var citas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieprasīt palīdzību saistībā ar inspekcijām vai izmeklēšanām uz vietas.
Kompetentā iestāde, kas iesniedz pieprasījumu, var informēt EVTI par ikvienu pirmajā daļā minēto pieprasījumu. Ja izmeklēšanai vai inspekcijai ir pārrobežu ietekme, EVTI pēc vienas no kompetentajām iestādēm pieprasījuma koordinē šo izmeklēšanu vai inspekciju.
Ja kompetentā iestāde saņem citas dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījumu veikt inspekciju uz vietas, tā var rīkoties kādā no turpmāk minētajiem veidiem:
a)
pati veic inspekciju vai izmeklēšanu uz vietas;
b)
ļauj kompetentajai iestādei, kas iesniegusi pieprasījumu, piedalīties inspekcijā vai izmeklēšanā uz vietas;
c)
ļauj kompetentajai iestādei, kas iesniegusi pieprasījumu, pašai veikt inspekciju vai izmeklēšanu uz vietas;
d)
ieceļ revidentus vai ekspertus inspekcijas veikšanai uz vietas;
e)
kopīgi ar citām kompetentajām iestādēm veic konkrētus rīkojumus, kas saistīti ar uzraudzības darbībām.
Kompetentās iestādes var arī sadarboties ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm ar finansiālo sankciju piedziņas nodrošināšanu saistītajos jautājumos.
7. Neskarot LESD 258. pantu, kompetentā iestāde, uz kuras informācijas vai palīdzības pieprasījumu saskaņā ar 1., 3., 4. un 5. punktu pieņemamā termiņā nav sniegta atbilde vai kuras informācijas vai palīdzības pieprasījums ir noraidīts, šo noraidījumu vai bezdarbību pieņemamā termiņā var darīt zināmu EVTI.
Šajās situācijās EVTI var rīkoties saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu, neskarot EVTI iespēju rīkoties saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 17. pantu.
8. Kompetentās iestādes sadarbojas un nodrošina informācijas apmaiņu ar attiecīgajām valstu un trešo valstu regulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par saistītajiem tūlītēju preču darījumu tirgiem, ja tām ir pietiekams pamats aizdomām, ka ir veiktas vai tiek veiktas darbības, kas ir iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā, iekšējās informācijas nelikumīga izpaušana vai tirgus manipulācijas, pārkāpjot šo regulu. Šāda sadarbība nodrošina finanšu tirgu un tūlītēju preču darījumu tirgu vienotu kopainu, kā arī starptirgu un starptautisko tirgu darbības noteikumu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu atklāšanu un sankciju noteikšanu par tiem.
Attiecībā uz emisijas kvotām šādu sadarbību un informācijas apmaiņu, kas paredzēta pirmajā daļā, nodrošina arī:
a)
izsoles uzraugs attiecībā uz emisijas kvotu vai citu produktu, ko izsola, pamatojoties uz emisijas kvotām, izsolēm, kuras organizē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010; un
b)
kompetentās iestādes, reģistru administratori, tajā skaitā centrālais administrators, un citas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par uzraudzību saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
EVTI sekmē un koordinē sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un regulatīvajām iestādēm citās dalībvalstīs un trešās valstīs. Ja iespējams, kompetentās iestādes noslēdz sadarbības vienošanās ar trešo valstu regulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par saistītajiem tūlītēju preču darījumu tirgiem, saskaņā ar 26. pantu.
9. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu šajā pantā minētās informācijas apmaiņas un palīdzības procedūras un formātus.
EVTI iesniedz minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2016. gada 3. jūlijam.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
26. pants
Sadarbība ar trešām valstīm
1. Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā slēdz sadarbības vienošanās ar trešo valstu uzraudzības iestādēm attiecībā uz informācijas apmaiņu ar uzraudzības iestādēm trešās valstīs un no šīs regulas izrietošo saistību izpildi trešās valstīs. Minētās sadarbības vienošanās nodrošina vismaz efektīvu informācijas apmaiņu, kas ļauj kompetentajām iestādēm izpildīt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu.
Kompetentā iestāde informē EVTI un citas kompetentās iestādes, ja tā iesaka slēgt šādu vienošanos.
2. Ja iespējams, EVTI veicina un koordinē kompetento iestāžu un trešo valstu attiecīgo uzraudzības iestāžu sadarbības nolīgumu izstrādāšanu.
Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kuros iekļauts sadarbības nolīguma dokumenta paraugs, kas dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāizmanto, kad tas iespējams.
EVTI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt otrajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
Ja iespējams, EVTI veicina un koordinē arī tādas informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, kas iegūta no trešo valstu uzraudzības iestādēm un kas var būt svarīga, piemērojot pasākumus saskaņā ar 30. un 31. pantu.
3. Kompetentās iestādes slēdz sadarbības nolīgumus par informācijas apmaiņu ar trešo valstu uzraudzības iestādēm tikai tad, ja uz sniegto informāciju attiecas dienesta noslēpuma garantijas, kuras ir vismaz līdzvērtīgas 27. pantā minētajām garantijām. Šādas informācijas apmaiņa paredzēta kompetento iestāžu rīkojumu veikšanai.
27. pants
Dienesta noslēpums
1. Uz jebkādu konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta saskaņā ar šo regulu, attiecas 2. un 3. punktā paredzētie noteikumi par dienesta noslēpumu.
2. Visu informāciju, ar ko kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu un kas skar uzņēmējdarbību vai darbības apstākļus vai citus ekonomisko vai personisko attiecību jautājumus, uzskata par konfidenciālu, un uz to attiecas prasības par dienesta noslēpumu, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde informācijas paziņošanas laikā dara zināmu, ka informāciju drīkst izpaust, vai kad šāda izpaušana nepieciešama tiesvedībai.
3. Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums attiecas uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajā iestādē vai jebkurā iestādē vai tirgus uzņēmumā, kuram kompetentā iestāde ir deleģējusi savas pilnvaras, tostarp arī uz revidentiem un ekspertiem, ar ko kompetentajai iestādei ir noslēgts līgums. Informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums, nedrīkst izpaust nevienai citai personai vai iestādei citādi, nekā ir paredzēts Savienības vai valsts tiesību aktu noteikumos.
28. pants
Personas datu aizsardzība
Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno saskaņā ar šo regulu, kompetentās iestādes šīs regulas nolūkiem savus pienākumus izpilda saskaņā ar valstu normatīvajiem aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK. Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno EVTI saskaņā ar šo regulu, EVTI piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumus.
Personas datu maksimālais glabāšanas laiks ir pieci gadi.
29. pants
Personas datu atklāšana trešām valstīm
1. Dalībvalsts kompetentā iestāde var nodot personas datus trešai valstij ar nosacījumu, ka ir ievērotas Direktīvas 95/46/EK prasības, un tikai izskatot katru gadījumu atsevišķi. Kompetentā iestāde nodrošina, ka šo datu nodošana ir nepieciešama šīs regulas nolūkiem un trešā valsts nenodod šos datus citai trešai valstij, ja vien tā nav saņēmusi noteiktu rakstisku atļauju un ja tā ievēro dalībvalsts kompetentās iestādes paredzētos nosacījumus.
2. Dalībvalsts kompetentā iestāde atklāj no citas dalībvalsts kompetentās iestādes saņemtos personas datus trešās valsts uzraudzības iestādei tikai tad, ja attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde ir saņēmusi noteiktu piekrišanu no kompetentās iestādes, kas šos datus nodod, turklāt attiecīgā gadījumā informāciju izpauž tikai tiem mērķiem, kādiem kompetentā iestāde ir devusi piekrišanu.
3. Ja sadarbības nolīgumā paredzēta personas datu apmaiņa, tā notiek saskaņā ar valstu normatīvajiem aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK.
5. NODAĻA
ADMINISTRATĪVI PASĀKUMI UN SANKCIJAS
30. pants
Administratīvi sodi un citi administratīvi pasākumi
1. Neskarot kriminālsodus un neskarot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 23. pantu, dalībvalstis saskaņā ar valstu tiesību aktiem paredz kompetentajām iestādēm pilnvaras piemērot atbilstīgus administratīvus sodus vai citus administratīvus pasākumus vismaz par šādiem pārkāpumiem:
a)
šīs regulas 14. un 15. panta, 16. panta 1. un 2. punkta, 17. panta 1., 2., 4., 5. un 8. punkta, 18. panta 1. līdz 6. punkta, 19. panta 1., 2., 3., 5., 6., 7. un 11. punkta un 20. panta 1. punkta pārkāpumiem; un
b)
nesadarbošanos vai nepakļaušanos izmeklēšanai, inspekcijai, vai pieprasījumam, kā minēts 23. panta 2. punktā.
Dalībvalstis līdz 2016. gada 3. jūlijam var pieņemt lēmumu neparedzēt noteikumus par administratīvajiem sodiem kā minēts pirmajā daļā, ja par pārkāpumiem, kas minēti attiecīgās daļas a) vai b) apakšpunktā, to valsts tiesību aktos jau ir paredzēti kriminālsodi. Ja dalībvalstis pieņem šādu lēmumu, tās detalizēti paziņo Komisijai un EVTI attiecīgās daļas to krimināllikumā.
Līdz 2016. gada 3. jūlijam dalībvalstis detalizēti paziņo Komisijai un EVTI pirmajā un otrajā daļā minētos noteikumus. Tās nekavējoties informē Komisiju un EVTI par šo noteikumu jebkādiem turpmākiem grozījumiem.
2. Dalībvalstis saskaņā ar valstu tiesību aktiem nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras par pārkāpumiem, kas minēti 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, piemērot vismaz šādus administratīvus sodus un veikt vismaz šādus administratīvus pasākumus:
a)
rīkojumu, ar ko par pārkāpumu atbildīgajai personai prasa pārtraukt šādu rīcību un atturēties no šādas rīcības atkārtošanas;
b)
pārkāpuma dēļ nelikumīgi gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu atmaksāšanu gadījumos, ciktāl tos iespējams noteikt;
c)
publisku brīdinājumu, kurā norādīta par pārkāpumu atbildīgā persona un pārkāpuma būtība;
d)
ieguldījumu brokeru sabiedrības atļaujas anulēšanu vai apturēšanu;
e)
pagaidu aizliegumu personai, kas veic pārvaldības pienākumus ieguldījumu brokeru sabiedrībā, vai jebkurai citai fiziskai personai, kas saukta pie atbildības, izpildīt pārvaldības funkcijas rīkojumus ieguldījumu brokeru sabiedrībās;
f)
šīs regulas 14. vai 15. panta atkārtotu pārkāpumu gadījumos pastāvīgu aizliegumu personai, kas veic pārvaldības pienākumus ieguldījumu brokeru sabiedrībā, vai jebkurai citai fiziskai personai, kas saukta pie atbildības, veikt pārvaldības funkcijas ieguldījumu brokeru sabiedrībās;
g)
pagaidu aizliegumu personai, kas veic pārvaldības pienākumus ieguldījumu brokeru sabiedrībā, vai citai fiziskai personai, kas saukta pie atbildības, veikt darījumus savā uzdevumā;
h)
ja var noteikt pārkāpuma dēļ gūto peļņu vai novērstos zaudējumus - maksimālos administratīvos naudas sodus vismaz trīskāršā šīs peļņas vai zaudējumu apmērā;
i)
fiziskajām personām maksimālais administratīvais naudas sods vismaz:
i)
par 14. un 15. panta noteikumu pārkāpumiem - EUR 5 000 000, vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, atbilstošu vērtību attiecīgās valsts valūtā 2014. gada 2. jūlijā;
ii)
par 16. un 17. panta pārkāpumiem - EUR 1 000 000, vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro - atbilstošu vērtību attiecīgās valsts valūtā 2014. gada 2. jūlijā; un
iii)
par 18., 19. un 20. panta noteikumu pārkāpumiem EUR 500 000, vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro - atbilstošu vērtību attiecīgās valsts valūtā 2014. gada 2. jūlijā; un
j)
juridiskām personām maksimālie administratīvie naudas sodi vismaz:
i)
par 14. un 15. panta noteikumu pārkāpumiem - EUR 15 000 000 vai 15 % no juridiskās personas kopējā gada apgrozījuma saskaņā ar pēdējo pieejamo vadības struktūras apstiprināto finanšu pārskatu, vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro - atbilstošu vērtību attiecīgās valsts valūtā 2014. gada 2. jūlijā;
ii)
par 16. un 17. panta pārkāpumiem - EUR 2 500 000 vai 2 % no tās kopējā gada apgrozījuma saskaņā ar pēdējo pieejamo vadības struktūras apstiprināto finanšu pārskatu, vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro - atbilstošu vērtību attiecīgās valsts valūtā 2014. gada 2. jūlijā; un
iii)
par 18., 19. un 20. panta pārkāpumiem - EUR 1 000 000, vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro šīs regulas spēkā stāšanās dienā, atbilstošu vērtību attiecīgās valsts valūtā 2014. gada 2. jūlijā.
Šajā punktā atsauces uz kompetento iestādi neskar kompetentās iestādes iespējas veikt savas funkcijas jebkādos veidos, kā minēts 23. panta 1. punktā.
Piemērojot pirmās daļas j) apakšpunkta i) un ii) punktu, ja juridiskā persona ir mātesuzņēmums vai filiāle, kuram prasīts sagatavot konsolidēto finanšu pārskatu atbilstīgi Direktīvai 2013/34/ES (28), attiecīgais kopējais gada apgrozījums ir kopējais gada apgrozījums vai tam atbilstošs ienākumu veids saskaņā ar attiecīgajām grāmatvedības direktīvām - Padomes Direktīvu 86/635/EEK (29) attiecībā uz bankām un Padomes Direktīvu 91/674/EEK (30) attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām - saskaņā ar pēdējo pieejamo galvenā mātesuzņēmuma vadības struktūras apstiprināto konsolidēto finanšu pārskatu.
3. Dalībvalstis var noteikt, ka kompetentajām iestādēm ir sankciju noteikšanas pilnvaras papildus 2. punktā minētajām un var paredzēt augstākus sankciju līmeņus, nekā noteikts minētajā punktā.
31. pants
Uzraudzības pilnvaru īstenošana un sankciju piemērošana
1. Dalībvalstis nodrošina, ka, nosakot administratīvo sodu veidu un līmeni, kompetentās iestādes ņem vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp atbilstīgā gadījumā:
a)
pārkāpuma smagumu un ilgumu;
b)
par pārkāpumu atbildīgās personas atbildības pakāpi;
c)
par pārkāpumu atbildīgās personas finansiālo stāvokli, ko īpaši norāda, piemēram, juridiskās personas kopējais apgrozījums vai fiziskās personas gada ienākumi;
d)
par pārkāpumu atbildīgās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu apmēru, ciktāl to var noteikt;
e)
par pārkāpumu atbildīgās personas sadarbības līmeni ar kompetento iestādi, neskarot nepieciešamību nodrošināt šīs personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu atmaksāšanu;
f)
par pārkāpumu atbildīgās personas iepriekšējos pārkāpumus; un
g)
par pārkāpumu atbildīgās personas veiktos pasākumus, lai novērstu pārkāpuma atkārtošanos.
2. Īstenojot 30. pantā noteiktās pilnvaras piemērot administratīvos sodus un citus administratīvus pasākumus, kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu, ka to uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru īstenošana un administratīvie sodi, ko tās piemēro, un citi administratīvie pasākumi, ko tās veic, ir efektīvi un atbilstīgi saskaņā ar šo regulu. Tās koordinē savas darbības saskaņā ar 25. pantu, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās un pārklāšanās, īstenojot uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras un piemērojot administratīvos sodus saistībā ar pārrobežu gadījumiem.
32. pants
Ziņošana par pārkāpumiem
1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes izveido efektīvus mehānismus, lai padarītu iespējamu ziņošanu kompetentajām iestādēm par šīs regulas faktiskajiem vai iespējamajiem pārkāpumiem.
2. Pie šā panta 1. punktā minētajiem mehānismiem pieder vismaz:
a)
konkrētas procedūras ziņojumu saņemšanai par pārkāpumiem un turpmākai rīcībai, ieskaitot drošu sakaru kanālu izveidošanu šādiem ziņojumiem;
b)
saistībā ar darbu atbilstīga aizsardzība personām, kas strādā saskaņā ar darba līgumu un kas ziņo par pārkāpumiem vai ir apsūdzētas pārkāpumos, pret atriebību, diskrimināciju vai citiem negodīgas attieksmes veidiem; un
c)
personas datu aizsardzība personai, kas ziņo par pārkāpumu, un fiziskajai personai, par kuru ir aizdomas, ka tā ir izdarījusi pārkāpumu, ieskaitot aizsardzības pasākumus to identitātes konfidencialitātes saglabāšanai visos procedūras posmos, neskarot gadījumus, kad informācijas atklāšana paredzēta valstu tiesību aktu noteikumos sakarā ar izmeklēšanu vai tai sekojošu tiesvedību.
3. Dalībvalstis nosaka prasību darba devējiem, kuri veic darbības, ko reglamentē finanšu pakalpojumu sniegšanas regulējums, ieviest atbilstošas iekšējas procedūras darbiniekiem ziņošanai par šīs regulas pārkāpumiem.
4. Dalībvalstis var paredzēt finansiālus stimulus personām, kas sniedz būtisku informāciju par šīs regulas iespējamiem pārkāpumiem, kurus var piešķirt saskaņā ar valstu tiesību aktiem, ja šādām personām nav citu iepriekšēja juridisku vai līgumisku pienākumu paziņot šādu informāciju, un ar noteikumu, ka šī informācija ir jauna un ka tās rezultātā piemēro administratīvo sodu vai kriminālsodu vai veic citu administratīvu pasākumu par šīs regulas pārkāpumu.
5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai precizētu 1. punktā minētās procedūras, tostarp ziņošanas kārtību un ziņojumu pēcpasākumu kārtību, kā arī pasākumus saskaņā ar darba līgumu strādājošo personu, kā arī pasākumus personas datu aizsardzībai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 36. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
33. pants
Informācijas apmaiņa ar EVTI
1. Kompetentās iestādes reizi gadā sniedz EVTI apkopotu informāciju par visiem administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem, ko piemērojušas kompetentās iestādes saskaņā ar 30., 31. un 32. pantu. EVTI minēto informāciju publisko gada pārskatā. Kompetentās iestādes reizi gadā sniedz EVTI arī anonimizētus apkopotus datus par visām saskaņā ar minētajiem pantiem uzsāktajām administratīvajām izmeklēšanām.
2. Ja dalībvalstis saskaņā ar 30. panta 1. punkta otro daļu par pārkāpumiem izvēlējušās noteikt minētajā pantā minētos kriminālsodus, to kompetentās iestādes reizi gadā sniedz EVTI anonimizētus apkopotus datus par visām uzsāktajām kriminālizmeklēšanām un par tiesu iestāžu piespriestajiem kriminālsodiem saskaņā ar 30., 31. un 32. pantu. Datus par piemērotajiem kriminālsodiem EVTI publicē gada pārskatā.
3. Ja kompetentā iestāde ir atklājusi sabiedrībai informāciju par administratīviem sodiem vai kriminālsodiem vai citiem administratīviem pasākumiem, tā vienlaikus par to paziņo EVTI.
4. Ja publiski paziņotie administratīvie sodi vai kriminālsodi vai citi administratīvie pasākumi attiecas uz ieguldījumu brokeru sabiedrību, kam atļauja ir izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, EVTI saskaņā ar minētās direktīvas 5. panta 3. punktu izveidotajā ieguldījumu brokeru sabiedrību reģistrā pievieno norādi par šo publiski paziņoto sankciju vai pasākumu.
5. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu šajā pantā minētās informācijas apmaiņas procedūras un formātus.
EVTI minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2016. gada 3. jūlijam.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
34. pants
Lēmumu publicēšana
1. Ievērojot trešo daļu, kompetentās iestādes publicē jebkuru lēmumu piemērot administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu par šīs regulas pārkāpumiem savā tīmekļa vietnē uzreiz pēc tam, kad persona, uz kuru attiecas minētais lēmums, ir par minēto lēmumu informēta. Šādā publikācijā ietver informāciju vismaz par minētā pārkāpuma veidu un raksturu un tās personas identitāti, uz kuru lēmums attiecas.
Pirmā daļa neattiecas uz lēmumiem, ar kuriem piemēro pasākumus, kuriem piemīt izmeklēšanas raksturs.
Ja kompetentā iestāde uzskata, ka tās juridiskās personas identitātes vai fiziskās personas datu, uz kuru attiecas lēmums, publicēšana ir nesamērīga, ņemot vērā katra gadījuma atsevišķu izvērtējumu, ko veic saistībā ar šādas datu publicēšanas samērīgumu, vai ja šāda publicēšana apdraudētu patlaban notiekošu izmeklēšanu vai finanšu tirgu stabilitāti, kompetentā iestāde:
a)
atliek sankcijas vai pasākuma publicēšanu līdz brīdim, kad novilcināšanas iemesli beidz pastāvēt;
b)
publicē lēmumu anonīmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja šāda publicēšana nodrošina attiecīgo personas datu efektīvu aizsardzību;
c)
nepublicē lēmumu, ja kompetentā iestāde uzskata, ka publicēšana saskaņā ar a) un b) apakšpunktu būs nepietiekama, lai nodrošinātu:
i)
ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte; vai
ii)
šādu lēmumu publicēšanas samērīgumu attiecībā uz pasākumiem, kas uzskatāmi par vieglāka rakstura.
Ja kompetentā iestāde pieņem lēmumu publicēt sankciju vai pasākumu anonīmi, kā minēts trešās daļas b) apakšpunktā, tā var atlikt attiecīgo datu publicēšanu uz saprātīgu laikposmu, ja ir paredzams, ka minētajā laikposmā anonīmas publikācijas iemesli beigs pastāvēt.
2. Ja lēmumu var pārsūdzēt valsts tiesu, administratīvā vai citā iestādē, kompetentās iestādes arī nekavējoties savā tīmekļa vietnē publicē šādu informāciju un jebkādu turpmāku informāciju par šādas pārsūdzības iznākumu. Turklāt publicē arī jebkuru lēmumu, ar ko anulē lēmumu, kurš tika pārsūdzēts.
3. Kompetentās iestādes nodrošina, ka jebkurš lēmums, kas publicēts saskaņā ar šo pantu, ir pieejams to tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus pēc tās publicēšanas. Šādās publikācijās ietvertos personas datus kompetentās iestādes tīmekļa vietnē saglabā tik ilgi, cik tas nepieciešams saskaņā ar piemērojamajiem datu aizsardzības noteikumiem.
6. NODAĻA
DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI
35. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 6. panta 5. un 6. punktā, 12. panta 5. punktā, 17. panta 2. punkta trešajā daļā, 17. panta 3. punktā un 19. panta 13. un 14. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2014. gada 2. jūlija.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 5. un 6. punktā, 12. panta 5. punktā, 17. panta 2. punkta trešajā daļā, 17. panta 3. punktā un 19. panta 13. un 14. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 5. un 6. punktu, 12. panta 5. punktu, 17. panta 2. punkta trešo daļu, 17. panta 3. punktu vai 19. panta 13. vai 14. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.
36. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (31). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
7. NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
37. pants
Direktīvas 2003/6/EK atcelšana un tās īstenošanas pasākumi
Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2004/72/EK (32), 2003/125/EK (33) un 2003/124/EK (34) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2273/2003 (35) atceļ no 2016. gada 3. jūlija. Atsauces uz Direktīvu 2003/6/EK uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas iekļauta šīs regulas II pielikumā.
38. pants
Ziņojums
Līdz 2019. gada 3. jūlijam Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu, attiecīgā gadījumā kopā ar leģislatīva akta priekšlikumu, lai to grozītu. Minētajā ziņojumā inter alia izvērtē:
a)
vienotu noteikumu ieviešanas lietderību attiecībā uz nepieciešamību visām dalībvalstīm paredzēt administratīvus sodus par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulācijām;
b)
to, vai iekšējās informācijas definīcija ir pietiekama, lai aptvertu visu attiecīgo informāciju, kas kompetentajām iestādēm nepieciešama tirgus ļaunprātīgas izmantošanas efektīvai apkarošanai;
c)
to apstākļu atbilstību, kas nosaka darījumu aizlieguma nepieciešamību saskaņā ar 19. panta 11. punktu, lai noteiktu, vai nepastāv vēl kādi apstākļi, kuros būtu jānosaka šis aizliegums;
d)
iespēju izveidot Savienības tiesisko regulējumu starptirgu rīkojumu grāmatas uzraudzībai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas jautājumā, tostarp ieteikumus par šādu tiesisko regulējumu; kā arī
e)
piemērošanas jomu noteikumiem par etaloniem.
Piemērojot pirmās daļas a) apakšpunktu, EVTI veic administratīvo sodu piemērošanas izpēti, un gadījumos, kad dalībvalstis atbilstīgi 30. panta 1. punkta otrajai daļai izvēlējušās noteikt kriminālsodus par minētajā pantā minēto regulas noteikumu pārkāpumiem, izpēti par šādu kriminālsodu piemērošanu dalībvalstīs. Minētajā izpētē iekļauj arī datus, kas darīti pieejami saskaņā ar 33. panta 1. un 2. punktu.
39. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. To piemēro no 2016. gada 3. jūlija, izņemot 4. panta 4. un 5. punktu, 5. panta 6. punktu, 6. panta 5. un 6. punktu, 7.panta 5. punktu, 11. panta 9., 10. un 11. punktu, 12. panta 5. punktu, 13. panta 7. un 11. punktu, 16. panta 5. punktu, 17. panta 2. punkta trešo daļu, 17. panta 3., 10. un 11. punktu, 18. panta 9. punktu, 19. panta 13., 14. un 15. punktu, 20. panta 3. punktu, 24. panta 3. punktu, 25. panta 9. punktu, 26. panta 2. punkta otro, trešo un ceturto daļu, 32. panta 5. punktu un 33. panta 5. punktu, ko piemēro no 2014. gada 2. jūlija.
3. Dalībvalstis līdz 2016. gada 3. jūlijam veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ievērotu 22., 23. un 30. pantu, 31. panta 1. punktu un 32. un 34. pantu.
4. Atsauces šajā regulā uz Direktīvu 2014/65/ES un Regulu (ES) Nr. 600/2014 pirms 2017. gada 3. janvāra lasa kā atsauces uz Direktīvu 2004/39/EK saskaņā ar atbilstības tabulu, kas iekļauta Direktīvas 2014/65/ES IV pielikumā, ciktāl minētā atbilstības tabula ietver noteikumus, kuri attiecas uz Direktīvu 2004/39/EK.
Ja šīs regulas noteikumos ir atsauce uz OTS, MVU izaugsmes tirgiem, emisijas kvotām vai izsolītiem produktiem, kas pamatojas uz emisijas kvotām, minētie noteikumi līdz 2017. gada 3. janvārim neattiecas uz OTS, MVU izaugsmes tirgiem, emisijas kvotām vai izsolītiem produktiem, kas pamatojas uz emisijas kvotām.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2014. gada 16. aprīlī