РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 462/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1060/2009 относно агенциите за кредитен рейтинг
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4) изисква от агенциите за кредитен рейтинг да спазват правила на поведение с цел да бъдат ограничени възможни конфликти на интереси и да се осигуряват достатъчно високо качество и прозрачност на кредитните рейтинги и на процеса на определяне на рейтинги. След измененията, въведени с Регламент (ЕО) № 513/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Европейският надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6), е упълномощен да регистрира и да упражнява надзор над агенциите за кредитен рейтинг. Настоящият регламент допълва действащата регулаторна рамка за агенциите за кредитен рейтинг. По някои от най-важните проблеми, като например конфликтите на интереси, произтичащи от модела „емитентът плаща“ и оповестяването на информация за структурирани финансови инструменти, бяха предприети мерки и рамката ще трябва да бъде преразгледана, след като е функционирала достатъчно време, за да се оцени дали разрешава изцяло тези проблеми. Междувременно необходимостта от преразглеждане на прозрачността, процедурните изисквания и графика на публикуване, по-специално за държавните рейтинги, беше подчертана от настоящата криза с държавния дълг.
(2)
Резолюцията на Европейският парламент от 8 юни 2011 г. относно агенциите за кредитен рейтинг: перспективи (7) призовава за засилване на правилата за агенциите за кредитен рейтинг. На неофициална си среща на 30 септември и 1 октомври 2010 г., Съветът ЕКОФИН призна необходимостта от допълнителни усилия за решаване на редица проблеми, свързани с дейностите по определяне на кредитен рейтинг, в това число риска от предоверяване на кредитните рейтинги и риска от конфликт на интереси, произтичащи от модела, по който се определят възнагражденията на агенциите за кредитен рейтинг. Европейският съвет от 23 октомври 2011 г. направи заключението, че е необходим напредък за ограничаване на предоверяването на кредитни рейтинги.
(3)
На международно равнище Съветът за финансова стабилност (СФС), в който Европейската централна банка (ЕЦБ) е институционален член одобри на 20 октомври 2010 г. принципи за намаляване на зависимостта на органите на властта и финансовите институции от кредитните рейтинги (по-нататък наричани „принципи на СФС“). Принципите на СФС бяха одобрени на срещата на върха на Г-20 в Сеул през ноември 2010 г. Следователно е уместно секторните компетентни органи да оценят практиките на участниците на пазара и да насърчат тези участници на пазара да смекчат въздействието на подобни практики. Секторните компетентни органи следва да вземат решение относно мерките за насърчаване. ЕОЦКП, когато е уместно в сътрудничество с Европейския надзорен орган (Европейски банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8), и с Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), следва да предприема действия за улесняване на конвергенцията на надзорните практики в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 и в рамките на настоящия регламент.
(4)
Агенциите за кредитен рейтинг следва да осведомят инвеститорите за данните относно вероятността за неизпълнение на кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи на базата на резултатите от минали периоди, публикувани в създадения от ЕОЦКП централен регистър.
(5)
Съгласно принципите на СФС „централните банки следва да извършват собствени кредитни преценки относно финансовите инструменти, които ще приемат при пазарни операции както като гаранции, така и за пряко закупуване. Политиките на централните банки следва да избягват механични подходи, които биха могли да доведат до ненужно резки и големи промени в допустимостта на финансовите инструменти и нивото на намаленията, които може да изострят „ефекта на срутването“. Освен това ЕЦБ заявява в своето становище от 2 април 2012 г., че се ангажира да подкрепя общата цел за намаляване на предоверяването на кредитни рейтинги. В това отношение ЕЦБ докладва редовно относно различните мерки, предприети от Евросистемата, за да се намали доверяването на кредитни рейтинги. Съгласно член 284, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), ЕЦБ изпраща до Европейския парламент, Съвета и Комисията, а също и до Европейския съвет, годишен доклад за дейностите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) и за паричната политика както за предходната, така и за текущата година. Председателят на ЕЦБ представя този доклад на Европейския парламент, който може да проведе общ дебат по него, и на Съвета. Освен това, ЕЦБ би могла в тези доклади да опише как е прилагала принципите на СФС, а също и алтернативните механизми за оценяване, които използва.
(6)
Като първи етап, Съюзът се стреми към преразглеждане на позоваванията на кредитни рейтинги в правото на Съюза, които водят или има опасност да доведат до доверяване единствено или механично на кредитни рейтинги, и като втори етап, на всички позовавания на кредитни рейтинги за регулаторни цели, с оглед да бъдат премахнати до 2020 г., при условие че бъдат идентифицирани и приложени подходящи алтернативи за оценка на кредитния риск.
(7)
Значението на рейтинговите перспективи за емитентите и инвеститорите и тяхното въздействие върху пазара са съпоставими с приложимостта и последиците от кредитните рейтинги. Следователно всички изисквания на Регламент (ЕО) № 1060/2009, които имат за цел да гарантират, че рейтинговите действия са точни и прозрачни и при тях няма конфликт на интереси, следва да се прилагат също и за рейтинговите перспективи. Според сегашните надзорни практики някои изисквания на този регламент се прилагат спрямо рейтинговите перспективи. Настоящият регламент следва да изясни правилата и да създаде правна сигурност, като въвежда определение за рейтинговите перспективи и пояснява конкретно кои разпоредби се прилагат към тези перспективи. Определението за рейтингова перспектива следва да обхваща също така и становища по отношение на вероятната посока на промяна на кредитния рейтинг в краткосрочен план, често наричани кредитни наблюдения.
(8)
В средносрочен план следва да се обмислят по-нататъшни действия за заличаване на позоваванията на кредитни рейтинги, използвани за регулаторни цели във финансовото регулиране и замяна на рисковото тегло на активите чрез кредитни рейтинги. Засега обаче агенциите за кредитен рейтинг са важни участници на финансовите пазари. Вследствие на това независимостта и морала на агенциите за кредитен рейтинг и техните дейности по определяне на кредитен рейтинг са от особено значение, за да се гарантира тяхната надеждност по отношение на пазарните участници, по-специално инвеститорите и други потребители на кредитни рейтинги. Регламент (ЕО) № 1060/2009 предвижда, че агенциите за кредитен рейтинг трябва да бъдат регистрирани и контролирани, тъй като техните услуги оказват сериозно влияние върху интересите на обществото. Кредитните рейтинги, за разлика от инвестиционните проучвания, не са просто становища относно стойността или цената на финансов инструмент или на финансово задължение. Агенциите за кредитен рейтинг не са просто финансови анализатори или инвестиционни консултанти. Кредитните рейтинги имат регулаторна стойност за регулираните инвеститори, като кредитни институции, застрахователни дружества и други институционални инвеститори. Въпреки че се ограничават стимулите за предоверяване на кредитните рейтинги, кредитните рейтинги продължават да направляват инвестиционния избор, по-специално поради информационната асиметрия и за целите на ефективността. В този контекст агенциите за кредитен рейтинг трябва да бъдат независими и да бъдат възприемани като такива от участниците на пазара, а техните методи за определяне на рейтинга трябва да бъдат прозрачни и възприемани като такива.
(9)
Следва да се намали предоверяването на кредитните рейтинги и постепенно да се премахнат всички автоматични ефекти, произтичащи от кредитните рейтинги. Следва да се насърчават кредитните институции и инвестиционните посредници да въвеждат вътрешни процедури за извършване на своя собствена оценка на кредитния риск и да се насърчават инвеститорите да извършват финансов и правен анализ. В тази рамка настоящият регламент предвижда финансовите институции да не се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги. Поради това тези институции следва да избягват да сключват договори, при които те се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги, и следва да избягват употребата им в договори като единствен параметър за оценка на кредитоспособността на инвестициите или за вземане на решение дали да инвестират или да се освободят от съответните активи.
(10)
Регламент (ЕС) № 1060/2009 вече представи първи кръг от мерки за разрешаване на въпроса за независимостта и морала на агенциите за кредитен рейтинг и техните дейности по определяне на кредитен рейтинг. Целите за гарантиране на независимостта на агенциите за кредитен рейтинг и установяване, управление и доколкото е възможно, избягване на конфликти на интереси, които биха могли да възникнат, вече са обхванати от няколко разпоредби на посочения регламент. Подборът и възнаграждението на агенцията за кредитен рейтинг от страна на оценяваното предприятие (моделът „емитентът плаща“) поражда конфликти на интереси. При този модел има стимули агенциите за кредитен рейтинг да присъждат надценени рейтинги на емитента с цел осигуряване на дългогодишни стопански взаимоотношения, гарантиращи приходи, или осигуряващи на допълнителна работа и приходи. Освен това връзките между акционерите на агенциите за кредитен рейтинг и оценяваните лица могат да доведат до възникване на конфликти на интереси, които не са достатъчно обхванати от съществуващите правила. В резултат на това кредитните рейтинги, присъдени в рамките на модела „емитентът плаща“, могат да бъдат възприемани като кредитните рейтинги, които са от полза за емитента, а не като кредитните рейтинги, необходими на инвеститора. Важно е да се подобрят условията за независимост, които се прилагат по отношение на агенциите за кредитен рейтинг, за да се повиши равнището на надеждност на кредитните рейтинги, присъдени в рамките на модела „емитентът плаща“.
(11)
За да се засили конкуренцията на пазар, доминиран до момента от три агенции за кредитен рейтинг, следва да се вземат мерки за поощряване на използването на услугите на по-малки агенции за кредитен рейтинг. В последно време емитентите или свързани трети страни имат практиката да искат кредитен рейтинг от две или повече агенции за кредитен рейтинг и затова, когато иска два или повече кредитни рейтинга, емитентът или свързаната трета страна следва да обмисли ангажирането на поне една агенция за кредитен рейтинг, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял и която би могла да бъде оценена от емитента или свързаната трета страна като способна да определи рейтинг за съответната емисия или лице.
(12)
Пазарът на кредитни рейтинги показва, че по традиция агенциите за кредитен рейтинг и оценяваните лица поддържат дългосрочни отношения. Това повишава риска от сближаване, като агенцията за кредитен рейтинг може да стане твърде благосклонно настроена към желанията на оценяваното лице. При тези обстоятелства безпристрастността на агенциите за кредитен рейтинг с течение на времето може да бъде поставена под въпрос. Наистина, агенции за кредитен рейтинг, които са ангажирани и получават плащания от корпоративен емитент, са стимулирани да издават завишени благоприятни рейтинги за оценяваното лице или за дългови инструменти с цел поддържане на стопански отношения с емитента. За емитентите също има стимули, които са в полза на трайни взаимоотношения, като например „ефекта на заключването“, при който емитентът се въздържа от промяна на агенцията за кредитен рейтинг, тъй като промяната би могла да доведе до безпокойство у инвеститорите по отношение на кредитоспособността на емитента. Този проблем вече бе установен в Регламент (ЕС) № 1060/2009 г., който изисква агенциите за кредитен рейтинг да прилагат ротационен механизъм за постепенни промени в аналитичните екипи и в комитетите за определяне на кредитни рейтинги, така че независимостта на рейтинговите анализатори и лицата, одобряващи кредитните рейтинги, да не бъде накърнена. Успехът на тези правила обаче е силно зависим от вътрешните практики в агенциите за кредитен рейтинг, а именно реалната независимост и професионализъм на служителите на агенцията за кредитен рейтинг, съпоставена със стопанските интереси на самата агенция за кредитен рейтинг. Тези правила не бяха разработени така, че да предоставят достатъчна гаранция по отношение на трети страни и да намалят ефективно или да предотвратят конфликтите на интереси, произтичащи от дългогодишни взаимоотношения. Един начин за постигане на това би могъл да бъде ограничаване на периода, през който дадена агенция за кредитен рейтинг може да предоставя без прекъсване кредитни рейтинги на един и същ емитент или на негови дългови инструменти. Определянето на максималната продължителност на договорните отношения между емитента, който е оценяван или който е издал оценявани дългови инструменти, и агенцията за кредитен рейтинг следва да премахне стимулите за издаването на благоприятни кредитни рейтинги за този емитент. Освен това утвърждаването на изискването за ротация на агенциите за кредитен рейтинг като нормална и редовна пазарна практика следва също да доведе до смекчаване на „ефекта на заключване“. Накрая, ротацията на агенциите за кредитен рейтинг следва да окаже положително влияние върху пазара на кредитни рейтинги, тъй като тя би улеснила навлизането на пазара на нови участници и предлага на съществуващите агенции за кредитен рейтинг възможност да разширят своята дейност върху нови области.
(13)
Същевременно е важно прилагането на ротационния механизъм да е уредено така, че ползите от механизма да бъдат по-големи от отрицателните последици, които той би могъл да породи. Честата ротация например би могла да доведе до по-големи разходи за емитентите и агенциите за кредитен рейтинг, тъй като разходите, свързани с оценяване на нов субект или финансов инструмент, са по правило по-високи от разходите за наблюдение на вече присъден кредитен рейтинг. Също така установяването на агенция за кредитен рейтинг отнема значително време и ресурси, независимо дали става дума за специализиран в определена ниша участник или за агенция за кредитен рейтинг, покриваща всички класове активи. Освен това постоянната ротация на агенции за кредитен рейтинг би могла да има значително въздействие върху качеството и последователността на кредитните рейтинги. Не по-малко важно е ротационният механизъм да бъде прилаган с достатъчни предпазни мерки, които да позволят на пазара да се адаптира постепенно преди евентуалното засилване на механизма в бъдеще. Това би могло да се постигне чрез ограничаване на обхвата на механизма до пресекюритизации, което е ограничен източник на банково финансиране, като същевременно се позволи наблюдението на вече присъдените кредитни рейтинги да продължи при поискване, дори и след като ротацията стане задължителна. По този начин и като общо правило ротацията следва да засегне единствено новите пресекюритизации с базови активи на един и същ инициатор. Комисията следва да преразгледа дали е уместно да се запази ограничен ротационен механизъм и дали той да бъде приложен за други класове активи, и ако това е така, дали за другите класове е оправдано различно третиране по отношение, например, на дължината на максималния срок на договорните отношения. Когато ротационният механизъм е установен за други класове активи, Комисията следва да оцени дали е необходимо да се въведе задължение за агенцията за кредитен рейтинг при изтичането на максималната продължителност на договорните отношения да предостави информация за емитента и за оценяваните финансови инструменти (предавателно досие) на застъпващата агенция за кредитен рейтинг.
(14)
Подходящо е да се въведе ротация на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизации. Първо, това е сегмент от европейския пазар на секюритизации, който има по-ниски от очакваните резултати след финансовата криза, и следователно необходимостта от мерки по отношение на конфликти на интереси е най-голяма за него. Второ, макар кредитният риск по дългови инструменти, издадени например от корпоративни субекти, да зависи във висока степен от капацитета за обслужване на дълг на самия емитент, кредитният риск при пресекюритизациите е обикновено уникален за всяка трансакция. Следователно когато се прави пресекюритизация, няма голям риск от загуба на знание при наемането на нова агенция за кредитен рейтинг. С други думи, макар понастоящем да съществува само ограничен брой агенции за кредитен рейтинг, извършващи дейност на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизация, този пазар е по-естествено отворен за конкуренция и един ротационен механизъм би могъл да бъде движеща сила за повече динамика на този пазар. И накрая, пазарът за кредитен рейтинг за пресекюритизация се доминира от няколко големи агенции за кредитен рейтинг, но съществуват и други участници, които натрупват експертен опит в тази област.
(15)
Редовната ротация на агенциите за кредитен рейтинг, които присъждат кредитен рейтинг за пресекюритизации, следва да доведе до повече многообразие при оценяването на кредитоспособността. Многобройните и различни виждания, перспективи и методологии, използвани от агенциите за кредитен рейтинг, следва да водят до присъждане на по-разнообразни кредитни рейтинги и в крайна сметка да подобрят качеството на оценката на кредитоспособността на пресекюритизациите. За да има това многообразие въздействие и за да се избегне рискът от самодоволство както на инициаторите, така и на агенциите за кредитен рейтинг, максималната продължителност, за която на агенцията за кредитен рейтинг се допуска да оценява пресекюритизации от един и същ инициатор, трябва да бъде ограничена до равнище, което да гарантира редовни актуални прегледи на кредитоспособността. Периодът от четири години е подходящ, като се имат предвид тези фактори, както и необходимостта да се осигури приемственост по отношение на кредитните рейтинги. Когато са ангажирани най-малко четири агенции за кредитен рейтинг, целите на ротационния механизъм вече са изпълнени, поради което изискването за ротация не следва да се прилага. За да се гарантира истинска конкуренция, освобождаване следва да се прилага само когато най-малко четири от ангажираните агенции за кредитен рейтинг оценяват определен дял от подлежащите на оценка финансови инструменти на инициатора.
(16)
Уместно е ротационният механизъм за пресекюритизациите да се структурира с оглед на инициатора. Пресекюритизациите се издават от дружество със специално предназначение без никакъв значителен капацитет за обслужване на дълга. Следователно при структуриране на ротацията с оглед на емитента механизмът би се оказал неефективен. И обратно, структуриране на ротацията с оглед на спонсора би означавало на практика почти винаги да се прилага освобождаването.
(17)
Един ротационен механизъм би бил важен инструмент за намаляване на бариерите пред навлизането на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизации. Същевременно обаче това би могло да затрудни допълнително новите участници на пазара да си осигурят място на пазара, защото не би им било разрешено да задържат клиентите си. Поради това е целесъобразно да се въведе освобождаване от ротационния механизъм за малки агенции за кредитен рейтинг.
(18)
За да бъде ефективен, ротационният механизъм трябва да бъде прилаган по надежден начин. Изискването за ротация няма да може да изпълни целите си, ако напускащата агенция за кредитен рейтинг получи право отново да присъжда рейтинг за пресекюритизации от същия инициатор в рамките на твърде кратък период от време. Следователно е необходимо да се предвиди подходящ срок, в рамките на който напускащата агенция за кредитен рейтинг да не може да бъде ангажирана да оценява пресекюритизации от същия инициатор отново. Този период следва да бъде достатъчно дълъг, за да позволи на застъпващата агенция за кредитен рейтинг да предостави ефективно своите услуги за кредитен рейтинг, за да се гарантира, че пресекюритизациите са наистина обект на нов контрол, следващ различен подход, и да се гарантира, че кредитните рейтинги, присъдени от новата агенция за кредитен рейтинг, осигуряват достатъчна приемственост. Същевременно, за да може ротационният механизъм да функционира правилно, продължителността на периода е ограничена от предлагането на агенции за кредитен рейтинг, разполагащи с достатъчно експертен опит в областта на пресекюритизациите. Следователно дължината на периода следва да бъде пропорционална и следва като цяло да бъде равна на дължината на изтеклия договор на напускащата агенция за кредитен рейтинг, но да не надвишава четири години.
(19)
Изискването за редовна ротация на агенциите за кредитен рейтинг е пропорционално на преследваната цел. Изискването се прилага само за регистрирани агенции за кредитен рейтинг, които са регулирани и които предоставят услуга, засягаща обществените интереси (кредитни рейтинги, които могат да бъдат използвани за регулаторни цели) при модела „емитентът плаща“ и за определен клас активи (пресекюритизации). Привилегията да извършваш услуги, за които се признава, че играят важна роля в регулирането на пазара на финансови услуги, и да бъдеш одобрен да изпълняваш тази функция, поражда необходимостта от спазване на някои задължения, за да се гарантира независимостта и усещането за независимост при всякакви обстоятелства. Агенция за кредитен рейтинг, която няма право да присъжда рейтинг на пресекюритизации на определен инициатор, въпреки това ще може да присъжда рейтинги на пресекюритизации от други инициатори, както и да присъжда рейтинги на други класове активи. В пазарен контекст, в който правилото за ротация се прилага спрямо всички пазарни участници, възможностите за стопанска дейност също ще се увеличат, тъй като всички агенции за кредитен рейтинг ще трябва да се сменят. Освен това агенциите за кредитен рейтинг могат да издават непоискани кредитни рейтинги на пресекюритизации от един и същ инициатор, като използват натрупания опит. Непоисканите кредитни рейтинги не са ограничени от модела „емитентът плаща“ и следователно теоретично са по-слабо засегнати от потенциални конфликти на интереси. За клиентите на агенциите за кредитен рейтинг максималната продължителност на договорните отношения с агенция за кредитен рейтинг и изискването за наемане на повече от една агенция за кредитен рейтинг също представляват ограничения на свободата им да извършват своя собствена стопанска дейност. Тези ограничения обаче са необходими с оглед на интересите на обществото, като се има предвид влиянието на модела „емитентът плаща“ върху необходимата независимост на агенциите за кредитен рейтинг, за да се осигурят независими кредитни рейтинги, които могат да се използват от инвеститорите за регулаторни цели. В същото време тези ограничения не надхвърлят това, което е необходимо, и трябва да се разглеждат по-скоро като повишаващи кредитоспособността на пресекюритизациите по отношение на останалите участници и в крайна сметка на целия пазар.
(20)
Независимостта на агенцията за кредитен рейтинг по отношение на оценяваното лице също е засегната от възможен конфликт на интереси на нейни значими акционери спрямо оценяваното лице. Акционер в агенция за кредитен рейтинг може да бъде член на административния или надзорния съвет на оценявано лице или на свързана с него трета страна. Регламент (ЕО) № 1060/2009 разглежда този случай единствено по отношение на конфликти на интереси, причинени от рейтинговите анализатори, лицата, одобряващи кредитните рейтинги, или други лица, наети в агенциите за кредитен рейтинг. Посоченият регламент обаче не казва нищо по отношение на потенциални конфликти на интереси във връзка с акционери или членове на агенциите за кредитен рейтинг. С оглед подобряване на разбирането за независимост на агенциите за кредитен рейтинг спрямо лица, на които се присъжда рейтинг, е целесъобразно да се разширят съществуващите правила, установени в посочения регламент, приложими за конфликти на интереси, причинени от служителите на агенциите за кредитен рейтинг и за онези, причинени от акционери или членове, които имат важна позиция в рамките на агенцията за кредитен рейтинг. Ето защо агенциите за кредитен рейтинг следва да се въздържат от присъждане на кредитни рейтинги или следва да обявяват, че кредитният рейтинг може да бъде засегнат, когато акционер или член, притежаващ 10 % от правата на глас в тази агенция, е също така член на административния или надзорния съвет на оценяваното лице или е инвестирал в оценявано лице, когато инвестицията достига определен размер. Освен това, фактът че акционер или член, притежаващ най-малко 5 % от правата на глас на тази агенция за кредитен рейтинг, е инвестирал в оценяваното лице или е член на административния или надзорния съвет на оценяваното лице, следва да се оповести пред обществеността, най-малкото ако инвестицията достигне определен размер. Освен това, когато акционер или съдружник е в състояние да упражни съществено влияние върху дейността на агенцията за кредитен рейтинг, това лице не следва да предоставя консултантски или съвещателни услуги на оценяваното лице или на свързана трета страна по отношение на корпоративната или правна структура, активите, пасивите или дейността.
(21)
За да се осигури практическо прилагане на правилата за независимост и предотвратяване на конфликти на интереси, установени в Регламент (ЕО) № 1060/2009 и за да се предотврати тяхната неефективност, е необходим немалък брой агенции за кредитен рейтинг, които не са свързани нито с напускащата агенция за кредитен рейтинг в случая на ротацията, нито с агенция, предоставяща паралелно услуги за кредитен рейтинг на същия емитент. Целесъобразно е да се изисква строго разделение между напускащата агенция и застъпващата агенция в случай на ротация, както и на двете агенции за кредитен рейтинг, предоставящи паралелно услуги за кредитен рейтинг на един и същ емитент. Агенциите за кредитен рейтинг не следва да бъдат свързани помежду си чрез контролно управление, бидейки част от една и съща група от агенции за кредитен рейтинг, чрез акционерно участие или членство, чрез упражняване на права на глас в някоя от останалите агенции за кредитен рейтинг, както и чрез възможността да се назначават членове на административните или надзорните съвети на някоя от останалите агенции за кредитен рейтинг.
(22)
Агенциите за кредитен рейтинг следва да създадат, поддържат, прилагат и документират ефективна структура за вътрешен контрол за прилагане на политики и процедури за превенция и контрол на евентуални конфликти на интереси и за гарантиране на независимостта на кредитните рейтинги, рейтинговите анализатори и рейтинговите екипи по отношение на акционери, административни органи и органи за управление, и продажбени и маркетингови дейности. Във връзка с корпоративното управление, с организационни въпроси и въпроси, свързани с управлението на конфликти на интереси, следва да бъдат въведени стандартни работни процедури. Стандартните работни процедури следва периодично да бъдат преразглеждани и наблюдавани за да се оцени тяхната ефективност и необходимостта от актуализирането им.
(23)
Разбирането за независимост на агенциите за кредитен рейтинг ще бъде особено засегнато в случай, че едни и същи акционери или членове инвестират в различни агенции за кредитен рейтинг, които не принадлежат към една и съща група от агенции за кредитен рейтинг, или поне ако тази инвестиция достигне определен размер, който би могъл да позволи на тези акционери или членове да упражняват известно влияние върху дейността на агенцията за кредитен рейтинг. Ето защо с цел да се гарантира независимостта (и разбирането за независимост) на агенциите за кредитен рейтинг, е уместно да се предвидят по-строги правила относно отношенията между агенциите за кредитен рейтинг и техните акционери или членове. По тази причина никое лице не следва едновременно да има участие от 5 или повече процента в повече от една агенция за кредитен рейтинг, освен ако засегнатите агенции за кредитен рейтинг принадлежат към една и съща група.
(24)
Целта да се гарантира достатъчна независимост на агенциите за кредитен рейтинг изисква инвеститорите да не притежават едновременно инвестиции от 5 % или повече в повече от една агенция за кредитен рейтинг. Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за емитентите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (10) предвижда лицата, контролиращи най-малко 5 % от правата на глас в дружество, регистрирано на борсата, да оповестяват публично този факт с оглед, наред с другото, на интереса на инвеститорите да са наясно със структурата за гласуване в подобно дружество. Смята се, че 5 % са сериозен дял, чрез който може да се влияе върху структурата на гласуване в дадено дружество. Следователно е уместно използването на прага от 5 % с цел ограничаване на едновременното инвестиране в повече от една агенция за кредитен рейтинг. Тази мярка не може да се смята за непропорционална, като се има предвид, че никоя от регистрираните агенции за кредитен рейтинг в Съюза не е допусната до търговия на регулиран пазар и следователно не е обект на правилата за прозрачност и процедурните правила, които се прилагат спрямо дружествата, допуснати до търговия на регулиран пазар в Съюза в съответствие с Директива 2004/109/ЕО. Често предприятията, които не са допуснати до търговия на регулиран пазар се управляват посредством акционерни протоколи или споразумения, а броят на акционерите или членовете обикновено е незначителен. Следователно, макар и миноритарен, делът в агенция за кредитен рейтинг, която не е допусната до търговия на регулиран пазар може да окаже влияние. Независимо от това, с цел да се гарантира възможността за чисто икономически инвестиции в агенциите за кредитен рейтинг, това ограничение за едновременно инвестиране в повече от една агенция за кредитен рейтинг няма да обхваща инвестиции, реализирани чрез колективни инвестиционни схеми, управлявани от трети страни, независими от инвеститора и извън обхвата на влиянието на инвеститора.
(25)
Разпоредбите на настоящия регламент относно конфликти на интереси по отношение на структурата на акционерите не следва да се отнасят само за пряко, а и за непряко притежаване на дялове, тъй като в противен случай тези правила биха били лесни за заобикаляне. Агенциите за кредитен рейтинг следва да положат всички усилия да познават непреките си акционери, така че да могат да избягват всички потенциални конфликти на интереси в това отношение.
(26)
Ефективността на правилата за независимост и предотвратяване на конфликти на интереси, които изискват от агенциите за кредитен рейтинг да не предоставят за дълъг период от време услуги за кредитни рейтинги на един и същ емитент, може да бъдат накърнени, ако агенциите за кредитен рейтинг придобият правото да стават значими акционери или членове на други агенции за кредитен рейтинг.
(27)
Важно е да се гарантира, че промените на рейтингови методологии не водят до по-благосклонни методологии. За тази цел емитентите, инвеститорите и други заинтересовани страни следва да имат възможност да изразят мненията си за всякакви планирани промени в рейтинговите методологии. Това ще им помогне да разберат логиката на новите методологии и на съответната промяна. Коментарите, предоставени от емитентите и инвеститорите по проекта за методологии, могат да дадат ценни идеи на агенциите за кредитен рейтинг при определяне на техните методологии. ЕОЦКП следва също да бъде уведомяван за планирани промени. Въпреки че Регламент (ЕО) № 1060/2009 възложи на ЕОЦКП правомощието да се уверява, че използваните от агенциите за кредитен рейтинг методологии са строги, систематични, последователни и подлежат на утвърждаване въз основа на историческия опит, включително бек-тестване, този процес на проверка не следва да дава на ЕОЦКП правомощия да преценява целесъобразността на предложената методология или съдържанието на кредитните рейтинги, присъдени след прилагането на методологии. Когато е уместно, рейтинговите методологии следва да вземат предвид финансовите рискове, произтичащи от опасностите за околната среда.
(28)
Поради сложността на структурираните финансови инструменти агенциите за кредитен рейтинг не винаги успяваха да осигурят достатъчно високо качество на кредитните рейтинги, присъждани за инструменти. Това доведе до загуба на доверието на пазара в този тип кредитни рейтинги. С цел възвръщане на доверието би било подходящо да се изисква от емитентите или от свързани трети страни да ангажират най-малко две различни агенции за кредитен рейтинг при предоставяне на кредитни рейтинги за структурирани финансови инструменти, които биха могли да присъдят различни и конкурентни оценки. Това би могло да намали и прекалената зависимост от един единствен кредитен рейтинг.
(29)
Предложението за директива относно достъпа до дейността на кредитни институции и пруденциалния надзор на кредитните институции и инвестиционните посредници и предложението за регламент относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници, които трябва да заменят Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (11) и Директива 2006/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (12), въвеждат изискване за банките и инвестиционните посредници да оценяват кредитния риск във връзка със субекти и финансови инструменти, в които те самите инвестират, а не просто да се доверяват в това отношение на кредитни рейтинги. Това изискване следва да бъде разширено, така че да обхване другите участници на финансовия пазар, регламентирани в правото на Съюза, включително инвестиционните управители. За всички участници на финансовия пазар обаче това изискване следва да се прилага по пропорционален начин, като се отчитат естеството, мащабът и сложността на съответния участник. Държавите-членки не следва да имат право да налагат или запазват правила, които позволяват по-строга зависимост на тези инвеститори от кредитните рейтинги.
(30)
Освен това ще се подобри способността на инвеститора да направи информирана оценка на кредитното качество на структурираните финансови инструменти, ако инвеститорите разполагат с достатъчно информация относно тези инструменти. Например, тъй като рискът по структурирани финансови инструменти зависи в голяма степен от качеството и показателите за резултати на базовите активи, би следвало да се предостави на инвеститорите повече информация за базовите активи. Това би намалило зависимостта на инвеститорите от кредитните рейтинги. Освен това разкриването на съответната информация относно структурираните финансови инструменти вероятно ще засили конкуренцията между агенциите за кредитен рейтинг, тъй като това може да доведе до увеличаване на броя на непоисканите кредитни рейтинги. До януари 2016 г. Комисията следва да преразгледа и да докладва относно целесъобразността на разширяването на обхвата на това изискване за разкриване, за да се обхванат други финансови продукти. Например, съществуват други финансови продукти, като обезпечените облигации и други обезпечени дългови инструменти, при които рискът зависи в голяма степен от характеристиките на базовите активи и при които би могло да е подходящо да се предостави повече информация на инвеститорите за обезпечението.
(31)
Инвеститори, емитенти и други заинтересовани страни следва да имат достъп до актуална рейтингова информация на основна страница в интернет. Европейската рейтингова платформа следва да бъде създадена от ЕОЦКП и следва да позволи на инвеститорите лесно да сравняват всички съществуващи кредитни рейтинги за конкретно лице, на което се прави оценка. Важно е страницата в интернет на Европейската рейтингова платформа да показва всички налични кредитни рейтинги за даден инструмент, за да може да позволи на инвеститорите да отчетат цялото многообразие от мнения, преди да вземат сами инвестиционно решение. Същевременно, за да няма отрицателно въздействие върху възможността кредитните агенции да оперират по модела „инвеститорът плаща“, тези кредитни рейтинги не следва да се включват в Европейската рейтингова платформа. Европейската рейтингова платформа следва да помогне на по-малките и новите агенции за кредитен рейтинг да бъдат по-забележими. Европейската рейтингова платформа следва да включи централния регистър на ЕОЦКП, за да създаде една платформа за всички налични кредитни рейтинги за даден инструмент и за информацията за резултатите от минали периоди, публикувана от централния регистър. Европейският парламент подкрепи публикуването на кредитни рейтинги в своята резолюция относно агенциите за кредитен рейтинг от 8 юни 2011 г.
(32)
Кредитните рейтинги, независимо от това дали са присъдени с регулаторна цел или не, имат значително влияние върху инвестиционните решения и върху имиджа и финансовата привлекателност на емитентите. Ето защо агенциите за кредитен рейтинг носят сериозна отговорност пред инвеститорите и емитентите да гарантират, че спазват Регламент (ЕО) № 1060/2009, така че техните кредитни рейтинги да бъдат независими, обективни и с подходящо качество. Инвеститорите и емитентите обаче не винаги могат да изискат прилагането на отговорността на агенцията за кредитен рейтинг спрямо тях. Особено трудно може да бъде да се установи гражданска отговорност на агенция за кредитен рейтинг при липсата на договорни отношения между агенция за кредитен рейтинг и например инвеститор или емитент, на които са присъдени непоискани рейтинги. Емитентите могат също да се сблъскат с трудности при прилагането на гражданската отговорност на агенциите за кредитен рейтинг спрямо тях, дори когато имат договорно отношение със съответните агенции за кредитен рейтинг: понижаването на кредитен рейтинг например, за което решението е взето в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009, извършено умишлено или поради груба небрежност, може да има отрицателно отражение върху репутацията и разходите за финансиране на емитент и така да му нанесе щети, дори когато не е обект на отговорност по договор. Ето защо е важно да се осигури адекватно право на регресен иск за инвеститори, които с разумно основание са се доверявали на кредитен рейтинг, присъден в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009, както и за емитенти, понесли щети поради кредитен рейтинг, присъден в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009. Инвеститорът и емитентът следва да могат да държат отговорна агенцията за кредитен рейтинг за щети, нанесени поради нарушение на този регламент, което е оказало влияние върху рейтинговата оценка. Макар инвеститорите и емитентите, които имат договорни отношения с агенция за кредитен рейтинг, да могат да предпочетат да предявят иск срещу тази агенция за кредитен рейтинг на основание нарушаване на договор, възможността за търсене на компенсация за нарушаването на Регламент (ЕО) № 1060/2009 следва да бъде достъпно за всички инвеститори и емитенти, независимо дали между страните съществуват договорни отношения.
(33)
Следва да е възможно агенциите за кредитен рейтинг да носят отговорност, ако нарушават с умисъл или поради груба небрежност правилата, наложени от Регламент (ЕО) № 1060/2009. Този стандарт за грешка е подходящ, тъй като дейността на агенциите за кредитен рейтинг включва известна степен на оценка на сложни икономически фактори и прилагането на различни методологии може да доведе до различни рейтингови резултати, нито един от които не може да бъде считан за неправилен. Освен това е уместно агенциите за кредитен рейтинг да носят потенциално неограничена отговорност само когато нарушават Регламент (ЕО) № 1060/2009 умишлено или поради груба небрежност.
(34)
Инвеститорът или емитентът, предявяващ иск за нарушаването на Регламент (ЕО) № 1060/2009, следва да представи точна и подробна информация, която сочи, че агенцията за кредитен рейтинг е извършила подобно нарушение на правилата на посочения регламент. Това следва да се оцени от компетентния съд, като се взема предвид това, че инвеститорът или емитентът може да няма достъп до информация, която е изцяло в сферата на агенцията за кредитен рейтинг.
(35)
Въпроси на гражданската отговорност на дадена агенция за кредитен рейтинг, които не са обхванати или определени от настоящия регламент, включително причинността и понятието „груба небрежност“, следва да се решават с помощта на приложимото национално право и с оглед на съответните правила на международното частно право. По-конкретно, държавите-членки следва да разполагат с възможността да поддържат национални режими на гражданската отговорност, които да са по-благоприятни за инвеститорите или емитентите и да не се основават на нарушаване на Регламент (ЕО) № 1060/2009. Компетентният съд, който решава относно иска за гражданска отговорност, внесен от даден инвеститор или емитент, следва да бъде определен от съответните правила на международното частно право.
(36)
Фактът, че институционалните инвеститори, включително инвестиционните мениджъри, са задължени да правят собствена оценка на кредитното качество на активи, не следва да възпрепятства съдилищата да установяват, че нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009 от дадена агенция за кредитен рейтинг е причинило щети на инвеститор, за които агенцията за кредитен рейтинг носи отговорност. Въпреки че този регламент ще подобри възможностите на инвеститорите да направят собствена оценка на риска, те ще продължат да имат по-ограничен достъп до информация в сравнение с агенциите за кредитен рейтинг. Освен това е възможно по-специално по-малките инвеститори да нямат възможност за критична оценка на кредитен рейтинг, присъден от агенции за кредитен рейтинг.
(37)
Държавите-членки и ЕОЦКП следва да гарантират, че всички санкции, наложени съгласно Регламент (ЕО) № 1060/2009, се оповестяват публично само когато това публично оповестяване би било съразмерно.
(38)
С цел по-нататъшно смекчаване на конфликтите на интереси и улесняване на лоялната конкуренция на пазара за кредитен рейтинг е важно да се гарантира, че таксите, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг на клиентите, не са дискриминационни. Разлики в таксите, събирани за един и същи вид услуга, следва да бъдат оправдани само поради различие в действителните разходи за предоставянето на тази услуга на различни клиенти. Освен това таксите, начислявани за услуги за кредитен рейтинг на даден емитент, не следва да зависят от резултатите или крайния продукт от извършената работа, нито от предоставянето на свързани (допълнителни) услуги. Освен това, с цел да се даде възможност за ефективен надзор на тези правила, агенциите за кредитен рейтинг следва да оповестяват пред ЕОЦКП таксите, получени от всеки един клиент, и общата ценова политика.
(39)
С цел да се допринесе за присъждането на актуални и достоверни държавни рейтинги и да се улесни разбирането от страна на потребителите, е важно редовното преразглеждане на тези рейтинги. Важно е също така да се повиши прозрачността за извършваната проучвателна дейност, персонала, ангажиран с подготовката на държавните рейтинги и допусканията, на които се основават кредитните рейтинги, направени от агенциите за кредитен рейтинг във връзка с държавен дълг.
(40)
Съществено е инвеститорите да имат подходяща информация, за да оценяват кредитоспособността на държави-членки. В рамките на своето наблюдение на икономическите и фискалните политики на държавите-членки Комисията събира и обработва данни за икономическото, финансовото и фискалното състояние и резултати на всички държави-членки, повечето от които са публикувани от Комисията и следователно могат да се използват от инвеститорите за оценка на потенциалната кредитоспособност на държави-членки. Когато е уместно и когато съществуват данни, при спазване на съответните приложими правила за поверителност в рамките на своето наблюдение на икономическите и фискалните политики на държавите-членки Комисията следва да допълва съществуващото докладване относно икономическите резултати на държавите-членки с евентуални допълнителни фактори или показатели, които могат да помогнат на инвеститорите да оценят кредитоспособността на държави-членки. Тези фактори следва да се предоставят на обществеността, като допълват съществуващите публикации и друга публично оповестявана информация, с оглед да се дадат на инвеститорите допълнителни данни, които да им помогнат да оценят кредитоспособността на суверенни субекти и тяхната информация относно задлъжнялостта. Като се има предвид горепосоченото, Комисията следва да разгледа възможността за разработване на европейска оценка на кредитоспособността, за да даде възможност на инвеститорите да извършат безпристрастна и обективна оценка на кредитоспособността на държавите-членки, като отчита конкретното икономическо и социално развитие. При необходимост Комисията следва да представи подходящи законодателни предложения.
(41)
Действащите правила предвиждат кредитните рейтинги да бъдат съобщавани на оценяваното лице 12 часа преди публикуването им. С цел да се избегне съобщаването на тази информация в извънработно време и да се остави достатъчно време на оценяваното лице за проверка на точността на данните, на които се основава кредитният рейтинг, че информацията, предоставяна на оценяваното лице, следва да бъде на разположение един цял работен ден преди публикуването на кредитния рейтинг или на рейтинговите перспективи. Списъкът с лица, които могат да получат тази информация, следва да е ограничен и ясно определен от оценявания субект.
(42)
С оглед на особеностите на държавните рейтинги и с цел намаляване на риска от неустойчивост, е необходимо и пропорционално да се изисква от агенциите за кредитен рейтинг да публикуват тези рейтинги едва след приключването на търговията на местата за търговия, установени в Съюза, както и поне един час преди тяхното отваряне. На същото основание е уместно и пропорционално и това, в края на декември агенциите за кредитен рейтинг да публикуват календар за следващите 12 месеца, посочващ датите на публикуване на държавни рейтинги и съответстващите им дати за публикуване на свързани с тях рейтингови перспективи, когато е приложимо. Подобни дати следва да се определят за петъчни дни. Само по отношение на непоискани държавни рейтинги броят на публикуванията в календара следва да бъде ограничен на между две и три. Когато това е необходимо за изпълнение на законовите им задължения, на агенциите за кредитен рейтинг следва да се позволява да се отклоняват от обявения от тях календар, като обясняват подробно причините за подобно отклонение. Подобно отклонение обаче не следва да се извършва рутинно.
(43)
На основата на развитието на пазара Комисията следва да представи доклад до Европейския парламент и до Съвета, в който се проучва доколко е уместно и по какъв начин да се подкрепи Европейска публична агенция за кредитен рейтинг, предназначена да оценява кредитоспособността на държавния дълг на държавите-членки, и/или Европейска фондация за кредитен рейтинг за всички други кредитни рейтинги. Ако е необходимо, Комисията следва да внесе съответните законодателни предложения.
(44)
С оглед спецификата на държавните рейтинги и за да се избегне рискът от „заразяване“ в рамките на Съюза, изявления, обявяващи преразглеждане на рейтингите на дадена група от държави, следва да се забранят, ако не са придружени от индивидуални доклади за държавите. Освен това, с оглед да се повиши достоверността и достъпността на източниците на информация, използвани от агенциите за кредитен рейтинг в публичните съобщения относно потенциални промени на държавни рейтинги, различни от кредитни рейтинги, рейтингови перспективи и придружаващите ги съобщения за пресата, подобни съобщения следва винаги да се основават на информация от сферата на оценявания субект, която е оповестена със съгласието на оценявания субект, освен ако информацията не е налична от общодостъпни източници. Когато правната рамка, приложима за оценявания субект, предвижда, че оценяваният субект не трябва да оповестява подобна информация, като например вътрешна информация съгласно определението в член 1, точка 1 от Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 година относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (13), оценяваният субект не трябва да дава съгласието си.
(45)
За целите на прозрачността при публикуване на своите държавни рейтинги агенциите за кредитен рейтинг трябва да обяснят в съобщенията си за пресата или докладите си ключовите фактори в основата на тези кредитни рейтинги. Прозрачността за държавните рейтинги обаче не следва да бъде от окончателно значение за посоката на националните политики (икономически, в областта на труда и други). Ето защо, макар тези политики да могат да служат за фактор, според който агенцията за кредитен рейтинг да оценява кредитоспособността на суверенен субект или на неговите финансови инструменти, и да могат да се използват за обяснение на основните причини за даден държавен рейтинг, не следва да се позволяват преки или изрични изисквания или препоръки от агенции за кредитен рейтинг към суверенни субекти относно тези политики. Агенциите за кредитен рейтинг следва да се въздържат от всякакви преки или изрични препоръки относно политиките на суверенни субекти.
(46)
Техническите стандарти в сектора на финансовите услуги следва да осигурят адекватната защита на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Европейски съюз. Като на орган с високоспециализиран експертен опит би било ефикасно и целесъобразно на ЕОЦКП да се възложи разработването и предоставянето на Комисията на проекти за регулаторни и технически стандарти за изпълнение, които не включват политически избор.
(47)
Комисията следва да приеме проекта на регулаторни технически стандарти, разработен от ЕОЦКП относно съдържанието, честотата и представянето на информацията, която трябва да се предостави от страна на емитентите за структурирани финансови инструменти, представянето на информацията, включително структурата, формата, методиката и периода на отчитане, която агенциите за кредитен рейтинг следва да предоставят на ЕОЦКП по отношение на Европейската рейтингова платформа и съдържанието и формата на периодичното докладване за такси, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг, за целите на текущия надзор от ЕОЦКП. Комисията следва да одобри тези стандарти посредством делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС и в съответствие с разпоредбите на членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(48)
Регламент (ЕО) № 1060/2009 разрешава кредитни рейтинги, присъдени в трети държави, да бъдат използвани за регулаторни цели, ако те са присъдени от агенции за кредитен рейтинг, сертифицирани в съответствие с посочения регламент, или одобрени от агенции за кредитен рейтинг, установени в Съюза в съответствие с посочения регламент. Сертифицирането изисква Комисията да е приела решение за еквивалентност по отношение на регулаторния режим на трета държава спрямо агенциите за кредитен рейтинг, а признаването изисква действията на агенцията за кредитен рейтинг от трета държава да бъдат в съответствие с изисквания, които са най-малко толкова строги, колкото съответните правила на Съюза. Някои от разпоредбите на настоящия регламент не следва да се прилагат за оценките за еквивалентност и признаване. Това се отнася за онези разпоредби, които утвърждават задължения само за емитентите, но не и за агенциите за кредитен рейтинг. Освен това разпоредби, които се отнасят по-скоро до структурата на пазара на кредитни рейтинги в рамките на Съюза, а не за установяването на правила за поведение на агенциите за кредитен рейтинг, не следва да бъдат взимани под внимание в този контекст. За да може да се даде достатъчно време на трети държави да преразгледат регулаторните си рамки по отношение на оставащите нови разпоредби по същество, последните трябва да се прилагат само за целите на оценките на еквивалентността и признаването от 1 юни 2018 г. В тази връзка е важно да се припомни, че регулаторният режим на трета държава не следва да има еднакви правила като правилата, предвидени от настоящия регламент. Както вече е предвидено в Регламент (ЕО) № 1060/2009, за да бъде смятан за еквивалентен на регулаторния режим на Съюза или също толкова строг, регулаторният режим на третата държава следва да бъде достатъчен за постигането на практика на същите цели и резултати.
(49)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно - засилване на независимостта на агенциите за кредитен рейтинг, насърчаване на благоразумните процеси и методи на присъждане на кредитни рейтинги, смекчаване на рисковете, свързани с държавните рейтинги, намаляване на риска от предоверяване на кредитните рейтинги за участниците на пазара, както и гарантиране на правото на регресен иск за инвеститорите - не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, с оглед на общоевропейската структура и въздействие на дейностите по определяне на кредитен рейтинг, които ще подлежат на надзор, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(50)
До края на 2013 г. Комисията следва да представи доклад относно осъществимостта на мрежа от по-малки агенции за кредитен рейтинг с цел засилване на конкуренцията на пазара. Този доклад следва да извършва оценка на европейската финансова и нефинансова подкрепа, както и на стимулите за създаване на такава мрежа, като се отчитат потенциални конфликти на интереси, произтичащи от подобно публично финансиране.
(51)
Европейският надзорен орган за защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (14) и прие становище (15).
(52)
С оглед на гореизложеното Регламент (ЕО) № 1060/2009 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 1060/2009
Регламент (ЕО) № 1060/2009 се изменя, както следва:
1)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет
С настоящия регламент се въвежда общ регулаторен подход за повишаване на добросъвестността, прозрачността, отговорността, доброто управление и независимостта на дейностите по определяне на кредитен рейтинг, допринасящ за качеството на кредитните рейтинги, присъждани в Съюза и за доброто функциониране на вътрешния пазар, като в същото време се постига високо ниво на защита на потребителите и инвеститорите. С него се установяват условия за присъждане на кредитни рейтинги и правила за организацията и функционирането на агенциите за кредитен рейтинг, включително техните акционери и съдружници, с цел да се насърчи независимостта на агенциите за кредитен рейтинг, избягването на конфликти на интереси и подобряването на защита на потребителите и инвеститорите.
Настоящият регламент също така определя задълженията на емитентите, инициаторите и спонсорите, установени в Съюза, във връзка със структурираните финансови инструменти.“
2)
В член 2, параграф 1, член 3, параграф 1, буква м), член 4, параграф 2, параграф 3, уводна част, параграф 4, първа и втора алинея, член 5, параграф 1, уводна част, член 14, параграф 1 и приложение II, точка 1, думата„Общността“ се заменя със „Съюза“, а думата „общностното“ се заменя с „на Съюза“.
3)
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се изменя, както следва:
i)
буква ж) се заменя със следното:
„ж)
„регулаторни цели“ означава използването на кредитни рейтинги с конкретната цел да бъде спазено правото на Съюза или правото на Съюза, така както то се прилага чрез националното законодателство на държавите-членки;“
ii)
добавят се следните букви:
„па)
„кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението по член 4, точка 1 от Директива 2006/48/ЕО;
пб)
„инвестиционен посредник“ означава инвестиционен посредник съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО;
пв)
„застрахователно предприятие“ означава застрахователно предприятие съгласно определението по член 13, точка 1 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 година относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (16);
пг)
„презастрахователно предприятие“ означава презастрахователно предприятие съгласно определението по член 13, точка 4 от Директива 2009/138/ЕО;
пд)
„институция за професионално пенсионно осигуряване“ означава институция за професионално пенсионно осигуряване съгласно определението по член 6, буква а) от Директива 2003/41/ЕО;
пе)
„управляващо дружество“ означава управляващо дружество съгласно определението по член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (17);
пж)
„инвестиционно дружество“ означава инвестиционно дружество което е получило разрешение в съответствие с Директива 2009/65/ЕО;
пз)
„лице, управляващо алтернативен инвестиционен фонд“ означава ЛУАИФ съгласно определението по член 4, параграф 1, буква б) от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове (18);
пи)
„централен контрагент“ означава централен контрагент съгласно определението по член 2, точка 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (19), който е получил разрешение в съответствие с член 14 от посочения регламент;
пй)
„проспект“ означава проспект, публикуван съгласно Директива 2003/71/ЕО и Регламент (ЕО) № 809/2004;
iii)
букви р) и с) се заменят със следното:
„р)
„секторно законодателство“ означава законодателните актове на Съюза, посочени в букви па)-пй);
с)
„секторни компетентни органи“ означава националните компетентни органи, определени съгласно съответното секторно законодателство за надзор на кредитните институции, инвестиционните посредници, застрахователните предприятия, презастрахователните предприятия,, институциите за професионално пенсионно осигуряване,управляващите дружества, инвестиционните дружества лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове,централните контрагенти и проспектите.“;
iv)
добавят се следните букви:
„т)
„емитент“ означава емитент съгласно определението по член 2, параграф 1, буква з) от Директива 2003/71/ЕО;
у)
„инициатор“ означава инициатор съгласно определението по член 4, точка 41 от Директива 2006/48/ЕО;
ф)
„спонсор“ означава спонсор съгласно определението по член 4, точка 42 от Директива 2006/48/ЕО;
х)
„държавен рейтинг“ означава:
i)
кредитен рейтинг, който е присъден на държава или на регионален или местен орган на държавно управление;
ii)
кредитен рейтинг, при който емитентът на дълг или финансово задължение, дългова ценна книга или друг финансов инструмент е държава или регионален или местен орган на държавно управление, или дружество със специално предназначение за дадена държава или регионален или местен орган;
iii)
кредитен рейтинг, при който емитентът е международна финансова институция, създадена от две или повече държави, която има за цел да мобилизира финансиране и да осигурява финансова подкрепа в полза на членовете на тази международна финансова институция, които са засегнати или заплашени от тежки финансови проблеми;
ц)
„рейтингова перспектива“ означава становище по отношение на вероятната посока на изменение на кредитния рейтинг в краткосрочен или средносрочен план или и двете.“;
ч)
„непоискан кредитен рейтинг“ и „непоискан държавен рейтинг“означава съответно кредитен рейтинг или държавен рейтинг, присъждан от агенция за кредитен рейтинг, без това да бъде поискано;
ш)
„кредитна оценка“ означава мярка за кредитоспособност, получена от обобщаване и изразяване на данни, основани единствено на предварително зададена статистическа система или модел, без да се добавя съществен, специфичен за рейтинга, аналитичен принос от рейтингов анализатор;
щ)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО, който е установен в Съюза;
аа)
„пресекюритизация“ означава пресекюритизация съгласно определението по член 4, точка 40а от Директива 2006/48/ЕО.“;
б)
добавя се следният параграф:
„3. За целите на настоящия регламент терминът „акционер“ включва и действителни бенефициери съгласно определението в член 3, точка 6 от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (20);
4)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Кредитните институции, инвестиционните посредници, застрахователните предприятия, презастрахователните предприятия,, институциите за професионално пенсионно осигуряване, управляващите дружества, инвестиционните дружества, лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, и централните контрагенти, могат да използват кредитните рейтинги за регулаторни цели единствено ако са присъдени от агенции за кредитен рейтинг, установени в Съюза и регистрирани в съответствие с настоящия регламент.
Когато проспект съдържа препратка към кредитен рейтинг или кредитни рейтинги, емитентите, предлагащите страни или лицата, които искат да бъдат допуснати до търговия на регулиран пазар се уверяват, че проспектът съдържа също така на видно място ясна информация относно това дали кредитният рейтинг е присъден от кредитна агенция, установена в Съюза и регистрирана съгласно настоящия регламент.“;
б)
в параграф 3 буква б) се заменя със следното:
„б)
агенцията за кредитен рейтинг е проверила и е в състояние да докаже във всеки момент пред Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) („ЕОЦКП“), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (21), че извършените дейности по определяне на кредитен рейтинг от агенция за кредитен рейтинг от трета държава, в резултат на които е присъден подлежащият на признаване кредитен рейтинг, отговарят на изисквания, които са най-малко толкова строги, колкото изискванията, предвидени в членове 6-12 и приложение I, с изключение на членове 6а, 6б, 8а, 8б, 8в и 11а, приложение I, раздел Б, точка 3, буква ба) и точки 3а и 3б.
5)
Член 5 се изменя, както следва:
а)
в параграф 6, втора алинея, буква б) се заменя със следното:
„б)
агенциите за кредитен рейтинг в тази трета държава са подчинени на правно обвързващи правила, които са еквивалентни на правилата, посочени в членове 6-12 и приложение I, с изключение на членове 6а, 6б, 8а, 8б, 8в и 11а, приложение I, раздел Б, точка 3, буква ба) и точки 3а и 3б; както и“;
б)
параграф 8 се заменя със следното:
„8. Членове 20, 23б и 24 се прилагат по отношение на агенциите за кредитен рейтинг, сертифицирани съгласно член 5, параграф 3 и присъдените от тях кредитни рейтинги.“;
6)
в дял I се създават следните членове:
„Член 5а
Предоверяване на финансовите институции в кредитните рейтинги
1. Субектите, посочени в член 4, параграф 1, изготвят своя собствена оценка на кредитния риск и при определянето на кредитоспособността на дадено лице или финансов инструмент не се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги.
2. Секторните компетентни органи, отговорни за надзора на субектите, посочени в член 4, параграф 1, като отчитат естеството, мащаба и сложността на техните дейности, наблюдават адекватността на процесите им за кредитна оценка на риска, оценяват използването на договорни позовавания на кредитни рейтинги и по целесъобразност насърчават смекчаването на въздействието на подобни позовавания, с оглед да се намали единственото и механично доверяване на кредитни рейтинги, в съответствие със специфичното секторно законодателство.
Член 5б
Доверяване на Европейските надзорни органи и на Европейския съвет за системен риск в кредитните рейтинги
1. Европейският надзорен орган (Европейски банков орган) (ЕБО), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (22), Европейският надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) (ЕОЗППО), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (23), и ЕОЦКП не се позовават на кредитни рейтинги в своите насоки, препоръки и проекти на технически стандарти, когато подобни позовавания биха могли да накарат компетентните органи, секторните компетентни органи, субектите, посочени в член 4, параграф 1 или други участници на финансовите пазари да започнат да се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги. Ето защо до 31 декември 2013 г. ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП преразглеждат и премахват, където е уместно, всички такива позовавания на кредитни рейтинги в съществуващите насоки и препоръки.
2. Европейският съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (24), не се позовава на кредитни рейтинги в своите предупреждения и препоръки, когато подобни позовавания биха могли да предизвикат доверяване единствено или механично на кредитните рейтинги.
Член 5в
Предоверяване на кредитните рейтинги в правото на Съюза
Без да се засяга правото ѝ на инициатива, Комисията продължава да извършва преглед на позоваванията на кредитни рейтинги в правото на Съюза, които водят или могат да доведат до доверяване единствено или механично на кредитните рейтинги от страна на компетентните органи, секторните компетентни органи, субектите, посочени в член 4, параграф 1 или други участници на финансовия пазар, с цел премахване на всяко позоваване на кредитни рейтинги за регулаторни цели в правото на Съюза до 1 януари 2020 г., при условие че са идентифицирани и приложени подходящи алтернативи за оценка на кредитния риск.
7)
Член 6 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Агенцията за кредитен рейтинг предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че върху присъждането на кредитен рейтинг или рейтингова перспектива не оказва влияние никакъв съществуващ или потенциален конфликт на интереси или стопански отношения, в които участва агенцията за кредитен рейтинг, която присъжда кредитния рейтинг или рейтинговата перспектива, нейните акционери, управители, рейтингови анализатори, служители, както и всяко друго физическо лице, чиито услуги са предоставени на разположение или са под контрола на агенцията за кредитен рейтинг, или лице, което пряко или косвено е свързано с нея чрез контрол.“;
б)
в параграф 3 уводната част се заменя със следното:
„3. По искане на агенция за кредитен рейтинг ЕОЦКП може да я освободи от спазване на изискванията по приложение I, раздел А, точки 2, 5, 6 и 9 и член 7, параграф 4, ако агенцията за кредитен рейтинг може да докаже, че тези изисквания са непропорционални предвид естеството, мащаба и сложността на нейната стопанска дейност, както и предвид естеството и различните видове присъждани кредитни рейтинги, както и че:“;
в)
добавя се следният параграф:
„4. Агенциите за кредитен рейтинг създават, поддържат, прилагат и документират ефективна структура за вътрешен контрол за прилагане на политики и процедури за превенция и смекчаване на евентуални конфликти на интереси и за гарантиране на независимостта на кредитните рейтинги, рейтинговите анализатори и рейтинговите екипи по отношение на акционери, административни органи и органи за управление и продажбени и маркетингови дейности. Агенциите за кредитен рейтинг установяват стандартни оперативни процедури (СОП) по отношение на корпоративното управление, организацията и управлението на конфликти на интереси. Те периодично следят и преглеждат тези СОП, за да оценяват ефективността им и преценяват дали трябва да бъдат актуализирани.“
8)
Вмъкват се следните членове:
„Член 6а
Конфликти на интереси във връзка с инвестиции в агенции за кредитен рейтинг
1. На акционер или съдружник в агенция за кредитен рейтинг, който притежава най-малко 5 % от капитала или правата на глас в тази агенция за кредитен рейтинг или в дружество, което разполага с възможността да упражнява контрол или доминиращо влияние върху тази агенция за кредитен рейтинг се забранява да:
а)
притежава 5 % или повече от капитала на друга агенция за кредитен рейтинг;
б)
има правото или правомощието да упражнява 5 % или повече от правата на глас в друга агенция за кредитен рейтинг;
в)
има правото или правомощието да назначава или отстранява членове на административния или надзорния съвет на друга агенция за кредитен рейтинг;
г)
бъде член на административния или надзорния съвет на друга агенция за кредитен рейтинг;
д)
упражнява или да има правомощието да упражнява контрол или доминиращо влияние върху друга агенция за кредитен рейтинг.
Забраната, посочена в първа алинея, буква а), не се прилага спрямо участия в диверсифицирани колективни инвестиционни схеми, включително управлявани фондове като пенсионни фондове и фондове, свързани с животозастраховането, при условие че участието в такива схеми не позволява на акционер или съдружник в агенция за кредитен рейтинг да упражнява значително влияние върху стопанските дейности на тези схеми.
2. Настоящият член не се прилага за инвестиции в други агенции за кредитен рейтинг, принадлежащи към същата група от агенции за кредитен рейтинг.
Член 6б
Максимална продължителност на договорните отношения с агенция за кредитен рейтинг
1. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждане на кредитни рейтинги относно пресекюритизации, тя не присъжда кредитни рейтинги относно нови пресекюритизации с базови активи от същия инициатор за срок, надхвърлящ четири години.
2. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждане на рейтинг на пресекюритизации, тя иска от емитента:
а)
да определи броя на агенциите за кредитен рейтинг,които имат договорни отношения за присъждане на кредитни рейтинги относно пресекюритизации с базови активи от същия инициатор;
б)
да изчисли процента на общия брой на пресекюритизациите с кредитен рейтинг с базови активи от същия инициатор, за които всяка агенция за кредитен рейтинг присъжда кредитни рейтинги.
Когато всяка от най-малко четири агенции за кредитен рейтинг присъжда кредитни рейтинги на повече от 10 % от общия брой на пресекюритизациите с кредитен рейтинг, ограниченията, посочени в параграф 1, не се прилагат.
Освобождаването, предвидено във втора алинея продължава да се прилага поне докато агенцията за кредитен рейтинг сключи нов договор за присъждане на кредитен рейтинг за пресекюритизации с базови активи от същия инициатор. Когато критериите, предвидени във втора алинея не са изпълнени при сключването на такъв договор, срокът, посочен в параграф 1, се изчислява считано от датата на сключване на новия договор.
3. Считано от датата на изтичане на договора по параграф 1, агенцията за кредитен рейтинг не сключва нов договор за присъждане на кредитен рейтинг за пресекюритизации с базови активи от същия инициатор за срок, равен на продължителността на изтеклия договор, но не по-дълъг от четири години.
Първата алинея се прилага и по отношение на:
а)
агенциите за кредитен рейтинг, принадлежащи към същата група от агенции за кредитен рейтинг, в която участва и посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг;
б)
агенциите за кредитен рейтинг, които са акционер или съдружник в посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг;
в)
агенциите за кредитен рейтинг, в които посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг е акционер или съдружник.
4. Независимо от параграф 1, когато се присъжда кредитен рейтинг на пресекюритизация преди изтичането на максималния срок на договорните отношения, посочени в параграф 1, агенцията за кредитен рейтинг може да продължи да наблюдава и актуализира тези кредитни рейтинги, при поискване, за срока на пресекюритизацията.
5. Настоящият член не се прилага за агенциите за кредитен рейтинг, които имат по-малко от 50 служители на равнище група, участващи в предоставянето на дейности по кредитен рейтинг, или които имат годишен оборот по-малко от 10 милиона евро на равнище група.
6. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждането на кредитни рейтинги относно пресекюритизации преди 20 юни 2013 г., срокът, посочен в параграф 1, се изчислява считано от тази дата.“
9)
Член 7, параграф 5 се заменя със следното:
„5. Възнагражденията и оценката на резултатите от дейността на служителите, участващи в дейностите по определянe на кредитен рейтинг или рейтингови перспективи, както и лицата, одобряващи кредитните рейтинги или рейтинговите перспективи, не се определят в зависимост от размера на приходите, които агенцията за кредитен рейтинг получава от оценяваните лица или от свързани с тях трети лица.“
10)
Член 8 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Агенциите за кредитен рейтинг приемат, въвеждат и прилагат подходящи мерки, за да гарантират, че кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи, които присъждат, се основават на задълбочен анализ на цялата информация, с която разполагат и която е от значение за анализа им съгласно приложимите рейтингови методологии. Те вземат всички необходими мерки, така че информацията, която използват при определянето на кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи, да е с необходимото качество и да е от надеждни източници. Агенцията за кредитен рейтинг присъждат кредитни рейтинги и рейтингови перспективи, като посочва, че рейтингът е мнение на агенцията за кредитен рейтинг и на него следва да се разчита до ограничена степен.
2а. Промени в кредитните рейтинги се присъждат съгласно публикуваните рейтингови методологии на агенцията за кредитен рейтинг.“;
б)
в параграф 5 се добавя следната алинея:
„Държавните рейтинги се преразглеждат най-малко на всеки шест месеца.“;
в)
вмъква се следният параграф:
„5а. Агенциите за кредитен рейтинг, които възнамеряват да направят съществени промени или да използват нови рейтингови методологии, модели или ключови рейтингови допускания, които могат да имат въздействие върху даден кредитен рейтинг, публикуват предложените съществени промени или предложените нови рейтингови методологии на своята страница в интернет, като приканват всички заинтересовани страни да представят своите коментари в рамките на един месец, заедно с подробно обяснение на основанията и последиците от предложените съществени промени или предложените нови рейтингови методологии.“;
г)
параграф 6 се изменя, както следва:
i)
уводната част се заменя със следното:
„6. При промяна на рейтинговите методологии, моделите или ключовите рейтингови допускания, използвани в дейностите по определяне на кредитен рейтинг, в съответствие с член 14, параграф 3, агенциите за кредитен рейтинг:“;
ii)
вмъкват се следните букви:
„аа)
незабавно осведомяват ЕОЦКП и публикуват на своята страница в интернет резултатите от консултацията и новите рейтингови методологии заедно с тяхното подробно разяснение, и датата на прилагането им;
аб)
незабавно публикуват на своята страница в интернет отговорите на консултацията, посочена в параграф 5а, освен в случаите, в които лицето, отговарящо на консултацията изисква поверителност на консултацията;“
д)
добавя се следният параграф:
„7. Ако агенциите за кредитен рейтинг узнаят за грешки в своите рейтингови методологии или в начина на тяхното прилагане, те незабавно:
а)
уведомяват ЕОЦКП и всички засегнати лица, на които е бил присъден рейтинг, относно тези грешки, като разясняват въздействието върху присъжданите от тях рейтинги, включително необходимостта от преразглеждане на вече присъдени рейтинги;
б)
публикуват тези грешки на своята страница в интернет, когато грешките имат въздействие върху присъжданите от тях кредитни рейтинги;
в)
коригират тези грешки в рейтинговите методологии; както и
г)
прилагат мерките, посочени в параграф 6, букви а), б) и в).“
11)
Вмъкват се следните членове:
„Член 8а
Държавни рейтинги
1. Държавните рейтинги се присъждат по начин, който гарантира, че е извършен анализ на индивидуалната специфика на определена държава-членка. Изявление, което обявява преразглеждането на конкретна група държави, се забранява, ако не е придружено от индивидуални национални доклади. Тези доклади се оповестяват публично.
2. Публични оповестявания, различни от кредитни рейтинги, рейтингови перспективи или придружаващите ги изявления в пресата или доклади, посочени в приложение I, раздел Г, част I, точка 5, които са свързани с евентуални промени на държавните рейтинги, не се основават на информация от сферата на оценяваното лице, която е оповестена без съгласието на оценяваното лице, освен ако тя произтича от общо достъпни източници или не съществуват основателни причини оценяваното лице да не дава съгласието си за оповестяване на такава информация.
3. Агенциите за кредитен рейтинг, вземайки предвид член 8, параграф 5, втора алинея, ежегодно публикуват на страницата си в интернет и представят на ЕОЦКП, съгласно приложение I, раздел Г, част III, точка 3, календар в края на месец декември за следващите 12 месеца, посочващ най-много три дати за публикуване на непоискани държавни рейтинги и свързаните с тях рейтингови перспективи и посочващ датите за публикуване на поискани държавни рейтинги и свързаните с тях рейтингови перспективи. Такива дати се определят за петъчни дни.
4. Отклонението на публикуването на държавен рейтинг или свързаните с него рейтингови перспективи от календара е възможно единствено когато това е необходимо, за да изпълни агенцията за кредитен рейтинг задълженията си съгласно член 8, параграф 2, член 10, параграф 1 и член 11, параграф 1, и се придружава от подробно обяснение на причините за отклонение от обявения календар.
Член 8б
Информация за структурирани финансови инструменти
1. Установените в Съюза емитент, инициатор и спонсор на структуриран финансов инструмент публикуват съвместно на страницата в интернет, създадена от ЕОЦКП в съответствие с параграф 4, информацията за кредитното качество и показателите на базовите активи на структурирания финансов инструмент, за структурата на секюритизационната сделка, за паричните потоци или за обезпечението по дадена секюритизационна експозиция, както и всяка друга информация, необходима за провеждането на всеобхватни тестове за устойчивост, основаващи се на достатъчно данни, по отношение на паричните потоци и обезпеченията във връзка с базовите експозиции.
2. Задължението за публикуване на информация по параграф 1 не предполага публикуването на такава информация, когато това би нарушило националното право или правото на Съюза, уреждащо защитата на поверителността на източниците на информация или обработката на лични данни.
3. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
информацията, която посочените в параграф 1 лица трябва да публикуват с цел спазване на задълженията по параграф 1, в съответствие с изискванията, посочени в параграф 2;
б)
честотата, с която информацията, посочена в буква а), се актуализира;
в)
представянето на информацията, посочена в буква а), чрез стандартизиран образец за оповестяване.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. ЕОЦКП създава страница в интернет за публикуване на информацията относно структурираните финансови инструменти, както е посочено в параграф 1.
Член 8в
Двоен кредитен рейтинг на структурирани финансови инструменти
1. Когато емитент или свързана трета страна възнамеряват да поиска присъждането на кредитен рейтинг на структуриран финансов инструмент, те ангажират за целта най-малко две агенции за кредитен рейтинг, които да присъдят кредитни рейтинги независимо една от друга.
2. Посоченият в параграф 1 емитент или свързана трета страна гарантират, че ангажираните агенции за кредитен рейтинг отговарят на следните условия:
а)
те не трябва да принадлежат към една и съща група от агенции за кредитен рейтинг;
б)
те не трябва да бъдат акционер или съдружник в някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
в)
те не трябва да имат правото или правомощието да упражняват права на глас в някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
г)
те не трябва да имат правото или правомощието да назначават или отстраняват членове на административния или надзорния съвет на някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
д)
никой от членовете на административния или надзорния съвет на агенция за кредитен рейтинг не трябва да бъде член на административния или надзорния съвет на някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
е)
те не трябва да упражняват или да имат правото да упражняват контрол или доминиращо влияние върху някоя от другите агенции за кредитен рейтинг.
Член 8г
Използване на много агенции за кредитен рейтинг
1. В случаите когато емитент или свързано трета страна възнамерява да ангажира поне две агенции за кредитен рейтинг за оценка на една емисия или лице, емитентът или свързана трета страна разглежда възможността за ангажиране на поне една кредитна агенция, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял и която може да бъде оценена от емитента или свързана трета страна като способна да присъди рейтинг на съответната емисия или лице, при условие че въз основа на списъка на ЕОКЦКП, посочен в параграф 2, има на разположение агенция за кредитен рейтинг за оценка на специфичната емисия или лице. Когато емитентът или свързана трета страна не ангажира поне една кредитна агенция, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял, този факт се документира.
2. С оглед улесняване на оценката от страна на емитента или свързана трета страна в съответствие с параграф 1, ЕОЦКП ежегодно публикува на страницата си в интернет списък на регистрираните агенции за кредитен рейтинг, като посочва общия им пазарен дял и видовете присъждани кредитни рейтинги, и този списък може да се използва от емитента като начална точка за неговата оценка.
3. За целите на настоящия член общият пазарен дял се измерва спрямо годишния оборот, генериран от дейностите по определяне на кредитен рейтинг и допълнителни услуги, на равнище група.“
12)
В член 10 параграфи 1 и 2 се заменят със следния текст:
„1. Агенциите за кредитен рейтинг оповестяват своевременно и без да прилагат избирателен подход всички кредитни рейтинги или рейтингови перспективи, както и всички решения за прекратяване на кредитен рейтинг. При решения за прекратяване на кредитен рейтинг оповестената информация сдържа пълна обосновка на решението.
Първа алинея се прилага и по отношение на кредитни рейтинги, които се разпространяват чрез абонамент.
2. Агенциите за кредитен рейтинг гарантират, че кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи се представят и обработват в съответствие с изискванията, изложени в приложение I, раздел Г, и не представят фактори извън тези, които са свързани с кредитните рейтинги.
2а. До оповестяването на кредитните рейтинги, рейтинговите перспективи и свързаната с тях информация, те се считат за вътрешна информация, както е определено в, и в съответствие с Директива 2003/6/ЕО.
Член 6, параграф 3 от тази директива се прилага mutatis mutandis за агенциите за кредитен рейтинг по отношение на тяхното задължение за поверителност, задължението им за поддържане на списък на лицата, които имат достъп до техните кредитни рейтинги, рейтингови перспективи и свързаната с тях информация преди оповестяването.
Списъкът на лицата, на които кредитните рейтинги, рейтинговите перспективи и свързана с тях информация са съобщени, преди да бъдат оповестени, следва да се ограничи до лица, определени за целта от всяко оценявано лице.“
13)
В член 10, параграф 5, първата алинея се заменя със следното:
„5. Когато дадена агенция за кредитен рейтинг присъжда непоискан кредитен рейтинг, тя посочва на видно място в него, като използва ясно различим различен цветен код за категорията рейтинг, дали оценяваното лице или свързана трета страна са участвали в процеса на определяне на кредитния рейтинг и дали агенцията за кредитен рейтинг е имала достъп до счетоводните сметки, управленческите и други представляващи интерес вътрешни документи на оценяваното лице или на свързана трета страна.“
14)
Член 11, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Регистрирана или сертифицирана агенция за кредитен рейтинг предоставя на разположение в създадения от ЕОЦКП централен регистър информация за резултатите от своята дейност за минали периоди, включително относно честотата на промяна на рейтингите, както и информация относно присъждани в миналото кредитни рейтинги и промяната на тези рейтинги. Такава агенция за кредитен рейтинг предоставя информацията в регистъра съгласно стандартен образец, установен от ЕОЦКП. ЕОЦКП осигурява публичен достъп до тази информация и публикува на годишна основа обобщена информация за наблюдаваните основни тенденции.“
15)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Европейска рейтингова платформа
1. При присъждане на кредитен рейтинг или рейтингова перспектива всички регистрирани и сертифицирани агенции за кредитен рейтинг представят на ЕОЦКП информация за рейтинга, включваща кредитния рейтинг и рейтинговата перспектива на оценявания инструмент, информация относно вида кредитен рейтинг и вида действия за неговото определяне, както и дата и час на публикуване.
2. ЕОЦКП публикува на страница в интернет („Европейска рейтингова платформа“) отделните рейтинги, които са му били предоставени съгласно параграф 1.
Централният регистър, посочен в член 11, параграф 2, се включва в Европейската рейтингова платформа.
3. Настоящият член не се прилага за кредитни рейтинги или рейтингови перспективи, които са изготвени срещу такса, предназначени са единствено за инвеститори и са оповестени само на тях.“
16)
В член 14, параграф 3 се добавя следната алинея:
„Без да се засяга втората алинея, агенцията за кредитен рейтинг уведомява ЕОЦКП за планираните съществени промени в рейтинговите методологии, модели или ключови рейтингови допускания или за предлаганите нови рейтингови методологии, модели или ключови рейтингови допускания, когато агенцията за кредитен рейтинг публикува предлаганите промени или предлага нови рейтингови методологии на своята страница в интернет в съответствие с член 8, параграф 5а. След изтичането на срока за консултации агенцията за кредитен рейтинг уведомява ЕОЦКП за всички промени, направени в резултат на консултациите.“
17)
Член 18, параграф 2 се заменя със следното:
„2. ЕОЦКП съобщава на Комисията, ЕБО, ЕОЗППО, компетентните органи и секторните компетентни органи всяко решение по член 16, 17 или 20.“
18)
Член 19, параграф 1 се заменя със следното:
„1. ЕОЦКП начислява такса на агенциите за кредитен рейтинг в съответствие с настоящия регламент и регламента на Комисията, посочен в параграф 2. Тази такса изцяло покрива разходите на ЕОЦКП по регистрацията, сертифицирането и надзора на агенциите за кредитен рейтинг и по възстановяване на разходите, които могат да възникнат за компетентните органи съгласно настоящия регламент, по-специално в резултат на делегиране на задачи в съответствие с член 30.“
19)
Член 21 се изменя, както следва:
а)
параграф 4 се изменя, както следва:
i)
уводната част се заменя със следното:
„4. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:“;
ii)
буква д) се заменя със следното:
„д)
съдържанието и формата на периодично отчитаните данни за кредитните рейтинги, които ще бъдат изисквани от регистрираните и сертифицираните агенции за кредитен рейтинг за целите на текущия надзор, упражняван от ЕОЦКП.“;
iii)
след буква д) се добавят следните алинеи:
„ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“;
б)
вмъкват се следните параграфи:
„4а. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
съдържанието и представянето на информацията, включително структура, формат, метод и график на отчитане, която агенциите за кредитен рейтинг оповестяват пред ЕОЦКП съгласно член 11а, параграф 1; както и
б)
съдържанието и формата на периодично отчитаните данни за таксите, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг, за целите на упражнявания от ЕОЦКП текущ надзор.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4б. ЕОЦКП докладва относно възможността за създаване на една или повече съпоставки на кредитни рейтинги, предоставени в съответствие с член 11а, параграф 1, и предава доклада по този въпрос на Комисията до 21 юни 2015 г. Този доклад оценява по-специално:
а)
възможността, цената и ползите от изготвянето на една или повече съпоставки;
б)
начините една или повече съпоставки да бъдат изготвени, без да се даде погрешна представа за кредитните рейтинги в контекста на различните методологии;
в)
евентуалните последици, които съпоставките биха могли да имат върху регулаторните технически стандарти, разработени до момента във връзка с член 21, параграф 4а, букви а) и б).
ЕОЦКП се консултира с ЕБО и ЕОЗППО по отношение на първа алинея, букви а) и б).“;
в)
параграф 5 се заменя със следното:
„5. ЕОЦКП публикува ежегоден доклад за прилагането на настоящия регламент. Докладът съдържа по-специално оценка на прилагането на приложение I от страна на агенциите за кредитен рейтинг, регистрирани съгласно настоящия регламент, и оценка на прилагането на механизма на признаване, посочен в член 4, параграф 3.“
20)
В член 22а заглавието се заменя със следното:
„Проверка на спазването на методологическите изисквания“.
21)
Член 25а се заменя със следното:
„Член 25а
Секторни компетентни органи, отговорни за надзора и прилагането на член 4, параграф 1, и членове 5а, 8б, 8в и 8г
Секторните компетентни органи отговарят за надзора и прилагането на член 4, параграф 1, и членове 5а, 8б, 8в и 8г, в съответствие с приложимото секторно законодателство.“
22)
Вмъква се следният дял:
„ДЯЛ IIIА
ГРАЖДАНСКА ОТГОВОРНОСТ НА АГЕНЦИИТЕ ЗА КРЕДИТЕН РЕЙТИНГ
Член 35а
Гражданска отговорност
1. Когато агенцията за кредитен рейтинг е извършила умишлено или поради груба небрежност някое от изброените в приложение III нарушения, оказващи въздействие върху кредитен рейтинг, инвеститорът или емитентът могат да предявят иск за обезщетение срещу съответната агенция за кредитен рейтинг за вреди, причинени им поради това нарушение.
Инвеститорът може да предяви иск за обезщетение съгласно настоящия член, когато установи, че основателно е разчитал, в съответствие с член 5а, параграф 1 или по друг начин с дължимата грижа, на кредитен рейтинг за решение с цел да инвестира, да задържи или да продаде даден финансов инструмент, обхванат от този кредитен рейтинг.
Емитент може да предяви иск за обезщетение съгласно настоящия член, когато установи, че той или неговите финансови инструменти са обхванати от кредитния рейтинг и че нарушението не произтича от подвеждаща и неточна информация, предоставена от емитента на агенцията за кредитен рейтинг, пряко или посредством публично достъпна информация.
2. Отговорност на инвеститора или на емитента е да представи точна и подробна информация, сочеща, че агенцията за кредитен рейтинг е извършила нарушение на настоящия регламент и че това нарушение е оказало въздействие върху присъдения кредитен рейтинг.
Какво представлява точна и подробна информация се оценява от компетентния национален съд, като се отчита фактът, че инвеститорът или емитентът може да не са имали достъп до информация, която е чисто от сферата на агенцията за кредитен рейтинг.
3. Посочената в параграф 1 гражданска отговорност на агенциите за кредитен рейтинг е ограничена предварително единствено когато това ограничение е:
а)
разумно и пропорционално; и
б)
допустимо съгласно приложимото национално право,, в съответствие с параграф 4.
Когато ограничението на гражданската отговорност не е съобразено с условията, посочени в първата алинея, то няма правно действие.
4. Термините „вреди“, „умисъл“, „груба небрежност“, „основателно е разчитал“, „дължима грижа“, „въздействие“, „разумно“ и „пропорционално“, които са посочени в настоящия член, но нямат определения в него, се тълкуват и прилагат в съответствие с приложимото национално право, както е определено от съответните правила на международното частно право. Въпроси относно гражданската отговорност на дадена агенция за кредитен рейтинг, които не са обхванати от настоящия регламент, се решават с помощта на приложимото национално право, както е определено от съответните правила на международното частно право. Компетентният съд, който решава относно иска за гражданска отговорност, внесен от даден инвеститор или емитент, се определя от съответните правила на международното частно право.
5. Настоящият член не изключва допълнителни искове, свързани с гражданска отговорност, в съответствие с националното право.
6. Правото на обезщетение, уредено в този член, не възпрепятства ЕОЦКП от пълно изпълняване на правомощията му, предвидени в член 36а.“
23)
Член 36а, параграф 2, първа алинея се изменя, както следва:
а)
букви а) и б) се заменят със следното:
„а)
за нарушения по точки 1-5, 11-15, 19, 20, 23, 26а-26г, 28, 30, 32, 33, 35, 41, 43, 50, 51 и 55-62 от приложение III, раздел I, глобите са в размер на най-малко 500 000 EUR, но не повече от 750 000 EUR;
б)
за нарушения по точки 6, 7, 8, 16, 17, 18, 21, 22, 22а, 24, 25, 27, 29, 31, 34, 37-40, 42, 42а, 42б, 45-49а, 52, 53 и 54 от приложение III, раздел I, глобите са в размер на най-малко 300 000 EUR, но не повече от 450 000 EUR;“
б)
букви г) и д) се заменят със следното:
„г)
за нарушения по точки 1, 6, 7, 8 и 9 от приложение III, раздел II, глобите са в размер на най-малко 50 000 EUR, но не повече от 150 000 EUR;
д)
за нарушения по точки 2, 3а-5 от приложение III, раздел II, глобите са в размер на най-малко 25 000 EUR, но не повече от 75 000 EUR;“
в)
буква з) се заменя със следното:
„з)
за нарушения по точка 20а от приложение III, раздел I, точки 4-4в, 6, 8 и 10 от приложение III, раздел III, глобите са в размер на най-малко 90 000 EUR, но не повече от 200 000 EUR;“.
24)
Член 39 се изменя, както следва:
а)
параграфи 1 и 3 се заличават;
б)
добавят се следните параграфи:
„4. Комисията, след техническа консултация с ЕОЦКП, прави преглед на ситуацията на пазара на кредитни рейтинги за структурирани финансови инструменти, по-специално пазара на кредитни рейтинги за пресекюритизации. До 1 юли 2016 г., след този преглед, Комисията внася доклад в Европейския парламент и в Съвета, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение, оценяващ по-специално:
а)
наличието на достатъчно голям избор, така че да са изпълнени изискванията по членове 6б и 8в;
б)
дали е целесъобразно да се съкрати или удължи максималната продължителност на договорните отношения, посочена в член 6б, параграф 1, както и посоченият в член 6б, параграф 3 минимален срок, преди агенциите за кредитен рейтинг да могат да сключват отново договор с даден емитент или свързана трета страна за присъждането на кредитни рейтинги относно пресекюритизации;
в)
дали е целесъобразно да се измени освобождаването по член 6б, параграф 2, втора алинея.
5. До 1 януари 2016 г. Комисията, след техническа консултация с ЕОЦКП, прави преглед на състоянието на пазара на кредитни рейтинги. След този преглед Комисията внася доклад в Европейския парламент и в Съвета, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение, оценяващ по-специално:
а)
дали е необходимо включването в обхвата на задълженията, посочени в член 8б и на други финансови кредитни продукти;
б)
дали изискванията, посочени в членове 6, 6а и 7 са смекчили в достатъчна степен конфликтите на интереси;
в)
дали в обхвата на ротационния механизма, посочен в член 6б следва да се включат и други класове активи и дали е целесъобразно да се използват различни срокове за отделните класове активи;
г)
целесъобразността на действащите и алтернативните модели за възнаграждения;
д)
дали е необходимо прилагане на други мерки за стимулиране на конкуренцията на пазара на кредитни рейтинги;
е)
целесъобразността на допълнителни инициативи за насърчаване на конкуренцията на пазара на кредитни рейтинги в контекста на развитието на структурата на сектора;
ж)
дали е необходимо предлагане на мерки срещу предоверяването на кредитни рейтинги при договорите;
з)
степента на пазарна концентрация, рисковете, произтичащи от висока концентрация, и въздействието върху цялостната стабилност на финансовия сектор.
6. Най-малко веднъж годишно Комисията информира Европейския парламент и Съвета за нови решения за еквивалентност, посочени в член 5, параграф 6, които са приети през отчетния период.“
25)
Член 39а се заменя със следното:
„Член 39а
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
До 21 юни 2014 г. ЕОЦКП прави оценка на своите потребности от персонал и ресурси, които възникват от поемането на неговите правомощия и задължения по настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.“
26)
Вмъква се следният член:
„Член 39б
Задължения за отчитане
1. До 31 декември 2015 г. Комисията внася доклад до Европейския парламент и до Съвета относно:
а)
стъпките, предприети с цел премахване на позоваванията на кредитните рейтинги, които водят или могат да доведат до единствено или механично доверяване на тях; както и
б)
алтернативните инструменти, които дават възможност на инвеститорите да направят своя собствена оценка на кредитния риск на емитентите и на финансовите инструменти,
с цел премахване на всяко позоваване на кредитни рейтинги за регулаторни цели в правото на Съюза до 1 януари 2020 г., при условие че са идентифицирани и приложени подходящи алтернативи. ЕОЦКП предоставя техническа консултация на Комисията в рамките на настоящия параграф.
2. Вземайки предвид положението на пазара, Комисията, до 31 декември 2014 г., представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно целесъобразността на създаването на европейска оценка за кредитоспособността за държавния дълг.
Вземайки предвид констатациите в доклада, посочен в първата алинея, и положението на пазара, Комисията до 31 декември 2016 г. внася доклад до Европейския парламент и до Съвета относно целесъобразността и осъществимостта на създаването на Европейска агенция за кредитен рейтинг, посветена на оценката на кредитоспособността на държавния дълг на държавите-членки, и/или Европейска фондация за кредитен рейтинг за всички останали кредитни рейтинги.
3. До 31 декември 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно осъществимостта на мрежа от по-малки агенции за кредитен рейтинг, за да се увеличи конкуренцията на пазара. Този доклад извършва оценка на финансовата и нефинансовата подкрепа за създаване на такава мрежа, като се отчитат потенциалните конфликти на интереси, произтичащи от подобно публично финансиране. В светлината на констатациите на този доклад и вследствие на техническа консултация с ЕОЦКП, Комисията може да направи повторна оценка и да предложи изменение на член 8г.“
27)
Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
28)
Приложение III се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Независимо от първата алинея,
1)
член 1, точка 7, буква а), точки 9 и10, точка 11 във връзка с член 8г от Регламент (ЕО) № 1060/2009, и точки 12 и 27 от настоящия регламент обаче се прилагат от 1 юни 2018 г. за целите на оценката, посочена във:
а)
член 4, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕО) № 1060/2009, за установяване дали изискванията на трета държава са най-малко толкова строги, колкото изискванията, посочени в тази буква; както и
б)
член 5, параграф 6, втора алинея, буква б) от Регламент (ЕО) № 1060/2009, за установяване дали агенциите за кредитен рейтинг в трета държава са подчинени на правно обвързващи правила, които са еквивалентни на правилата, посочени в тази буква;
2)
член 1, точка 8 от настоящия регламент във връзка с член 6а, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 1060/2009 се прилага от 21 юни 2014 г. по отношение на акционерите или съдружниците в агенция за кредитен рейтинг, които към 15 ноември 2011 г. са притежавали 5 % или повече от капитала на повече от една агенция за кредитен рейтинг;
3)
член 1, точка 15 се прилага от 21 юни 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 21 май 2013 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 462/2013
(2013. gada 21. maijs),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1060/2009 (4) paredz prasību kredītreitingu aģentūrām ievērot profesionālās ētikas normas, lai mazinātu iespējamos interešu konfliktus, un nodrošināt augstu kvalitāti un kredītreitingu un reitingu noteikšanas procesa pietiekamu pārredzamību. Saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2011 (5), Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (6), ir pilnvarota reģistrēt un uzraudzīt kredītreitingu aģentūras. Šī regula papildina pašreizējo tiesisko regulējumu, kas attiecas uz kredītreitinga aģentūrām. Tajā risināti daži no būtiskākajiem jautājumiem, piemēram, interešu konflikti saistībā ar modeli “emitents maksā” un informācijas atklāšana par strukturētiem finanšu instrumentiem, un šis regulējums būs jāpārskata pēc tam, kad tas būs bijis spēkā pamatotu laikposmu, lai novērtētu, vai tas pilnībā atrisina minētos jautājumus. Tikmēr pašreizējā valsts parādu krīze izgaismojusi nepieciešamību pārskatīt pārredzamību, procedūras prasības un publicēšanas laiku, jo īpaši attiecībā uz valstu kredītreitingiem.
(2)
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par kredītreitingu aģentūrām - nākotnes perspektīvas (7) ir pausts aicinājums stingrāk reglamentēt kredītreitingu aģentūru darbību. Neoficiālā sanāksmē 2010. gada 30. septembrī un 1. oktobrīEcofin padome atzina, ka būtu jāveic turpmāki centieni vairāku tādu jautājumu izskatīšanā, kas saistīti ar kredītreitingu darbībām, tostarp ar risku, ko izraisa pārmērīga paļaušanās uz kredītreitingiem, un interešu konflikta risku, ko izraisa kredītreitingu aģentūru atalgojuma modelis. Eiropadome 2011. gada 23. oktobrī secināja, ka jāvirzās uz to, lai mazinātu pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem.
(3)
Starptautiskā līmenī Finanšu stabilitātes padome (FSP), kuras dalībiestāde ir Eiropas Centrālā banka (ECB), 2010. gada 20. oktobrī noteica principus, kuru mērķis ir mazināt iestāžu un finanšu iestāžu paļaušanos uz kredītreitingiem (“FSP principi”). FSP principi tika apstiprināti G20 grupas valstu augstākā līmeņa sanāksmē Seulā 2010. gada novembrī. Tādēļ ir lietderīgi, ka nozares kompetentās iestādes izvērtē tirgus dalībnieku praksi un veicina to, ka minētie tirgus dalībnieki mazina šādas prakses ietekmi. Lēmumi par veicināšanas pasākumiem būtu jāpieņem nozares kompetentajām iestādēm. EVTI, vajadzības gadījumā sadarbībā ar Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (8), un Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (9), būtu jārīkojas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 un ievērojot šo regulu, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci.
(4)
Kredītreitingu aģentūrām būtu jāinformē ieguldītāji par datiem, kas attiecas uz iespēju, ka kredītreitingi un reitingu prognozes var nepiepildīties, balstoties uz iepriekšējo pieredzi, kas publicēta EVTI izveidotajā centrālajā repozitorijā.
(5)
FSP principi paredz, ka “centrālajām bankām būtu jāizdara pašām savi kredīta slēdzieni attiecībā uz finanšu instrumentiem, ko tās pieņems tirgus operācijās gan kā nodrošinājumu, gan pērkot tieši. Centrālajām bankām savā politikā būtu jāizvairās no mehāniskas pieejas, kas varētu izraisīt nevajadzīgi straujas un ievērojamas pārmaiņas finanšu instrumentu atbilstībā un novest pie tāda diskontu līmeņa, kas var pastiprināt strauja krituma sekas”. Turklāt ECB 2012. gada 2. aprīļa atzinumā paziņoja, ka ir apņēmības pilna atbalstīt kopīgo mērķi samazināt pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem. Šajā sakarā ECB regulāri sniedz pārskatus par dažādiem pasākumiem, ko veic Eurosistēma, lai mazinātu paļaušanos uz kredītreitingiem. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 284. panta 3. punktu ECB jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kā arī Eiropadomei gada pārskats par Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) darbību un monetāro politiku gan iepriekšējā, gan kārtējā gadā. ECB priekšsēdētājam jāsniedz minētais pārskats Eiropas Parlamentam, kas par to var sarīkot vispārējas debates, un Padomei. Bez tam ECB šādos pārskatos varētu aprakstīt, kā tā ir piemērojusi FSP principus un kādus alternatīvus novērtēšanas mehānismus tā izmanto.
(6)
Savienība rīkojas, lai pārskatītu, pirmkārt, vai atsauces uz kredītreitingiem Savienības tiesību aktos izraisa vai var izraisīt paļaušanos tikai vai mehāniski uz šādiem kredītreitingiem, un, otrkārt, visas atsauces uz kredītreitingiem regulatīvos nolūkos, lai tās svītrotu līdz 2020. gadam, ar nosacījumu, ka ir apzinātas un ieviestas piemērotas alternatīvas kredītriska novērtēšanai.
(7)
Reitingu prognožu nozīme ieguldītājiem un emitentiem un to ietekme uz tirgiem ir salīdzināma ar kredītreitingu nozīmi un ietekmi. Tādēļ visas prasības, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1060/2009, lai novērstu interešu konfliktu kredītreitingu darbībās un nodrošinātu to precizitāti un pārredzamību, būtu jāpiemēro arī reitingu prognozēm. Saskaņā ar pašreizējo uzraudzības praksi vairākas minētajā regulā paredzētās prasības attiecas uz reitingu prognozēm. Šai regulai būtu jāpadara noteikumi skaidrāki un jāsniedz juridiskā noteiktība, ieviešot reitingu prognožu definīciju un precizējot, kuri īpaši noteikumi attiecas uz šādām reitingu prognozēm. Reitingu prognožu definīcijai būtu jāietver arī atzinumi par kredītreitingu iespējamo virzību īstermiņā, ko parasti dēvē par kredītu novērošanu.
(8)
Vidējā termiņā būtu jāizvērtē iespēja veikt turpmāku rīcību, lai no finanšu regulējuma svītrotu atsauces uz kredītreitingiem regulatīvos nolūkos un novērstu to, ka aktīvu riska svērums tiek noteikts, izmantojot kredītreitingus. Tomēr pagaidām kredītreitingu aģentūras ir nozīmīgi finanšu tirgus dalībnieki. Tāpēc kredītreitingu aģentūru un to kredītreitingu noteikšanas darbību neatkarība un godīgums ir īpaši svarīgi, lai garantētu to uzticamību tirgus dalībniekiem, jo īpaši ieguldītājiem un citiem kredītreitingu lietotājiem. Regula (EK) Nr. 1060/2009 paredz kredītreitingu aģentūru reģistrāciju un uzraudzību, jo to pakalpojumi būtiski ietekmē sabiedrības intereses. Kredītreitingi atšķirībā no ieguldījumu izpētes nav tikai atzinumi par finanšu instrumenta vai finanšu saistību vērtību vai cenu. Kredītreitingu aģentūras nav tikai finanšu analītiķi vai ieguldījumu konsultanti. Kredītreitingiem ir reglamentējoša vērtība attiecībā uz regulētiem ieguldītājiem, piemēram, kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un citām ieguldītājinstitūcijām. Lai gan tiek mazināti stimuli pārmērīgi paļauties uz kredītreitingiem, tie joprojām virza ieguldījumu izvēli, jo īpaši informācijas asimetrijas dēļ, kā arī efektivitātes nolūkos. Līdz ar to kredītreitingu aģentūrām ir jābūt neatkarīgām un tirgus dalībniekiem tās jāuzskata par neatkarīgām un to reitingu metodēm jābūt pārredzamām un jāuzskata par tādām.
(9)
Būtu jāmazina pārmērīga paļaušanās uz kredītreitingiem un pakāpeniski būtu jānovērš visas šo kredītreitingu izmantošanas automātiskās sekas. Būtu jāmudina kredītiestādes un ieguldījumu uzņēmumi izveidot iekšējas procedūras patstāvīgu kredītriska novērtējumu veikšanai, un tām būtu jāmudina ieguldītāji veikt pienācīgas uzticamības pārbaudes. Tāpēc šajā regulā paredzēts, ka finanšu iestādēm nebūtu jāpaļaujas tikai vai mehāniski uz kredītreitingiem. Minētajām iestādēm tādēļ būtu jāizvairās no tādu līgumu slēgšanas, saskaņā ar kuriem tās paļaujas tikai vai mehāniski uz kredītreitingiem, un būtu jāizvairās līgumos tos noteikt kā vienīgo parametru, ar kuru izvērtē ieguldījumu kredītspēju vai izlemj par ieguldījuma veikšanu vai atbrīvošanos no ieguldījumiem.
(10)
Regulā (EK) Nr. 1060/2009 jau ir paredzēti pirmie pasākumi, lai risinātu jautājumu par kredītreitingu aģentūru un to kredītreitingu noteikšanas darbību neatkarību un godīgumu. Minētajā regulā jau vairāku noteikumu pamatā bija tādi mērķi kā garantēt kredītreitingu aģentūru neatkarību un konstatēt, risināt un, ciktāl tas ir iespējams, novērst jebkādus interešu konfliktus. Pastāvot praksei, ka vērtējamā juridiskā persona izraugās un atalgo kredītreitingu aģentūru (modelis “emitents maksā”), interešu konflikti ir neizbēgami. Saskaņā ar minēto modeli, kredītreitingu aģentūras ir ieinteresētas izsniegt emitentam pašapmierinātību veicinošus reitingus, lai nodrošinātu ilgstošas darījumu attiecības, kas garantētu ieņēmumus vai nodrošinātu papildu darbu un ieņēmumus. Turklāt attiecības starp kredītreitingu aģentūru akcionāriem un vērtējamām juridiskajām personām var izraisīt interešu konfliktus, kuriem esošie noteikumi nenodrošina pietiekamu risinājumu. Tā rezultātā saskaņā ar modeli “emitents maksā” izsniegtus kredītreitingus var uztvert kā kredītreitingus, kas drīzāk ir piemēroti emitentam, nevis nepieciešami ieguldītājam. Ir būtiski pastiprināt kredītreitingu aģentūrām piemērojamos nosacījumus par neatkarību, lai paaugstinātu saskaņā ar modeli “emitents maksā” izsniegto kredītreitingu ticamības līmeni.
(11)
Lai palielinātu konkurenci tirgū, kurā līdz šim dominējušas trīs kredītreitingu aģentūras, būtu jāīsteno pasākumi, kuru mērķis ir mudināt izmantot mazākas kredītreitingu aģentūras. Pēdējā laikā emitenti vai saistītas trešās personas pieprasa kredītreitingus no divām vai vairākām kredītreitingu aģentūrām, tāpēc gadījumos, kad tiek pieprasīti kredītreitingi no vairāk nekā vienas aģentūras, emitentam vai saistītai trešai personai vajadzētu apsvērt nozīmēt vismaz vienu kredītreitingu aģentūru, kuras tirgus daļa nepārsniedz 10 % no kopējās tirgus vērtības un kuru emitents vai saistīta trešā persona var novērtēt kā spējīgu noteikt reitingu attiecīgajam emitentam vai juridiskajai personai.
(12)
Kredītreitingu tirgus liecina, ka kredītreitingu aģentūras un vērtējamās juridiskās personas parasti izveido ilgstošas attiecības. Tas izraisa ar labu pazīšanos saistītus riskus, jo kredītreitingu aģentūra var pārāk iejūtīgi reaģēt uz vērtējamās juridiskās personas vēlmēm. Minētajos apstākļos kredītreitingu aģentūru objektivitāte laika gaitā var kļūt apšaubāma. Kredītreitingu aģentūras, ko nozīmē un apmaksā uzņēmumu emitents, ir ieinteresētas izsniegt pārāk labvēlīgus reitingus par minēto vērtējamo juridisko personu vai tās parāda instrumentiem, lai saglabātu darījumu attiecības ar šādu emitentu. Arī emitenti ir motivēti uzturēt ilgstošas attiecības, ko nosaka, piemēram, ierobežojuma faktors, kura dēļ emitents atturas no kredītreitingu aģentūras nomaiņas, jo tas varētu izraisīt ieguldītāju bažas par emitenta kredītspēju. Šī problēma jau tika konstatēta Regulā (EK) Nr. 1060/2009, kurā noteikta prasība kredītreitingu aģentūrām piemērot rotācijas mehānismu, nodrošinot analītisko grupu un kredītreitingu komiteju locekļu pakāpenisku nomaiņu, lai nekompromitētu reitinga analītiķu un kredītreitingus apstiprinošo personu neatkarību. Tomēr minēto noteikumu panākumi lielā mērā bija atkarīgi no attiecīgās kredītreitingu aģentūras iekšēji noteiktajiem rīcības modeļiem, proti - kredītreitingu aģentūras darbinieku neatkarības un profesionālisma attiecībā uz pašas kredītreitingu aģentūras komerciālo interesi. Minētie noteikumi netika izstrādāti, lai nodrošinātu pietiekamu garantiju trešām personām par ilgstošu attiecību izraisītu interešu konfliktu efektīvu samazināšanu vai novēršanu. Iespēja, kā to panākt, varētu būt ierobežot laikposmu, kurā kredītreitingu aģentūra var nepārtraukti sniegt kredītreitingus par vienu un to pašu emitentu vai tā parāda instrumentiem. Paredzams, ka, nosakot maksimālo ilgumu līgumattiecībām starp emitentu, kurš tiek vērtēts vai kurš emitēja vērtētos parāda instrumentus, un kredītreitingu aģentūru, tiktu novērsts stimuls attiecībā uz minēto emitentu izsniegt labvēlīgus kredītreitingus. Turklāt prasībai par kredītreitingu aģentūru rotāciju kā parastu un regulāru tirgus praksi būtu efektīvi jāmazina ierobežojuma faktora problēma. Visbeidzot kredītreitingu aģentūru rotācijai vajadzētu pozitīvi ietekmēt kredītreitingu tirgu, jo tā sekmētu jaunu tirgus dalībnieku ienākšanu un piedāvātu esošajām kredītreitingu aģentūrām iespēju izvērst savu uzņēmējdarbību jaunās teritorijās.
(13)
Tomēr ir svarīgi, lai rotācijas mehānisma īstenošana būtu izstrādāta tā, ka ieguvumi no mehānisma būtiski pārsniegtu iespējamās negatīvās sekas. Piemēram, bieža rotācija varētu palielināt izmaksas emitentiem un kredītreitingu aģentūrām, jo izmaksas, kas saistītas ar reitinga izsniegšanu jaunai juridiskai personai vai finanšu instrumentam, parasti ir lielākas par jau izsniegta kredītreitinga uzraudzības izmaksām. Ir arī vajadzīgs ievērojams laiks un resursi, lai uzsāktu darbību kā kredītreitingu aģentūra vai nu kādā noteiktā nišā vai aptverot visas aktīvu klases. Turklāt pastāvīga kredītreitingu aģentūru rotācija varētu būtiski ietekmēt kredītreitingu kvalitāti un nepārtrauktību. Tikpat svarīgi ir tas, ka rotācijas mehānisms būtu jāīsteno, paredzot pietiekamus aizsardzības pasākumus, lai ļautu tirgum pakāpeniski pielāgoties pirms iespējamas mehānisma pastiprināšanas nākotnē. To varētu panākt, ierobežojot mehānisma darbības jomu, attiecinot to tikai uz atkārtotu vērtspapirizāciju, kas ir ierobežots banku finansēšanas avots, vienlaikus atļaujot turpināt uzraudzīt jau izsniegtus kredītreitingus, pamatojoties uz pieprasījumu, pat pēc tam, kad rotācija būs kļuvusi obligāta. Tādējādi rotācijai kopumā būtu jāietekmē tikai jaunus atkārtotas vērtspapirizācijas darījumus, kuru pamatā ir tā paša iniciatora aktīvi. Komisijai būtu jāpārskata, vai ir lietderīgi saglabāt rotācijas mehānismu vai attiecināt to arī uz citām aktīvu klasēm un, ja to dara, vai citām aktīvu klasēm ir vajadzīga atšķirīga pieeja attiecībā uz, piemēram, līgumattiecību maksimālo ilgumu. Ja rotācijas mehānismu izveido citām aktīvu klasēm, Komisijai būtu jānovērtē, vai kredītreitingu aģentūrai ir nepieciešams noteikt pienākumu, beidzoties maksimālajam līgumattiecību laikposmam, sniegt nākamajai kredītreitingu aģentūrai informāciju par emitentu un par finanšu instrumentiem, kuriem izsniegts reitings (nodošanas dokumentācija).
(14)
Ir lietderīgi ieviest rotāciju atkārtotas vērtspapirizācijas kredītreitingu tirgū. Pirmkārt, tas ir Eiropas vērtspapirizācijas tirgus segments, kura darbība kopš finanšu krīzes sākuma ir bijusi neapmierinoša, tāpēc tajā ir vislielākā nepieciešamība risināt interešu konfliktus. Otrkārt, lai gan kredītrisks parāda instrumentiem, ko izsniegušas, piemēram, korporatīvas sabiedrības, lielā mērā ir atkarīgs no paša emitenta spējas apkalpot parādu, atkārtotas vērtspapirizācijas kredītrisks parasti katram darījumam ir atsevišķs. Tādēļ, ja tiek veikta atkārtota vērtspapirizācija, nepastāv liels risks, ka varētu zaudēt zināšanas, ja tiktu iesaistīta cita kredītreitingu aģentūra. Citiem vārdiem, lai gan pašlaik ir ierobežots skaits kredītreitingu aģentūru, kas aktīvi darbojas atkārtotas vērtspapirizācijas kredītreitingu tirgū, minētais tirgus ir dabiskāk atvērts konkurencei, un rotācijas mehānisms varētu stimulēt lielāku dinamiku minētajā tirgū. Visbeidzot, atkārtotas vērtspapirizācijas kredītreitingu tirgū dominē dažas lielās kredītreitingu aģentūras, taču ir citi uzņēmumi, kuriem arī ir uzkrāta pieredze šajā nozarē.
(15)
Kredītreitingu aģentūru, kas izsniedz kredītreitingus par atkārtotu vērtspapirizāciju, regulāra rotācija sekmētu dažādību kredītspējas izvērtēšanā. Kredītreitingu aģentūru daudzajiem un dažādajiem viedokļiem, perspektīvām un izmantotajām metodikām vajadzētu sekmēt kredītreitingu dažādību un visbeidzot uzlabot atkārtotas vērtspapirizācijas kredītspējas vērtēšanu. Lai ļautu šādai dažādībai spēlēt atbilstīgu lomu un novērstu gan iniciatoru, gan kredītreitingu aģentūru ieslīgšanu pašapmierinātībā, maksimālais laikposms, kādā kredītreitingu aģentūrai ļauts vērtēt tā paša iniciatora veiktu atkārtotu vērtspapirizāciju, ir jāierobežo līdz tādam līmenim, kas garantē regulāru, jaunu kredītspējas vērtējumu. Minētie faktori kopā ar nepieciešamību nodrošināt pieejai kredītreitingiem zināmu nepārtrauktību nozīmē to, ka atbilstošs laikposms ir četri gadi. Ja nozīmētas vismaz četras kredītreitingu aģentūras, rotācijas mehānisma mērķi jau ir sasniegti, tāpēc rotācijas prasība nebūtu jāpiemēro. Lai nodrošinātu patiesu konkurenci, šādam atbrīvojumam vajadzētu būt piemērojamam tikai tad, ja vismaz četras no nozīmētajām kredītreitingu aģentūrām vērtē noteiktu daļu no iniciatora neatmaksātajiem finanšu instrumentiem.
(16)
Atkārtotai vērtspapirizācijai paredzēto rotācijas mehānismu ir lietderīgi strukturēt saistībā ar iniciatoru. Atkārtotu vērtspapirizāciju veic, izmantojot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kurām nav būtisku iespēju apkalpot parādu. Tādēļ rotācijas strukturēšana saistībā ar emitentu padarītu mehānismu neefektīvu. Savukārt rotācijas strukturēšana saistībā ar sponsoru nozīmētu to, ka gandrīz vienmēr tiktu piemērots atbrīvojums.
(17)
Rotācijas mehānisms varētu būt svarīgs instruments, ar kuru pazemināt barjeras iekļūšanai atkārtotas vērtspapirizācijas kredītreitingu tirgū. Tomēr tajā pašā laikā tas varētu apgrūtināt jauno tirgus dalībnieku iespējas nostiprināt savas pozīcijas tirgū, jo tiem nebūs atļauts saglabāt savus klientus. Tādēļ mazās kredītreitingu aģentūras būtu jāatbrīvo no rotācijas mehānisma piemērošanas.
(18)
Lai rotācijas mehānisms būtu efektīvs, tas jāīsteno veidā, kas vieš uzticību. Prasība par rotāciju nepanāktu savus mērķus, ja iepriekšējai kredītreitingu aģentūrai pēc pārāk īsa laikposma atkal ļautu vērtēt tā paša iniciatora veiktu atkārtotu vērtspapirizāciju. Tādēļ ir svarīgi paredzēt piemērotu laikposmu, kurā iepriekšējo kredītreitingu aģentūru nevar nozīmēt atkal vērtēt tā paša iniciatora veiktu atkārtotu vērstpapirizāciju. Minētajam laikposmam vajadzētu būt pietiekami ilgam, lai ļautu nākamajai kredītreitingu aģentūrai efektīvi sniegt kredītreitingu pakalpojumus, nodrošinātu, ka atkārtotai vērtspapirizācijai patiešām veikta jauna veida rūpīga pārbaude ar atšķirīgu pieeju, un garantētu, ka jaunās kredītreitingu aģentūras izsniegtie kredītreitingi nodrošina pietiekamu nepārtrauktību. Tajā pašā laikā, lai rotācijas mehānisms pienācīgi darbotos, laikposma ilgumu ierobežo tas, cik ir pieejamas kredītreitingu aģentūras ar pietiekamām zināšanām par atkārtotas vērtspapirizācijas jomā. Tāpēc laikposma ilgumam vajadzētu būt samērīgam, kopumā vajadzētu būt līdzvērtīgam iepriekšējās kredītreitingu aģentūras darbību beigušā līguma darbības ilgumam un tam nevajadzētu pārsniegt četrus gadus.
(19)
Prasība par regulāru kredītreitingu aģentūru rotāciju ir samērīga ar izvirzīto mērķi. Prasība attiecas tikai uz tādām reģistrētām kredītreitingu aģentūrām, uz kurām attiecas regulējums un kuras sniedz pakalpojumus, kuri ietekmē sabiedrības intereses (kredītreitingi, ko var izmantot regulatīvos nolūkos), ievērojot konkrētus nosacījumus (modelis “emitents maksā”) un noteiktai aktīvu klasei (atkārtota vērtspapirizācija). No privilēģijas, ka tiek atzīta to sniegto pakalpojumu svarīgā loma finanšu pakalpojumu tirgu regulēšanā un ka tās tiek apstiprinātas šīs funkcijas veikšanai, izriet nepieciešamība ievērot noteiktus pienākumus, lai jebkādos apstākļos garantētu neatkarību un pārliecību par to neatkarību. Kredītreitingu aģentūrai, kurai nav ļauts vērtēt konkrēta iniciatora atkārtotu vērtspapirizāciju, tomēr būtu jāļauj vērtēt citu iniciatoru veiktu atkārtotu vērstpapirizāciju, kā arī citas aktīvu klases. Tirgus situācijā, kad rotācijas prasība tiek piemērota visiem dalībniekiem, radīsies jaunas uzņēmējdarbības iespējas, jo visām kredītreitingu aģentūrām būs jārotē. Turklāt kredītreitingu aģentūras jebkurā laikā var izsniegt nepasūtītus kredītreitingus par tā paša iniciatora veiktu atkārtotu vērtspapirizāciju, pamatojoties uz savu pieredzi. Modelis “emitents maksā” neierobežo nepasūtītos kredītreitingus, tāpēc teorētiski tos mazāk ietekmē iespējamie interešu konflikti. Kredītreitingu aģentūru klientiem maksimālais līgumattiecību ilgums ar kredītreitingu aģentūru un prasība nodarbināt vairāk nekā vienu kredītreitingu aģentūru arī nozīmē ierobežojumu to brīvībai veikt uzņēmējdarbību. Tomēr, ņemot vērā modeļa “emitents maksā” ietekmi uz kredītreitingu aģentūru neatkarību, minētais ierobežojums ir nepieciešams sabiedrības interesēs, lai garantētu neatkarīgus kredītreitingus, ko ieguldītāji var izmantot regulatīvos nolūkos. Tajā pašā laikā minētais ierobežojums nepārsniedz nepieciešamo un drīzāk būtu uzskatāmi par tādu, kas palielina atkārtotu vērtspapirizāciju kredītspēju attiecībā uz citām personām un tirgu kopumā.
(20)
Kredītreitingu aģentūras neatkarību attiecībā uz vērtējamo juridisko personu ietekmē arī tās nozīmīgo akcionāru iespējamie interešu konflikti ar vērtējamo juridisko personu. Kredītreitingu aģentūras akcionārs varētu būt vērtējamās juridiskās personas vai saistītas trešās personas administratīvās vai uzraudzības valdes loceklis. Regula (EK) Nr. 1060/2009 piedāvā risinājumu šādās situācijās tikai attiecībā uz interešu konfliktiem, ko izraisījuši reitingu analītiķi, personas, kas apstiprina kredītreitingus, vai citi kredītreitingu aģentūras darbinieki. Tomēr minētajā regulā nav risinājuma potenciāliem interešu konfliktiem, ko izraisījuši kredītreitingu aģentūru akcionāri vai locekļi. Lai stiprinātu pārliecību par kredītreitingu aģentūru neatkarību attiecībā uz vērtējamām juridiskajām personām, ir lietderīgi minētajā regulā izklāstītos esošos noteikumus par kredītreitingu aģentūru darbinieku izraisītajiem interešu konfliktiem attiecināt arī uz interešu konfliktiem, ko izraisījuši akcionāri vai locekļi, kas ieņem ar svarīgu amatu minētajā kredītreitingu aģentūrā. Tādējādi kredītreitingu aģentūrai būtu jāatturas no kredītreitingu izsniegšanas vai jāinformē par iespējamu kredītreitinga ietekmēšanu gadījumos, kad akcionārs vai loceklis, kuram pieder 10 % no minētās aģentūras balsstiesībām, ir arī vērtējamās juridiskās personas administratīvās vai uzraudzības valdes loceklis, vai kad viņš ir veicis ieguldījumu vērtējamā juridiskajā personā, ja ieguldījums sasniedzis noteiktu apjomu. Turklāt apstāklis, ka akcionārs vai loceklis, kuram pieder vismaz 5 % no minētās kredītreitingu aģentūras balsstiesībām, ir veicis ieguldījumu vērtējamā juridiskajā personā vai ir vērtējamās juridiskās personas administratīvās vai uzraudzības valdes loceklis, būtu jāpublisko, vismaz tad, ja ieguldījums ir veikts noteiktā apjomā. Turklāt, ja akcionārs vai loceklis spēj būtiski ietekmēt kredītreitingu aģentūras uzņēmējdarbību, šai personai nebūtu jāsniedz konsultācijas vai padomdevēja pakalpojumi vērtējamai juridiskai personai vai saistītai trešai personai par to uzņēmumu vai juridisko struktūru, aktīviem, saistībām vai darbībām.
(21)
Lai nodrošinātu Regulā (EK) Nr. 1060/2009 izklāstīto noteikumu par neatkarību un interešu konflikta novēršanu efektīvu piemērošanu un novērstu to, ka tie varētu kļūt neefektīvi, nepieciešams pietiekami liels skaits kredītreitingu aģentūru, kuras nav saistītas ne ar iepriekšējo kredītreitingu aģentūru rotācijas gadījumā, ne ar kredītreitingu aģentūru, kas paralēli sniedz kredītreitinga pakalpojumus tam pašam emitentam. Ir lietderīgi noteikt prasību stingri nodalīt iepriekšējo kredītreitingu aģentūru no nākamās kredītreitingu aģentūras rotācijas gadījumā, kā arī tādas divas kredītreitingu aģentūras, kuras paralēli sniedz kredītreitingu noteikšanas pakalpojumus vienam un tam pašam emitentam. Kredītreitingu aģentūrām nevajadzētu būt savstarpēji saistītām ar kontroli, piederību pie vienas kredītreitingu aģentūru grupas, būdamas akcionāres vai locekles, kas var izmantot balsstiesības jebkurā no pārējām kredītreitingu aģentūrām, vai ar spēju norīkot locekļus administratīvās vai uzraudzības valdēs jebkurā no pārējām kredītreitingu aģentūrām.
(22)
Kredītreitingu aģentūrām būtu jāizveido, jāuztur, jāpiemēro un jādokumentē efektīva iekšējās kontroles struktūra, kas reglamentē politikas virzienu un procedūru īstenošanu iespējamo interešu konfliktu novēršanai un kontrolei, un lai nodrošinātu kredītreitingu, reitingu analītiķu un reitingu komandu neatkarību no akcionāriem, administratīvajām un vadības struktūrām, kā arī pārdošanas un mārketinga darbībām. Būtu jāizveido darbības standarta procedūras (DSP) attiecībā uz uzņēmuma vadību, organizatoriskiem jautājumiem un interešu konfliktu pārvaldību. DSP būtu periodiski jāpārskata un jāuzrauga, lai novērtētu to efektivitāti un to, vai tās būtu jāatjaunina.
(23)
Pārliecību par kredītreitingu aģentūru neatkarību jo īpaši ietekmētu situācijas, ja tie paši akcionāri vai locekļi veiktu ieguldījumus dažādās kredītreitingu aģentūrās, kas nepieder tai pašai kredītreitingu aģentūru grupai, vismaz tad, ja šādi ieguldījumi sasniegtu noteiktu apjomu, kas ļautu minētajiem akcionāriem vai locekļiem zināmā veidā ietekmēt kredītreitingu aģentūras uzņēmējdarbību. Tādēļ, lai nodrošinātu kredītreitingu aģentūru neatkarību (un pārliecību par to neatkarību), ir lietderīgi paredzēt stingrākus noteikumus attiecībā uz kredītreitingu aģentūru un to akcionāru vai locekļu attiecībām. Minētā iemesla dēļ nevienai personai nevajadzētu būt 5 % un lielāka līdzdalība vienlaicīgi vairāk nekā vienā kredītreitingu aģentūrā, ja vien attiecīgās kredītreitingu aģentūras nepieder tai pašai grupai.
(24)
Mērķis nodrošināt pietiekamu kredītreitingu aģentūru neatkarību prasa, ka ieguldītājiem nevajadzētu būt 5 % un lielāki ieguldījumi vienlaicīgi vairāk kā vienā kredītreitingu aģentūrā. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (10), paredz, ka tās personas, kuras kontrolē vismaz 5 % no biržas sarakstā iekļautas sabiedrības balsstiesībām, dara minēto faktu zināmu atklātībā, ņemot vērā, inter alia, ieguldītāju ieinteresētību zināt par izmaiņām šādas sabiedrības balsošanas struktūrā. Tādēļ 5 % slieksnis ir uzskatāmas par lielāko līdzdalību, kas var ietekmēt sabiedrības balsošanas struktūru. Tāpēc ir lietderīgi izmantot 5 % līmeni, lai ierobežotu vienlaicīgus ieguldījumus vairāk nekā vienā kredītreitingu aģentūrā. Šo pasākumu nevar uzskatīt par nesamērīgu, ņemot vērā to, ka visas Savienībā reģistrētās kredītreitingu aģentūras ir biržas sarakstos neiekļautas sabiedrības un tāpēc uz tām neattiecas pārredzamības un procedūru noteikumi, ko piemēro Savienības biržas sarakstos iekļautām sabiedrībām saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK. Biržas sarakstos neiekļautas sabiedrības bieži tiek reglamentētas, izmantojot akcionāru protokolus vai vienošanās, un akcionāru vai locekļu skaits parasti ir neliels. Tādējādi pat mazākumdaļas turētājs biržas sarakstā nereģistrētā kredītreitingu aģentūrā varētu būt ietekmīgs. Tomēr, lai nodrošinātu iespēju turpināt tīri ekonomisku ieguldījumu veikšanu kredītreitingu aģentūrās, šis ierobežojums attiecībā uz vienlaicīgiem ieguldījumiem vairāk nekā vienā kredītreitingu aģentūrā nebūtu jāattiecina arī uz ieguldījumiem, ko veic, izmantojot kolektīvo ieguldījumu shēmas, kuras pārvalda no ieguldītāja neatkarīgas un ieguldītāja ietekmei nepakļautas trešās personas.
(25)
Šīs regulas noteikumiem par interešu konfliktu saistībā ar akcionāra struktūru būtu jāattiecas ne tikai uz tiešajiem, bet arī uz netiešajiem akcionāriem, jo pretējā gadījumā minētos noteikumus būs viegli apiet. Lai kredītreitingu aģentūras varētu izvairīties no jebkādiem iespējamiem interešu konfliktiem šajā jomā, tām būtu jādara viss iespējamais, lai uzzinātu, kas ir to netiešie akcionāri.
(26)
Noteikumi par neatkarību un interešu konfliktu novēršanu, kas paredz, ka kredītreitingu aģentūras ilgstoši nesniedz kredītreitingu pakalpojumus vienam un tam pašam emitentam, varētu zaudēt efektivitāti, ja kredītreitingu aģentūrām būtu ļauts kļūt par citu kredītreitingu aģentūru nozīmīgiem akcionāriem vai locekļiem.
(27)
Svarīgi nodrošināt, lai reitingu metodikas grozījumi neietekmētu metodikas precizitāti. Šim nolūkam jānodrošina iespēja emitentiem, ieguldītājiem un citām iesaistītajām personām sniegt komentārus par iecerētām izmaiņām reitingu metodikā. Tas sekmēs šo personu izpratni par jaunās metodikas un attiecīgo izmaiņu iemesliem. Emitentu un ieguldītāju sniegtie komentāri par metodikas projektu var sniegt vērtīgu ieguldījumu kredītreitingu aģentūrām, nosakot jaunu metodiku. EVTI arī būtu jāinformē par iecerētām izmaiņām. Lai gan Regula (EK) Nr. 1060/2009 piešķir EVTI pilnvaras pārbaudīt, vai kredītreitingu aģentūru izmantotā metodika ir precīza, sistemātiska, ilgstoša un vai tai piemēro uz vēsturisku pieredzi balstītu apstiprināšanu, tostarp atpakaļejošu pārbaudi, minētajā pārbaudes procesā nebūtu jāpiešķir EVTI nekādas pilnvaras spriest par to, cik piemērota ir ierosinātā metodika vai kredītreitingi, kas izsniegti, piemērojot metodiku. Attiecīgā gadījumā vērtēšanas metodēs būtu jāņem vērā finanšu riski, ko rada vides apdraudējumi.
(28)
Strukturēto finanšu instrumentu sarežģītības dēļ kredītreitingu aģentūras ne vienmēr ir nodrošinājušas pietiekami augstu kvalitāti kredītreitingiem, kas izsniegti par šādiem instrumentiem. Tas izraisījis tirgus uzticēšanās zaudēšanu attiecībā uz šāda veida kredītreitingiem. Lai atgūtu uzticēšanos, būtu lietderīgi pieprasīt emitentiem vai saistītām trešām personām norīkot vismaz divas dažādas kredītreitingu aģentūras strukturēto finanšu instrumentu kredītreitingu noteikšanas pakalpojumu sniegšanai, kas ļautu iegūt atšķirīgus un konkurējošus vērtējumus. Tas arī varētu mazināt pārmērīgu paļaušanos uz vienu kredītreitingu.
(29)
Priekšlikums direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai, kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvo uzraudzību un priekšlikums regulai par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību regulējumu un uzraudzības prasībām, kas aizstās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (12), ievieš prasību kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām izvērtēt to juridisko personu un finanšu instrumentu kredītrisku, kurās tās veic ieguldījumus, un šajā ziņā nepaļauties tikai uz kredītreitingiem. Minētā prasība būtu jāattiecina arī uz citiem finanšu tirgus dalībniekiem, ko regulē Savienības tiesību akti, tostarp uz ieguldījumu pārvaldītājiem. Tomēr attiecībā uz visiem finanšu tirgus dalībniekiem minēto prasību vajadzētu piemērot samērīgā veidā, ņemot vērā attiecīgā dalībnieka raksturu, apmēru un sarežģītību. Dalībvalstīm nevajadzētu būt tiesīgām paredzēt vai atstāt spēkā noteikumus, kas ļauj minētajiem ieguldītājiem vairāk paļauties uz kredītreitingiem.
(30)
Bez tam ieguldītāju iespējas kompetenti novērtēt strukturēto finanšu instrumentu kredītspēju tiktu uzlabotas, ja ieguldītājiem tiktu sniegta pietiekama informācija par minētajiem instrumentiem. Piemēram, tā kā risks saistībā ar strukturētajiem finanšu instrumentiem lielā mērā ir atkarīgs no pamatā esošo aktīvu kvalitātes un snieguma, būtu jāsniedz ieguldītājiem vairāk informācijas par pamatā esošajiem aktīviem. Tādējādi tiktu mazināta ieguldītāju atkarība no kredītreitingiem. Turklāt būtiskas informācijas atklāšana par strukturētiem finanšu instrumentiem varētu pastiprināt konkurenci starp kredītreitingu aģentūrām, jo tas sekmētu nepasūtītu kredītreitingu skaita pieaugumu. Komisijai būtu līdz 2016. gada janvārim jāpārskata, vai ir būtiski attiecināt minētās atklāšanas prasības darbības jomu arī uz citiem finanšu produktiem, un jāsniedz ziņojums par to. Piemēram, ir citi finanšu produkti, tādi kā nodrošinātās obligācijas un citi nodrošināti parādi, kuru risks lielā mērā ir atkarīgs no jebkāda to pamatā esoša nodrošinājuma un attiecībā uz kuriem būtu svarīgi sniegt ieguldītājiem vairāk informācijas par nodrošinājumu.
(31)
Ieguldītājiem, emitentiem un citām ieinteresētajām personām būtu jāvar centrālā tīmekļa vietnē piekļūt aktuālai reitingu informācijai. EVTI būtu jāizveido Eiropas reitingu platforma, un tai būtu jāsniedz ieguldītājiem iespēja vienkārši salīdzināt visus pieejamos kredītreitingus par konkrētu vērtējamo juridisko personu. Svarīgi, lai Eiropas reitingu platformas tīmekļa vietnē varētu redzēt visus pieejamos kredītreitingus par katru instrumentu, kas ļautu ieguldītājiem izskatīt visu dažādo atzinumu klāstu pirms pieņemt pašiem savu lēmumu par ieguldījumu. Tomēr, lai neapdraudētu kredītreitingu aģentūru spēju veikt darbību saskaņā ar modeli “ieguldītājs maksā”, šādus kredītreitingus nevajadzētu iekļaut Eiropas reitingu platformā. Eiropas reitingu platformai būtu jāsekmē mazāko un jauno kredītreitingu aģentūru pamanāmība. Eiropas reitingu platformā būtu jāiekļauj EVTI centrālais repozitorijs, lai izveidotu vienotu platformu, kurā būtu iekļauta visi pieejamie kredītreitingi katram instrumentam un centrālajā repozitorijā publicētie dati un informācija par iepriekšējo darbību. Eiropas Parlaments atbalstīja šādas kredītreitingu publicēšanas kārtības izveidi 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par kredītreitingu aģentūrām.
(32)
Neatkarīgi no tā, vai kredītreitingi ir izsniegti regulatīvos nolūkos vai ne, tie būtiski ietekmē ieguldījumu lēmumus un emitentu tēlu un finansiālo pievilcību. Tādējādi kredītreitingu aģentūrām attiecībā uz ieguldītājiem un emitentiem ir svarīgs pienākums nodrošināt atbilstību Regulai (EK) Nr. 1060/2009, lai to kredītreitingi būtu neatkarīgi, objektīvi un ar pienācīgu kvalitāti. Tomēr ieguldītāji un emitenti ne vienmēr spēj panākt, ka kredītreitingu aģentūra pilda savu pienākumu pret tiem. Īpaši grūti var būt konstatēt kredītreitingu aģentūras civiltiesisko atbildību, ja nav līgumisku attiecību starp kredītreitingu aģentūru un, piemēram, ieguldītāju vai emitentu, kas tiek vērtēts bez pasūtījuma. Emitentiem var arī būt grūtības prasīt kredītreitingu aģentūras civiltiesisko atbildību pret tiem pat tad, ja tiem ar attiecīgo kredītreitingu aģentūru ir līgumattiecības, - piemēram, kredītreitinga pazemināšana, par ko lēmums pieņemts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1060/2009 pārkāpumu, kas izdarīts tīši vai aiz rupjas nolaidības, var negatīvi ietekmēt emitenta reputāciju un finansējuma izmaksas, tādējādi šim emitentam radot kaitējumu pat tad, ja par to nav paredzēta līgumiska atbildība. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt atbilstošas tiesības uz tiesisko aizsardzību ieguldītājiem, kuri ir saprātīgi paļāvušies uz kredītreitingu, kas izsniegts, pārkāpjot Regulu (EK) Nr. 1060/2009, kā arī emitentiem, kam radīti zaudējumi tāda kredītreitinga dēļ, kas izsniegts, pārkāpjot Regulu (EK) Nr. 1060/2009. Ieguldītājam un emitentam būtu jāvar saukt pie atbildības kredītreitingu aģentūru par zaudējumiem, kuri nodarīti tāda minētās regulas pārkāpuma dēļ, kas ietekmējis reitinga iznākumu. Kaut arī ieguldītāji un emitenti, kuriem ir līgumattiecības ar kredītreitingu aģentūru, var nolemt celt prasību pret minēto kredītreitingu aģentūru par līguma pārkāpumu, būtu jāparedz iespēja visiem ieguldītājiem un emitentiem prasīt atlīdzināt zaudējumus, kas radušies Regulas (EK) Nr. 1060/2009 pārkāpuma dēļ, neatkarīgi no tā, vai starp pusēm ir līgumattiecības.
(33)
Vajadzētu būt iespējai saukt pie atbildības kredītreitingu aģentūras, ja tās tīši vai aiz rupjas nolaidības pārkāpj pienākumus, kas tām noteikti Regulā (EK) Nr. 1060/2009. Šāds pamats vainas noteikšanai ir piemērots, jo kredītreitingu noteikšanas darbība ietver sarežģītu ekonomisko faktoru izvērtēšanu noteiktā mērā un, piemērojot atšķirīgas metodes, var iegūt atšķirīgus reitinga rezultātus, no kuriem nevienu nevar uzskatīt par nepareizu. Tāpat ir lietderīgi pakļaut kredītreitingu aģentūras potenciāli neierobežotai civiltiesiskajai atbildībai tikai, ja tās tīši vai aiz rupjas nolaidības pārkāpj Regulu (EK) Nr. 1060/2009.
(34)
Ieguldītājam vai emitentam, kurš prasa atlīdzināt zaudējumus, kas radušies tāpēc, ka ir pārkāpta Regula (EK) Nr. 1060/2009, būtu jāiesniedz precīza un sīka informācija, kurā norādīts, ka kredītreitingu aģentūra ir veikusi šādu minētās regulas pārkāpumu. Tas būtu jāvērtē kompetentai tiesai, ņemot vērā to, ka ieguldītājam vai emitentam var nebūt pieejama informācija, kas ietilpst tikai un vienīgi kredītreitingu aģentūras darbības jomā.
(35)
Jautājumi, kas saistīti ar kredītreitingu aģentūras civiltiesisko atbildību un nav šīs regulas darbības jomā vai nav definēti šajā regulā, tostarp cēloņsakarības un rupjas nolaidības jēdzieni, būtu jāreglamentē ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ko nosaka atbilstīgi attiecīgiem starptautisko privāttiesību noteikumiem. Dalībvalstīm jo īpaši būtu jāspēj saglabāt savus civiltiesiskās atbildības režīmus, kuri ir labvēlīgāki attiecībā pret ieguldītājiem vai emitentiem, vai kuru pamatā nav Regulas (EK) Nr. 1060/2009 pārkāpums. Tas, kura tiesa ir kompetenta izskatīt ieguldītāja vai emitenta iesniegtu prasību par civiltiesisko atbildību, būtu jānosaka saskaņā ar attiecīgiem starptautisko privāttiesību noteikumiem.
(36)
Faktam, ka institucionālajiem ieguldītājiem, tostarp ieguldījumu pārvaldītājiem, ir pienākums pašiem novērtēt aktīvu kredītspēju, nebūtu jāliedz tiesai secināt, ka kredītreitingu aģentūras izdarīts Regulas (EK) Nr. 1060/2009 pārkāpums ir nodarījis ieguldītajam zaudējumus, par kuriem kredītreitingu aģentūra ir atbildīga. Lai gan šī regula uzlabos ieguldītāju iespējas pašiem veikt riska novērtējumu, tiem joprojām būs ierobežotāka piekļuve informācijai nekā pašām kredītreitingu aģentūrām. Turklāt jo īpaši mazākie ieguldītāji var nespēt kritiski pārskatīt kredītreitingu aģentūras sniegtu kredītreitingu.
(37)
Dalībvalstīm un EVTI būtu jānodrošina, ka jebkuras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 noteiktās sankcijas tiek publiskotas tikai tad, ja šāda publiskošana ir samērīga.
(38)
Lai vēl vairāk samazinātu interešu konfliktus un sekmētu godīgu konkurenci kredītreitingu tirgū, ir svarīgi nodrošināt, lai maksa, ko kredītreitingu aģentūras iekasē no klientiem, nav diskriminējoša. Atšķirīgas maksas iekasēšana par vienu un to pašu pakalpojuma veidu būtu pamatojama tikai ar atšķirīgām faktiskajām izmaksām, sniedzot šo pakalpojumu atšķirīgiem klientiem. Turklāt no konkrētā emitenta iekasētā maksa par kredītreitinga noteikšanas pakalpojumiem nedrīkstētu būt atkarīga no veiktā darba rezultātiem vai iznākuma vai no saistītu (papildu) pakalpojumu sniegšanas. Bez tam, lai nodrošinātu šo noteikumu efektīvu uzraudzību, kredītreitingu aģentūrām būtu jāatklāj EVTI no katra klienta saņemtā maksa un sava vispārējā cenu politika.
(39)
Lai sekmētu aktuālu un ticamu valsts kredītreitingu izsniegšanu un sekmētu lietotāju izpratni, ir svarīgi regulāri pārskatīt minētos reitingus. Tāpat ir svarīgi palielināt pārredzamību attiecībā uz veikto izpēti, valsts kredītreitingu sagatavošanā norīkoto personālu un to kredītreitingu pamatā esošajiem pieņēmumiem, ko kredītreitingu aģentūras sagatavojušas saistībā ar valsts parādu.
(40)
Ir būtiski svarīgi, lai ieguldītājiem būtu pienācīga informācija dalībvalstu kredītspējas novērtēšanai. Saistībā ar dalībvalstu ekonomikas un fiskālās politikas uzraudzību Komisija ievāc un apstrādā datus par visu dalībvalstu ekonomisko, finansiālo un fiskālo situāciju un sniegumu, no kuriem lielāko daļu publicē Komisija un ko tādējādi ieguldītāji var izmantot, lai novērtētu dalībvalstu potenciālo kredītspēju. Attiecīgā gadījumā un ja šāda informācija ir pieejama, ievērojot konfidencialitātes noteikumus, kas piemērojami saistībā ar dalībvalstu ekonomiskās un fiskālās politikas uzraudzību, Komisijai būtu jāpapildina esošie ziņojumi par dalībvalstu ekonomikas sniegumu ar iespējamiem papildu elementiem vai rādītājiem, kas varētu palīdzēt ieguldītājiem izvērtēt dalībvalstu kredītspēju. Minētie elementi būtu jādara publiski pieejami, papildinot esošās publikācijas un citu publiski izpaustu informāciju, lai sniegtu ieguldītājiem papildu datus, kas tiem palīdzētu izvērtēt valstu kredītspēju un informāciju par to parādu. Paturot to prātā, Komisijai būtu jāizskata iespēja izveidot Eiropas kredītspējas novērtējumu, lai ļautu ieguldītājiem veikt neatkarīgu un objektīvu izvērtējumu par dalībvalstu kredītspēju, ņemot vērā to ekonomikas un sociālās attīstības īpatnības. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāiesniedz atbilstīgi tiesību aktu priekšlikumi.
(41)
Esošie noteikumi paredz, ka kredītreitingi jāpaziņo vērtējamai juridiskai personai 12 stundas pirms to publicēšanas. Lai novērstu šādu paziņošanu ārpus darba laika, kā arī, lai dotu vērtējamai juridiskai personai pietiekami daudz laika pārbaudīt kredītreitinga pamatā esošo datu pareizību, vērtējamā juridiskā persona būtu jāinformē vienu pilnu darbdienu pirms kredītreitinga vai reitinga prognozes publicēšanas. To personu sarakstam, kuras ir tiesīgas saņemt šādu paziņojumu, vajadzētu būt ierobežotam, un vērtējamai juridiskajai personai tās būtu precīzi jāidentificē.
(42)
Ņemot vērā valsts kredītreitingu īpatnības un lai samazinātu svārstību risku, ir lietderīgi un samērīgi paredzēt prasību kredītreitingu aģentūrām publicēt minētos reitingus tikai pēc Savienībā reģistrēto tirdzniecības vietu slēgšanas un vismaz vienu stundu pirms to atvēršanas. Tāpat ir arī lietderīgi un samērīgi, ka kredītreitingu aģentūrām decembra beigās būtu jāpublicē kalendārs turpmākajiem 12 mēnešiem, nosakot datumus, kad tiks publicēti valsts kredītreitingi, un atbilstoši tiem - attiecīgā gadījumā datumus, kad tiks publicētas ar tiem saistītās reitingu prognozes. Šādi datumi būtu jānosaka piektdienās. Tikai nepasūtītajiem valsts kredītreitingiem publikāciju skaitam vajadzētu būt ierobežotam, paredzot, ka publicē divus vai trīs reitingus gadā. Ja tas nepieciešams, lai izpildītu to juridiskās saistības, kredītreitingu aģentūrām būtu jāļauj atkāpties no izziņotā kalendāra, sīki izskaidrojot šādas atkāpšanās iemeslus. Tomēr šādām atkāpēm nevajadzētu kļūt regulārām.
(43)
Pamatojoties uz notikumu attīstību tirgos, Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā izpētīts, vai būtu piemēroti izveidot publisku Eiropas kredītreitingu aģentūru dalībvalstu valsts parāda kredītspējas izvērtēšanai un/vai Eiropas Kredītreitingu fondu visiem pārējiem kredītreitingiem, kā arī veidi, kā tos atbalstīt. Ja vajadzīgs, Komisijai būtu jāiesniedz atbilstīgi tiesību aktu priekšlikumi.
(44)
Ņemot vērā valsts kredītreitingu īpatnības, un lai izvairītos no kaitīgas ietekmes Savienībā, būtu jāaizliedz paziņojumi par noteiktas valstu grupas vērtējuma pārskatīšanu, ja šiem paziņojumiem nav pievienoti ziņojumi par konkrētām valstīm. Turklāt, lai palielinātu to informācijas avotu uzticamību un pieejamību, ko kredītreitingu aģentūras izmanto publiskajos paziņojumos par iespējamām izmaiņām valstu kredītreitingos, kas nav kredītreitingi, reitingu prognozes un ar tiem saistīti paziņojumi presei, šādos publiskajos paziņojumos vienmēr būtu jāizmanto informācija, kas saistīta ar vērtējamās juridiskās personas darbības jomu un kas tiek publiskota ar vērtējamās juridiskās personas piekrišanu, ja vien minētā informācija nav pieejama publiskos avotos. Ja vērtējamās juridiskās personas tiesiskajā regulējumā paredzēts, ka vērtējamā juridiskā persona nedrīkst izpaust šādu informāciju, piemēram, gadījumā, ja tā ir iekšēja informācija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (13) 1. panta 1. punktā, vērtējamā juridiskā persona nedrīkst dot piekrišanu informācijas publiskošanai.
(45)
Kredītreitingu aģentūrām, publicējot valstu kredītreitingus, pārredzamības nolūkā būtu paziņojumā presei vai ziņojumos jāizskaidro galvenie faktori, kas ir minēto valsts kredītreitingu pamatā. Tomēr kredītreitingu pārredzamība neattiecas tikai uz valstu politiku (ekonomika, darbaspēks u. c.). Tādēļ, lai gan minēto jomu politika var kļūt par faktoru, uz kuru kredītreitingu aģentūra balstās, izvērtējot valsts sektora juridisko personu vai to finanšu instrumentu kredītspēju, un to var izmantot, skaidrojot, kādi ir galvenie valsts kredītreitinga iemesli, tiešas vai nepārprotamas kredītreitingu aģentūru prasības vai ieteikumi valsts sektora juridiskām personām attiecībā uz to politiku nebūtu pieļaujamas. Kredītreitingu aģentūrām būtu jāatturas no jebkādiem tiešiem vai nepārprotamiem ieteikumiem attiecībā uz valsts sektora juridisko personu politiku.
(46)
Finanšu pakalpojumu nozares tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina atbilstīga noguldītāju, ieguldītāju un patērētāju aizsardzība visā Savienībā. Būtu lietderīgi un piemēroti uzticēt EVTI kā iestādei ar ļoti specializētām zināšanām izstrādāt tādu regulatīvo un īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas nav saistīts ar politikas izvēli, lai iesniegtu to Komisijai.
(47)
Komisijai būtu jāpieņem EVTI izstrādātais regulatīvo tehnisko standartu projekts attiecībā uz tās informācijas saturu, biežumu un izklāstu, kas emitentiem jāsniedz par strukturētiem finanšu instrumentiem; tās informācijas izklāstu, tostarp ziņojumu struktūru, formātu, metodes un laikposmu, kas kredītreitingu aģentūrām jāpaziņo EVTI saistībā ar Eiropas reitingu platformu un periodisko ziņojumu saturu un formu attiecībā uz maksām, ko kredītreitingu aģentūras iekasē EVTI īstenotās pastāvīgās uzraudzības nolūkiem. Komisijai būtu jāpieņem minētie standarti ar deleģētiem aktiem saskaņā ar LESD 290. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
(48)
Regula (EK) Nr. 1060/2009 atļauj izmantot trešās valstīs izsniegtos kredītreitingus regulatīvos nolūkos, ja tos ir izsniegušas saskaņā ar minēto regulu sertificētas kredītreitingu aģentūras, vai ja tos ir apstiprinājušas saskaņā ar minēto regulu Savienībā izveidotas kredītreitingu aģentūras. Sertificēšanas nolūkos nepieciešams, lai Komisija būtu pieņēmusi lēmumu par līdzvērtīgumu attiecībā uz trešās valsts regulatīvo režīmu, ko piemēro kredītreitingu aģentūrām, un apstiprināšanas nolūkos nepieciešams, lai trešās valsts kredītreitingu aģentūra savā darbībā izpilda prasības, kuras ir vismaz tikpat stingras kā attiecīgie Savienības noteikumi. Daži no šajā regulā paredzētajiem noteikumiem nebūtu jāattiecina uz līdzvērtīguma un apstiprināšanas novērtējumiem. Tas attiecas uz noteikumiem, ar kuriem paredz tikai emitentu, nevis kredītreitingu aģentūru pienākumus. Turklāt šajā saistībā nav jāņem vērā tie noteikumi, kas attiecas uz Savienības kredītreitingu tirgus struktūru, nevis paredz kredītreitingu aģentūru darbības noteikumus. Lai dotu trešām valstīm pietiekami daudz laika pārskatīt to reglamentējošos noteikumus attiecībā uz pārējiem jaunajiem būtiskajiem noteikumiem, tie līdzvērtīguma un apstiprināšanas novērtējumu nolūkos būtu jāpiemēro tikai no 2018. gada 1. jūnija. Šajā saistībā ir būtiski atgādināt, ka trešās valsts regulatīvajam režīmam nav jāparedz identiski noteikumi šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. Kā jau paredzēts Regulā (EK) Nr. 1060/2009, lai regulatīvo režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu vai tikpat stingru kā Savienības regulatīvo režīmu, būtu pietiekami, ja trešās valsts regulatīvais režīms praktiski panāktu tādus pašus mērķus un rezultātus.
(49)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus - proti, sekmēt kredītreitingu aģentūru neatkarību, sekmēt pareizus kredītreitingu noteikšanas procesus un metodiku, mazināt ar valsts kredītreitingiem saistītos riskus, mazināt risku saistībā ar tirgus dalībnieku pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem un nodrošināt ieguldītāju tiesības uz tiesisko aizsardzību, - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka uzraugāmo kredītreitinga noteikšanas darbību struktūra un ietekme aptver visu Savienību, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.
(50)
Komisijai līdz 2013. gada beigām būtu jāiesniedz ziņojums par mazāko kredītreitingu aģentūru tīkla izveides iespējamību, lai palielinātu konkurenci tirgū. Minētajā ziņojumā būtu jānovērtē Savienības finansiālais un nefinansiālais atbalsts un stimuli šāda tīkla izveidei, ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus, kas varētu rasties, ja tiktu piešķirts šāds publisks finansējums.
(51)
Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar 28. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (14), un tas ir pieņēmis atzinumu (15).
(52)
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1060/2009,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1060/2009
Regulu (EK) Nr. 1060/2009 groza šādi:
1)
regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
“1. pants
Priekšmets
Šī regula ievieš kopēju regulatīvu pieeju, lai palielinātu kredītreitingu noteikšanas darbību godīgumu, pārredzamību, atbildīgumu, labu pārvaldību un neatkarību, sekmējot Savienībā izsniegto kredītreitingu kvalitāti un netraucētu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus panākot augstu patērētāju un ieguldītāju aizsardzības līmeni. Tā paredz nosacījumus kredītreitingu izsniegšanai un noteikumus par kredītreitingu aģentūru, tostarp to akcionāru un locekļu, struktūru un darbību, lai veicinātu kredītreitingu aģentūru neatkarību, interešu konfliktu novēršanu un patērētāju un ieguldītāju aizsardzības uzlabošanu.
Šī regula arī paredz pienākumus emitentiem, iniciatoriem un sponsoriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, attiecībā uz strukturētiem finanšu instrumentiem.”;
2)
regulas 2. panta 1. punktā, 3. panta 1. punkta m) apakšpunktā, 4. panta 2. punktā, 4. panta 3. punkta ievaddaļā, 4. panta 4. punkta pirmajā un otrajā daļā, 5. panta 1. punkta ievaddaļā, 14. panta 1. punktā un II pielikuma 1. punktā vārdu “Kopiena” aizstāj ar “Savienība”;
3)
regulas 3. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu groza šādi:
i)
punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“g)
“regulatīvi nolūki” ir kredītreitingu izmantošana īpaši tam, lai nodrošinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem vai Savienības tiesību aktiem, kā tie iestrādāti dalībvalstu tiesību aktos;”;
ii)
iekļauj šādus apakšpunktus:
“pa)
“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā noteikts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā;
pb)
“ieguldījumu sabiedrība” ir ieguldījumu sabiedrība, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;
pc)
“apdrošināšanas sabiedrība” ir apdrošināšanas sabiedrība, kā noteikts 13. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (16);
pd)
“pārapdrošināšanas sabiedrība” ir pārapdrošināšanas sabiedrība, kā noteikts Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4. punktā;
pe)
“papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija” ir papildpensiju kapitāla uzkrāšanas institūcija, kā noteikts Direktīvas 2003/41/EK 6. panta a) punktā;
pf)
“pārvaldības sabiedrība” ir pārvaldības sabiedrība, kā noteikts 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (17);
pg)
“ieguldījumu uzņēmums” ir ieguldījumu uzņēmums, kam atļauts darboties saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK;
ph)
“alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks” ir AIFP, kā noteikts 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (18);
pi)
“centrālais darījumu partneris” ir CCP, kā noteikts 2. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (19), un kas saņēmis atļauju saskaņā ar minētās regulas 14. pantu;
pj)
“prospekts” ir prospekts, kas publicēts saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK un Regulu (EK) Nr. 809/2004;
iii)
punkta q) un r) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:
“q)
“nozares tiesību akti” ir Savienības leģislatīvi akti, kas minēti pa) līdz pj) apakšpunktā;
r)
“nozares kompetentās iestādes” ir valstu kompetentās iestādes, kas saskaņā ar attiecīgajiem nozares tiesību aktiem ir ieceltas, lai uzraudzītu kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, pārapdrošināšanas sabiedrības, papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas, pārvaldības sabiedrības, ieguldījumu uzņēmumus, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekus, centrālos darījumu partnerus un prospektus.”;
iv)
pievieno šādus apakšpunktus:
“s)
“emitents” ir emitents, kā noteikts Direktīvas 2003/71/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunktā;
t)
“iniciators” ir iniciators, kā noteikts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 41. punktā;
u)
“sponsors” ir sponsors, kā noteikts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 42. punktā;
v)
“valsts kredītreitings” ir:
i)
kredītreitings, ja vērtējamā juridiskā persona ir valsts vai reģionālā vai vietējās pašvaldības iestāde;
ii)
kredītreitings, ja parāda vai finanšu saistību, parāda vērtspapīru vai cita finanšu instrumenta emitents ir valsts, vai reģionālā vai vietējās pašvaldības iestāde, vai valsts, reģionālās vai vietējās pašvaldības iestādes īpašam nolūkam dibināta sabiedrība;
iii)
kredītreitings, ja emitents ir starptautiska finanšu iestāde, kuru izveidojušas divas vai vairāk valstis un kuras mērķis ir piesaistīt finansējumu un sniegt finanšu palīdzību minētās starptautiskās finanšu iestādes locekļiem, kurus piemeklējušas smagas finansiāla rakstura problēmas vai kuriem tādas draud;
w)
“reitinga prognoze” ir viedoklis par kredītreitinga iespējamo īstermiņa, vidēja termiņa, vai īstermiņa un vidēja termiņa attīstību;
x)
“nepasūtīts kredītreitings” un “nepasūtīts valsts kredītreitings” ir attiecīgi kredītreitings vai valsts kredītreitings, ko kredītreitinga aģentūras piešķir nevis pēc pieprasījuma, bet kādu citu iemeslu dēļ;
y)
“kredītspējas vērtējums” ir kredītspējas novērtējums, kura pamatā ir datu apkopošana un izteikšana, pamatojoties tikai uz iepriekš izveidotu statistikas sistēmu vai modeli, reitinga analītiķim neveicot nekādas būtiskas papildu darbības saistībā ar reitinga noteikšanu;
z)
“regulēts tirgus” ir Savienībā izveidots regulēts tirgus, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā;
aa)
“atkārtota vērtspapirizācija” ir atkārtota vērtspapirizācija, kā noteikts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 40.a punktā.”;
b)
pievieno šādu punktu:
“3. Šīs regulas nolūkiem termins “akcionārs” ietver faktiskos īpašniekus, kā noteikts 3. panta 6. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (20).
4)
regulas 4. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, pārapdrošināšanas sabiedrības, papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas, pārvaldības sabiedrības, ieguldījumu uzņēmumi, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki un centrālie darījumu partneri var izmantot kredītreitingus regulatīvos nolūkos tikai tad, ja tos izsniegušas kredītreitingu aģentūras, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir reģistrētas saskaņā ar šo regulu.
Ja prospektā ir atsauce uz kredītreitingu vai kredītreitingiem, emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz atļauju tirdzniecības veikšanai regulētā tirgū, nodrošina, ka prospektā ir iekļauta skaidra un viegli pamanāma informācija par to, vai attiecīgos kredītreitingus ir izsniegusi kredītreitingu aģentūra, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir reģistrēta saskaņā ar šo regulu.”;
b)
panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“b)
kredītreitingu aģentūra ir pārbaudījusi un spēj Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (EVTI), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (21), pastāvīgi apliecināt, ka trešās valsts kredītreitingu aģentūras veiktās kredītreitingu noteikšanas darbības, kuru rezultātā izsniedz apstiprināmu kredītreitingu, atbilst prasībām, kas ir vismaz tikpat stingras kā 6. līdz 12. pantā un I pielikumā izklāstītās prasības, izņemot 6.a, 6.b, 8.a, 8.b, 8.c un 11.a pantu, I pielikuma B iedaļas 3. punkta ba) apakšpunktu un 3.a un 3.b punktu.
5)
regulas 5. pantu groza šādi:
a)
panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“b)
uz minētās trešās valsts kredītreitingu aģentūrām attiecas juridiski saistoši noteikumi, kas ir līdzvērtīgi 6. līdz 12. pantā un I pielikumā paredzētajiem noteikumiem, izņemot 6.a, 6.b, 8.a, 8.b, 8.c un 11.a pantu, I pielikuma B iedaļas 3. punkta a) apakšpunktu un 3.a un 3.b punktu; un”;
b)
panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
“8. Kredītreitingu aģentūrām, kas sertificētas saskaņā ar 5. panta 3. punktu, un to izsniegtajiem kredītreitingiem piemēro 20., 23.b un 24. pantu.”;
6)
I sadaļā iekļauj šādus pantus:
“5.a pants
Finanšu iestāžu pārmērīga paļaušanās uz kredītreitingiem
1. Juridiskās personas, kas minētas 4. panta 1. punkta pirmajā daļā, veic pašas savu kredītriska novērtējumu un, izvērtējot juridiskās personas vai finanšu instrumenta kredītspēju, nepaļaujas tikai vai mehāniski uz kredītreitingiem.
2. Nozares kompetentās iestādes, kas atbild par 4. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto juridisko personu uzraudzību, ņemot vērā to darbības raksturu, apmēru un sarežģītību, pārrauga to kredītriska novērtēšanas procesu atbilstību, novērtē, cik lielā mērā tās līgumos izmanto atsauces uz kredītreitingiem, un attiecīgā gadījumā mudina tās mazināt šādas atsaukšanās ietekmi, lai saskaņā ar īpašiem nozares tiesību aktiem mazinātu paļaušanos tikai un mehāniski uz kredītreitingiem.
5.b pants
Eiropas Uzraudzības iestāžu un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas paļaušanās uz kredītreitingiem
1. Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (22), Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) (EAAPI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (23), un EVTI neatsaucas uz kredītreitingiem savās pamatnostādnēs, ieteikumos un tehnisko standartu projektos, ja šādas atsauces varētu sekmēt kompetento iestāžu, nozaru kompetento iestāžu, 4. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto juridisko personu vai citu finanšu tirgus dalībnieku paļaušanos tikai vai mehāniski uz kredītreitingiem. Attiecīgi EBI, EAAPI un EVTI līdz 2013. gada 31. decembrim pārskata un attiecīgā gadījumā svītro visas šādas atsauces uz kredītreitingiem pamatnostādnēs un ieteikumos.
2. Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (24) neatsaucas uz kredītreitingiem savos brīdinājumos un ieteikumos, ja šādas atsauces varētu sekmēt paļaušanos tikai vai mehāniski uz kredītreitingiem.
5.c pants
Pārmērīga paļaušanās uz kredītreitingiem Savienības tiesību aktos
Neskarot tās tiesības uz iniciatīvu, Komisija turpina pārskatīt, vai atsauces uz kredītreitingiem Savienības tiesību aktos sekmē vai var sekmēt to, ka kompetentās iestādes, nozaru kompetentās iestādes, 4. panta 1. punkta pirmajā daļā minētās juridiskās personas vai citi finanšu tirgus dalībnieki paļaujas tikai vai mehāniski uz kredītreitingiem, lai līdz 2020. gada 1. janvārim no Savienības tiesību aktiem svītrotu visas atsauces uz kredītreitingiem regulatīvos nolūkos, ar noteikumu, ka ir apzinātas un ieviestas piemērotas alternatīvas kredītriska novērtēšanai.
7)
regulas 6. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Kredītreitingu aģentūra veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kredītreitingu izsniegšanu vai reitinga prognozi neietekmē nekādi esoši vai potenciāli interešu konflikti vai darījumu attiecības, kurās iesaistīta kredītreitingu aģentūra, kas izsniedz kredītreitingu vai reitinga prognozi, tās akcionāri, vadītāji, kredītreitingu analītiķi, darbinieki vai jebkura cita fiziska persona, kuras pakalpojumus izmanto vai kontrolē kredītreitingu aģentūra, vai jebkura persona, kuru ar aģentūru tieši vai netieši saista kontrole.”;
b)
panta 3. punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
“3. Pēc kredītreitingu aģentūras pieprasījuma EVTI var atbrīvot kredītreitingu aģentūru no I pielikuma A iedaļas 2., 5., 6. un 9. punktā un 7. panta 4. punktā minēto prasību ievērošanas, ja kredītreitingu aģentūra spēj apliecināt, ka minētās prasības nav samērīgas, ņemot vērā tās uzņēmējdarbības raksturu, apjomu un sarežģītību un kredītreitingu izsniegšanas raksturu un klāstu, un ka:”;
c)
pievieno šādu punktu:
“4. Kredītreitingu aģentūras izveido, uztur, piemēro un dokumentē efektīvu iekšējās kontroles struktūru, kas reglamentē politikas nostādņu un procedūru īstenošanu, lai novērstu un mazinātu iespējamos interešu konfliktus un lai nodrošinātu kredītreitingu, reitingu analītiķu un reitingu komandu neatkarību no akcionāriem, administratīvajām un vadības struktūrām, kā arī pārdošanas un mārketinga darbībām. Kredītreitingu aģentūras izveido darbības standarta procedūras (DSP) attiecībā uz uzņēmuma vadību, organizāciju un interešu konfliktu pārvaldību. Tās minētās DSP regulāri pārrauga un pārskata, lai novērtētu to efektivitāti un noteiktu, vai tās nav jāatjaunina.”;
8)
iekļauj šādus pantus:
“6.a pants
Interešu konflikti saistībā ar ieguldījumiem kredītreitingu aģentūrās
1. Kredītreitingu aģentūras akcionāram vai loceklim, kuram minētajā kredītreitingu aģentūrā vai uzņēmumā, kam ir kontrole vai dominējoša ietekme pār minēto kredītreitingu aģentūru, ir vismaz 5 % no kapitāla līdzdalības vai balsstiesībām, ir aizliegts:
a)
būt īpašniekam 5 % vai vairāk no kapitāla jebkādā citā kredītreitingu aģentūrā;
b)
būt tiesībām vai pilnvarām izmantot 5 % vai vairāk no jebkādas citas kredītreitingu aģentūras balsstiesībām;
c)
būt tiesībām vai pilnvarām norīkot vai atbrīvot jebkuras citas kredītreitingu aģentūras administratīvās vai uzraudzības valdes locekļus;
d)
būt par administratīvās vai uzraudzības valdes locekli jebkurā citā kredītreitingu aģentūrā;
e)
izmantot vai būt pilnvarām izmantot kontroli vai dominējošu ietekmi pār jebkuru citu kredītreitingu aģentūru.
Pirmās daļas a) apakšpunktā minēto aizliegumu nepiemēro īpašumu daļām dažādotās kolektīvā ieguldījuma shēmās, tostarp pārvaldītajos fondos, piemēram, pensiju fondos vai dzīvības apdrošināšanā, ar noteikumu, ka īpašumu daļas šādās shēmās nedod to akcionāram vai kredītreitingu aģentūras loceklim iespēju būtiski ietekmēt minēto shēmu uzņēmējdarbību.
2. Šis pants neattiecas uz ieguldījumiem citās kredītreitingu aģentūrās, kas pieder tai pašai kredītreitingu aģentūru grupai.
6.b pants
Maksimālais ilgums līgumattiecībām ar kredītreitingu aģentūru
1. Ja kredītreitingu aģentūra noslēdz līgumu par kredītreitingu izsniegšanu atkārtotai vērtspapirizācijai, tā laikposmā, kas nav īsāks par četriem gadiem, neizsniedz kredītreitingus par jaunu atkārtotu vērtspapirizāciju, kuras pamatā ir tā paša iniciatora aktīvi.
2. Ja kredītreitinga aģentūra noslēdz līgumu par reitingu noteikšanu atkārtotai vērtspapirizācijai, tā prasa, lai emitents:
a)
nosaka to kredītreitingu aģentūru skaitu, kurām ir līgumattiecības kredītreitingu izsniegšanai atkārtotai vērtspapirizācijai, kuras pamatā ir tā paša iniciatora aktīvi;
b)
aprēķina neatmaksāto vērtēto atkārtoto vērtspapirizācijas darījumu procentuālo daļu, kuru pamatā ir tā paša iniciatora aktīvi, par ko katra kredītreitingu aģentūra izsniedz kredītreitingu.
Ja vismaz četras kredītreitingu aģentūras katra vērtē vairāk kā 10 % no kopējā neatmaksātā vērtēto atkārtotas vērtspapirizācijas darījumu apjoma, 1. punktā noteiktos ierobežojumus nepiemēro.
Otrajā daļā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot vismaz tik ilgi, kamēr kredītreitingu aģentūra nenoslēdz jaunu līgumu par reitingu noteikšanu atkārtotai vērtspapirizācijai, kuras pamatā ir tā paša iniciatora aktīvi. Ja, slēdzot šādu līgumu, netiek izpildīti otrajā daļā izklāstītie kritēriji, 1. punktā minēto laikposmu aprēķina no dienas, kad noslēgts jaunais līgums.
3. Pēc līguma darbības beigām saskaņā ar 1. punktu kredītreitingu aģentūra uz laikposmu, kas ir līdzvērtīgs darbību beigušā līguma ilgumam, bet ne ilgāk kā četrus gadus, neslēdz jaunu līgumu par kredītreitingu izsniegšanu atkārtotai vērtspapirizācijai, kuras pamatā ir tā paša iniciatora aktīvi.
Pirmo daļu piemēro arī:
a)
kredītreitingu aģentūrai, kura pieder tai pašai kredītreitingu aģentūru grupai kā 1. punktā minētā kredītreitingu aģentūra;
b)
kredītreitingu aģentūrai, kas ir 1. punktā minētās kredītreitingu aģentūras akcionārs vai loceklis;
c)
kredītreitingu aģentūrai, kuras akcionārs vai loceklis ir 1. punktā minētā kredītreitingu aģentūra;
4. Neatkarīgi no 1. punkta, ja atkārtotas vērtspapirizācijas kredītreitings ir izsniegts pirms 1. punktā minētā maksimālā līgumattiecību ilguma beigām, kredītreitingu aģentūra var turpināt uzraudzīt un atjaunināt minētos kredītreitingus uz pieprasījuma pamata atkārtotās vērtspapirizācijas laikā.
5. Šo pantu nepiemēro kredītreitingu aģentūrām, kurām grupas līmenī ir mazāk par 50 darbiniekiem, kas iesaistīti kredītreitingu darbību nodrošināšanā, vai kuru gada apgrozījums saistībā ar kredītreitingu darbībām grupas līmenī nepārsniedz EUR 10 miljonus.
6. Ja kredītreitingu aģentūra noslēdz līgumu par kredītreitingu izsniegšanu atkārtotai vērtspapirizācijai pirms 2013. gada 20. jūnija, 1. punktā minēto laikposmu rēķina no minētās dienas.”;
9)
regulas 7. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5. To darbinieku, kas nodarbojas ar kredītreitingiem vai reitinga prognozēm, kā arī personu, kas apstiprina kredītreitingus vai reitinga prognozes, atalgojumu un veikuma novērtējumu nenosaka ieņēmumu apjoms, kuru kredītreitingu aģentūra gūst no vērtējamām juridiskām personām vai ar tām saistītām trešām personām.”;
10)
regulas 8. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Kredītreitingu aģentūra pieņem, īsteno un izpilda atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās izsniegtie kredītreitingi un kredītreitingu prognozes pamatojas uz visas tās informācijas rūpīgu analīzi, kas aģentūrai ir pieejama un kas saskaņā ar piemērojamo reitingu metodiku ir būtiska analīzes veikšanai. Tā pieņem visus nepieciešamos pasākumus, lai kredītreitingu piešķiršanā izmantotā informācija būtu pietiekami kvalitatīva un nākusi no uzticamiem avotiem. Kredītreitingu aģentūra izsniedz kredītreitingus un reitingu prognozes, norādot, ka kredītreitings ir aģentūras viedoklis un uz to būtu jāpaļaujas tikai daļēji.
2.a Izmaiņas kredītreitingos izsniedz saskaņā ar kredītreitingu aģentūras publicētajām reitingu metodikām.”;
b)
panta 5. punktam pievieno šādu daļu:
“Valsts kredītreitingus pārskata vismaz reizi sešos mēnešos.”;
c)
iekļauj šādu pantu:
“5.a Kredītreitingu aģentūra, kas plāno būtiski mainīt vai izmantot jaunu reitingu metodiku, modeļus vai galvenos kredītreitingu noteikšanas pieņēmumus, kas varētu ietekmēt kredītreitingu, publicē ierosinātās būtiskās izmaiņas vai ierosināto jauno reitingu metodiku savā tīmekļa vietnē, aicinot ieinteresētās personas sniegt komentārus vienu mēnesi ilgā laikposmā, kopā ar sīku paskaidrojumu par ierosinātajām būtiskajām izmaiņām vai ierosinātās jaunās reitingu metodikas iemesliem un ietekmi.”;
d)
panta 6. punktu groza šādi:
i)
ievaddaļu aizstāj ar šādu:
“6. Ja saskaņā ar 14. panta 3. punktu tiek mainīta kredītreitingu noteikšanas darbībās izmantotā reitingu metodika, modeļi vai galvenie reitingu pieņēmumi, kredītreitingu aģentūra:”;
ii)
iekļauj šādus apakšpunktus:
“aa)
nekavējoties informē EVTI un publicē savā tīmekļa vietnē apspriešanās rezultātus un jauno reitingu metodiku kopā ar sīku tās skaidrojumu un piemērošanas dienu;
ab)
nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē atbildes uz 5.a punktā minēto apspriešanos, izņemot gadījumus, kad apspriežu respondents ir pieprasījis ievērot konfidencialitāti;”;
e)
pievieno šādu punktu:
“7. Ja kredītreitingu aģentūra atklāj kļūdas savā reitingu metodikā vai tās piemērošanā, tā nekavējoties:
a)
paziņo par minētajām kļūdām EVTI un visām skartajām vērtējamām juridiskām personām, izskaidrojot ietekmi uz tās reitingiem, tostarp vajadzību pārskatīt izsniegtos reitingus;
b)
ja kļūdām ir ietekme uz tās kredītreitingiem - publicē minētās kļūdas savā tīmekļa vietnē;
c)
izlabo minētās reitingu metodikas kļūdas; un
d)
piemēro 6. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos pasākumus.”;
11)
pievieno šādus pantus:
“8.a pants
Valsts kredītreitingi
1. Valsts kredītreitingus izsniedz tādā veidā, kas nodrošina, ka ir analizētas konkrētas dalībvalsts individuālās īpatnības. Paziņojums, ar kuru dara zināmu noteiktas valstu grupas vērtējuma pārskatīšanu, ir aizliegts, ja šim paziņojumam nav pievienoti ziņojumi par konkrētām valstīm. Šādus ziņojumus dara publiski pieejamus.
2. Publisku paziņojumu, kas nav I pielikuma D iedaļas I daļas 5. punktā minētie kredītreitingi, reitingu prognozes vai tām pievienotie paziņojumi presei vai ziņojumi un kuri attiecas uz iespējamām izmaiņām valsts kredītreitingos, pamatā nav informācija, kas ir vērtējamās juridiskās personas darbības jomā un kas ir publiskota bez vērtējamās juridiskās personas piekrišanas, ja vien tā nav pieejama vispārēji pieejamos avotos vai ja vērtējamai juridiskajai personai nav leģitīma iemesla nedot piekrišanu informācijas publiskošanai.
3. Kredītreitingu aģentūra, ievērojot 8. panta 5. punkta otro daļu, reizi gadā decembra beigās saskaņā ar I pielikuma D iedaļas III daļas 3. punktu publicē savā tīmekļa vietnē un iesniedz EVTI kalendāru turpmākajiem 12 mēnešiem, kurā norāda ne vairāk kā trīs datumus nepasūtītu valstu kredītreitingu un ar tiem saistītu reitingu prognožu publicēšanai un norāda datumus pasūtītu valsts kredītreitingu un ar tiem saistītu reitingu prognožu publicēšanai. Šādi datumi ir noteikti piektdienās.
4. Valstu kredītreitingu un ar tiem saistītu reitingu prognožu publicēšanā no kalendāra var atkāpties tikai, ja tas nepieciešams, lai kredītreitingu aģentūra varētu izpildīt 8. panta 2. punktā, 10. panta 1. punktā un 11. panta 1. punktā minētos pienākumus, un sniedzot sīku paskaidrojumu par iemesliem, kāpēc jāatkāpjas no izziņotā kalendāra.
8.b pants
Informācija par strukturētiem finanšu instrumentiem
1. Strukturēta finanšu instrumenta emitents, iniciators un sponsors, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, atbilstīgi 4. punktam EVTI izveidotajā tīmekļa vietnē kopīgi publisko informāciju par strukturētā finanšu instrumenta pamatā esošo aktīvu kredīta kvalitāti un sniegumu, par vērtspapirizācijas darījuma struktūru, naudas plūsmām un par jebkādu nodrošinājumu, kas atbalsta vērtspapirizācijas darījuma risku, kā arī jebkādu informāciju, kas nepieciešama visaptverošu un labi informētu stresa testu veikšanai attiecībā uz naudas plūsmām un nodrošinājuma vērtībām, kas atbalsta pamatā esošo darījumu risku.
2. Pienākumu publiskot informāciju saskaņā ar 1. punktu nepaplašina, ja šāda publicēšana pārkāptu valstu vai Savienības tiesību aktus, kuri reglamentē informācijas avotu konfidencialitātes aizsardzību vai personas datu apstrādi.
3. EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai precizētu:
a)
informāciju, kas 1. punktā minētajām personām jāpublisko, lai izpildītu 1. punktā paredzēto pienākumu saskaņā ar 2. punktu;
b)
cik bieži jāatjaunina a) apakšpunktā minētā informācija;
c)
šā punkta a) apakšpunktā minētās informācijas izklāstu, izmantojot publicēšanas standartformu.
EVTI iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2014. gada 21. jūnijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.
4. EVTI izveido tīmekļa vietni informācijas publicēšanai par strukturētiem finanšu instrumentiem, kā minēts 1. punktā.
8.c pants
Strukturēto finanšu instrumentu dubults kredītreitings
1. Ja emitents vai saistīta trešā persona plāno pasūtīt kredītreitingu strukturētam finanšu instrumentam, tas nozīmē vismaz divas kredītreitingu aģentūras sniegt kredītreitingu neatkarīgi vienai no otras.
2. Emitents vai saistīta trešā persona, kas minēta 1. punktā, nodrošina, ka nozīmētās kredītreitingu aģentūras ievēro šādus nosacījumus:
a)
tās nepieder vienai un tai pašai kredītreitingu aģentūru grupai;
b)
tās nav akcionārs vai loceklis nevienā no pārējām kredītreitingu aģentūrām;
c)
tām nav tiesību vai pilnvaru izmantot balsstiesības nevienā no pārējām kredītreitingu aģentūrām;
d)
tām nav tiesību vai pilnvaru norīkot vai atcelt administratīvās vai uzraudzības valdes locekļus nevienā no pārējām kredītreitingu aģentūrām;
e)
neviens no to administratīvās vai uzraudzības valdes locekļiem nav administratīvās vai uzraudzības valdes loceklis nevienā no pārējām kredītreitingu aģentūrām;
f)
tās neīsteno vai tām nav pilnvaru īstenot kontroli vai dominējošu ietekmi pār nevienu no pārējām kredītreitingu aģentūrām.
8.d pants
Vairāku kredītreitingu aģentūru izmantošana
1. Ja emitents vai saistīta trešā persona plāno nozīmēt vismaz divas kredītreitingu aģentūras izsniegt kredītreitingu par vienu un to pašu emisiju vai juridisko personu, emitents vai saistīta trešā persona apsver iespēju attiecībā uz vismaz vienu no reitingiem nozīmēt kredītreitingu aģentūru, kuras kopējā tirgus daļa nav lielāka par 10 % un kuru emitents vai saistīta trešā persona var novērtēt kā spējīgu piešķirt reitingu attiecīgajai emisijai vai juridiskajai personai, ar noteikumu, ka, pamatojoties uz 2. punktā minēto EVTI sarakstu, ir pieejama kredītreitingu aģentūra konkrētās emisijas vai juridiskās personas vērtēšanai. Ja emitents vai saistīta trešā persona nenozīmē vismaz vienu kredītreitingu aģentūru, kuras kopējā tirgus daļa nav lielāka par 10 %, to reģistrē.
2. Lai emitentam vai saistītai trešai personai būtu vieglāk veikt novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, EVTI katru gadu savā tīmekļa vietnē publicē reģistrētu kredītreitingu aģentūru sarakstu, norādot to kopējo tirgus daļu un izsniegto kredītreitingu veidus, ko emitents var izmantot kā sākumpunktu savam vērtējumam.
3. Šā panta nolūkos kopējo tirgus daļu nosaka, atsaucoties uz gada apgrozījumu, kas grupas līmenī gūts no kredītreitingu darbībām un papildu pakalpojumiem.”;
12)
regulas 10. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
“1. Kredītreitingu aģentūra neselektīvi un savlaicīgi publisko jebkuru kredītreitingu vai reitinga prognozi, kā arī jebkādus lēmumus pārtraukt kredītreitingu noteikšanu. Ja tiek pieņemts lēmums pārtraukt kredītreitingu noteikšanu, publiskotā informācija ietver pilnīgus šā lēmuma iemeslus.
Pirmo daļu piemēro arī kredītreitingiem, ko izplata pēc pasūtījuma.
2. Kredītreitingu aģentūras nodrošina, ka kredītreitingus un reitinga prognozes izklāsta un ar tiem rīkojas saskaņā ar I pielikuma D iedaļā noteiktajām prasībām un tajos neiekļauj faktorus, kas nav saistīti ar kredītreitingiem.
2.a Kamēr kredītreitingi, reitinga prognozes un informācija, kas ar tiem saistīta, nav publiski izpausta, to uzskata par iekšēju informāciju kā noteikts Direktīvā 2003/6/EK un saskaņā ar to.
Uz kredītreitingu aģentūrām mutatis mutandis attiecas minētās direktīvas 6. panta 3. punkts attiecībā uz šo aģentūru pienākumu ievērot konfidencialitāti un izveidot to personu sarakstu, kuriem pirms informācijas publiskošanas ir pieejami viņu kredītreitingi, reitinga prognozes vai ar tiem saistīta informācija.
To personu sarakstā, kurām kredītreitingi, reitingu prognozes un ar tiem saistīta informācija tiek paziņota pirms publiskošanas, ietilpst tikai personas, kuras šim nolūkam norādījusi katra vērtējamā juridiskā persona.”;
13)
regulas 10. panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
“5. Ja kredītreitingu aģentūra izsniedz nepasūtītu kredītreitingu, tā kredītreitingā skaidri norāda - reitingu kategorijai izmantojot skaidri atšķiramu krāsu -, vai vērtējamā juridiskā persona vai saistīta trešā persona piedalījās vai nepiedalījās kredītreitingu noteikšanas procesā un vai kredītreitingu aģentūrai bija pieeja vērtējamās juridiskās personas vai saistītās trešās personas kontiem, vadības un citiem būtiskiem iekšējiem dokumentiem.”;
14)
regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Reģistrēta vai sertificēta kredītreitingu aģentūra EVTI izveidotajā centrālajā repozitorijā dara pieejamu informāciju par savas iepriekšējās darbības datiem, tostarp informāciju par to, cik bieži reitingi ir mainīti, un informāciju par iepriekš izsniegtiem kredītreitingiem un to izmaiņām. Šāda kredītreitingu aģentūra sniedz informāciju minētajam repozitorijam standarta veidlapā, ko izveidojusi EVTI. EVTI dara minēto informāciju publiski pieejamu un katru gadu publicē kopsavilkumu par būtiskākajām novērotajām tendencēm.”;
15)
iekļauj šādu pantu:
“11.a pants
Eiropas reitingu platforma
1. Reģistrēta vai sertificēta kredītreitingu aģentūra, izsniedzot kredītreitingu vai reitinga prognozi, sniedz EVTI informāciju par reitingu, tostarp par vērtējamā instrumenta kredītreitingu un reitinga prognozi, informāciju par kredītreitinga veidu, reitinga darbības veidu un publicēšanas datumu un laiku.
2. EVTI tīmekļa vietnē (“Eiropas reitingu platforma”) publicē atsevišķus kredītreitingus, kuri tai iesniegti saskaņā ar 1. punktu.
Centrālo repozitoriju, kas minēts 11. panta 2. punktā, iekļauj Eiropas reitingu platformā.
3. Šo pantu nepiemēro kredītreitingiem vai reitingu prognozēm, ko īpaši izstrādā un atklāj ieguldītājiem par samaksu”;
16)
regulas 14. pantu 3. punktam pievieno šādu daļu:
“Neskarot otro daļu, kredītreitingu aģentūra paziņo EVTI par paredzētajām būtiskām izmaiņām reitinga metodikā, modeļos vai galvenajos reitingu pieņēmumos vai ierosināto jauno reitinga metodiku, modeļus vai galvenos reitingu pieņēmumus, kad kredītreitingu aģentūra publicē paredzētās izmaiņas vai ierosināto jauno reitinga metodiku savā tīmekļa vietnē saskaņā ar 8. panta 5.a punktu. Pēc apspriešanās laikposma beigām kredītreitingu aģentūra paziņo EVTI par jebkādām izmaiņām, kas radušās apspriešanās rezultātā.”;
17)
regulas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. EVTI paziņo Komisijai, EBI, EAFPI, kompetentajām iestādēm un nozares kompetentajām iestādēm par jebkādu pieņemto lēmumu saskaņā ar 16., 17. vai 20. pantu.”;
18)
regulas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. EVTI nosaka kredītreitingu aģentūrām maksas saskaņā ar šo regulu un 2. punktā minēto Komisijas regulu. Minētās maksas pilnībā sedz EVTI izdevumus, kas vajadzīgi kredītreitingu aģentūru reģistrācijai, sertificēšanai un uzraudzībai, un lai kompensētu jebkādas izmaksas, kas kompetentajām iestādēm varētu rasties saskaņā ar šo regulu, jo īpaši saistībā ar uzdevumu deleģēšanu saskaņā ar 30. pantu.”;
19)
regulas 21. pantu groza šādi:
a)
panta 4. punktu groza šādi:
i)
ievaddaļu aizstāj ar šādu:
“4. EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai precizētu:”;
ii)
punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“e)
reitingu datu saturu un formātu periodiskajiem ziņojumiem, ko EVTI pieprasa no reģistrētām un sertificētām kredītreitingu aģentūrām, lai veiktu to pastāvīgu uzraudzību.”;
iii)
pēc e) apakšpunkta pievieno šādas daļas:
“EVTI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2014. gada 21. jūnijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.”;
b)
iekļauj šādus punktus:
“4.a EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai precizētu:
a)
tās informācijas saturu un izklāstu, tostarp tā ziņojuma struktūru, formātu, metodi un laiku, ko kredītreitingu aģentūrām jāatklāj EVTI saskaņā ar 11.a panta 1. punktu; un
b)
saturu un formātu periodiskajiem ziņojumiem par kredītreitingu aģentūru iekasētajām maksām EVTI pastāvīgas uzraudzības nolūkiem.
EVTI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2014. gada 21. jūnijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.
4.b EVTI ziņo par iespēju izveidot vienu vai vairākas samērošanas sistēmas attiecībā uz kredītreitingiem, kas iesniegti saskaņā ar 11.a panta 1. punktu, un iesniedz minēto ziņojumu Komisijai līdz 2015. gada 21. jūnijam. Ziņojumā jo īpaši izvērtē:
a)
vienas vai vairāku samērošanas sistēmu izveides iespējamību, izmaksas un ieguvumus;
b)
kā izveidot vienu vai vairākas samērošanas sistēmas, nesagrozot kredītreitingus, ņemot vērā dažādas reitinga metodikas;
c)
jebkādu ietekmi, kas šīm samērošanas sistēmām varētu būt uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas jau izstrādāti saistībā ar 21. panta 4.a punkta a) un b) apakšpunktu.
EVTI apspriežas ar EBI un EAAPI attiecībā uz pirmās daļas a) un b) apakšpunktiem.”;
c)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5. EVTI katru gadu publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Minētajā ziņojumā jo īpaši iekļauj novērtējumu par to, kā kredītreitingu aģentūras, kas reģistrētas saskaņā ar šo regulu, īsteno I pielikumu, un novērtējumu par 4. panta 3. punkta minētā apstiprināšanas mehānisma piemērošanu.”
20)
regulas 22.a panta nosaukumu aizstāj ar šādu:
“Metodikas prasību ievērošanas pārbaude”;
21)
regulas 25.a pantu aizstāj ar šādu:
“25.a pants
Nozares kompetentās iestādes, kas atbild par 4. panta 1. punkta un 5.a, 8.b, 8.c un 8.d panta uzraudzību un izpildi
Nozares kompetentās iestādes ir atbildīgas par 4. panta 1. punkta un 5.a, 8.b, 8.c un 8.d panta uzraudzību un izpildi saskaņā ar attiecīgās nozares tiesību aktiem.”;
22)
iekļauj šādu sadaļu:
“IIIA SADAĻA
KREDĪTREITINGU AĢENTŪRU CIVILTIESISKĀ ATBILDĪBA
35.a pants
Civiltiesiskā atbildība
1. Ja kredītreitingu aģentūra tīši vai aiz rupjas nolaidības izdarījusi kādu no III pielikumā uzskaitītajiem pārkāpumiem, kas ietekmē kredītreitingu, ieguldītājs vai emitents var prasīt no minētās kredītreitingu aģentūras zaudējumu atlīdzību par kaitējumu, kas tam radies minētā pārkāpuma dēļ.
Ieguldītājs var prasīt zaudējumu atlīdzību saskaņā ar šo pantu, ja tas konstatē, ka tas saskaņā ar 5.a panta 1. punktu pamatoti vai kā citādi ar pienācīgu rūpību paļāvies uz kredītreitingu, lai pieņemtu lēmumu par ieguldījuma veikšanu, saglabāšanu vai pārtraukšanu finanšu instrumentā, uz kuru attiecas minētais kredītreitings.
Emitents var prasīt zaudējumu atlīdzību saskaņā ar šo pantu, ja tas konstatē, ka uz to vai tā finanšu instrumentiem attiecas minētais kredītreitings un pārkāpums nav noticis tādēļ, ka emitents tieši vai publiski pieejamas informācijas veidā kredītreitingu aģentūrai sniedzis maldinošu un neprecīzu informāciju.
2. Ieguldītāja vai emitenta atbildība ir sniegt precīzu un sīku informāciju, kurā norādīts, ka kredītreitingu aģentūra ir izdarījusi šīs regulas pārkāpumu un ka minētais pārkāpums ir ietekmējis izsniegto kredītreitingu.
To, kas uzskatāms par precīzu un sīku informāciju, novērtē kompetentā valsts tiesa, ņemot vērā to, ka ieguldītājam vai emitentam var nebūt pieejama informācija, kas ir pilnībā kredītreitingu aģentūras darbības jomā.
3. Panta 1. punktā minēto kredītreitingu aģentūru civiltiesisko atbildību iepriekš ierobežo tikai tad, ja minētais ierobežojums ir:
a)
pamatots un proporcionāls; un
b)
ir pieļaujams ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem saskaņā ar 4. punktu.
Civiltiesiskās atbildības ierobežojumiem, kas neatbilst pirmajai daļai, vai civiltiesiskās atbildības izslēgšanai nav juridiska spēka.
4. Tādus terminus kā “kaitējums”, “nodoms”, “rupja nolaidība”, “pamatota paļāvība”, “pienācīga rūpība”, “ietekme”, “pamatotība” un “samērīgums”, kas minēti šajā pantā, bet nav definēti, interpretē un piemēro saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas noteikti ar attiecīgajiem starptautisko privāttiesību noteikumiem. Jautājumus, kas attiecas uz kredītreitingu aģentūras civiltiesisko atbildību un uz ko neattiecas šī regula, reglamentē saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas noteikti ar attiecīgajiem starptautisko privāttiesību noteikumiem. Tiesu, kas ir kompetenta lem par ieguldītāja vai emitenta iesniegtu prasību par civiltiesisko atbildību, nosaka saskaņā ar attiecīgajiem starptautisko privāttiesību noteikumiem.
5. Šis pants neizslēdz turpmākas civiltiesiskās atbildības prasības saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
6. Šajā pantā noteiktās tiesības uz tiesisko aizsardzību neliedz EVTI pilnībā īstenot savas pilnvaras, kā noteikts 36.a pantā.”;
23)
regulas 36.a panta 2. punkta pirmo daļu groza šādi:
a)
punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:
“a)
par pārkāpumiem, kas minēti III pielikuma I iedaļas 1. līdz 5., 11. līdz 15., 19., 20., 23., 26.a līdz 26.d., 28., 30., 32., 33., 35., 41., 43., 50., 51. un 55. līdz 62. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 500 000, bet ne vairāk kā EUR 750 000;
b)
par pārkāpumiem, kas minēti III pielikuma I iedaļas 6., 7., 8., 16., 17., 18., 21., 22., 22.a, 24., 25., 27., 29., 31., 34., 37. līdz 40., 42., 42.a, 42.b, 45. līdz 49.a, 52., 53., un 54. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 300 000, bet ne vairāk kā EUR 450 000;”;
b)
punkta d) un e) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:
“d)
par pārkāpumiem, kas minēti III pielikuma II iedaļas 1., 6., 7., 8. un 9. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 50 000, bet ne vairāk kā EUR 150 000;
e)
par pārkāpumiem, kas minēti III pielikuma II iedaļas 2., 3.a līdz 5. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 25 000, bet ne vairāk kā EUR 75 000;”;
c)
punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“h)
par pārkāpumiem, kas minēti III pielikuma I iedaļas 20.a punktā, III pielikuma III iedaļas 4. līdz 4.c., 6., 8. un 10. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 90 000, bet ne vairāk kā EUR 200 000;”;
24)
regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:
a)
panta 1. un 3. punktu svītro;
b)
pievieno šādus punktus:
“4. Saņēmusi tehniskus padomus no EVTI, Komisija pārskata situāciju strukturēto finanšu instrumentu kredītreitingu tirgū, jo īpaši atkārtotas vērtspapirizācijas kredītreitingu tirgū. Pēc šīs pārskatīšanas Komisija līdz 2016. gada 1. jūlijam iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kam attiecīgā gadījumā pievienots tiesību akta priekšlikums, kurā jo īpaši izvērtē:
a)
vai ir pieejama pietiekama izvēle, lai ievērotu 6.b un 8.c pantā izklāstītās prasības;
b)
vai ir piemēroti saīsināt vai pagarināt līgumattiecību maksimālo ilgumu, kas minēts 6.b panta 1. punktā, kā arī minimālo laikposmu, kad kredītreitingu aģentūra var atkārtoti slēgt līgumu ar emitentu vai saistītu trešo personu, lai izsniegtu kredītreitingus atkārtotai vērtspapirizācijai, kas minēta 6.b panta 3. punktā;
c)
vai ir piemēroti grozīt 6.b panta 2. punkta otrajā daļā minēto atbrīvojumu.
5. Saņēmusi tehniskus padomus no EVTI, Komisija pārskata situāciju kredītreitingu tirgū. Pēc minētās pārskatīšanas Komisija līdz 2016. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kam attiecīgā gadījumā pievienots tiesību akta priekšlikums, kurā jo īpaši izvērtē:
a)
vai nepieciešams attiecināt 8.b pantā noteikto pienākumu darbības jomu arī uz jebkuriem citiem finanšu kredītu produktiem;
b)
vai 6., 6.a un 7. pantā minētās prasības ir pietiekami mazinājušas interešu konfliktus;
c)
vai būtu jāattiecina 6.b pantā minētā rotācijas mehānisma darbības joma arī uz citām aktīvu klasēm un vai ir piemēroti izmantot diferencētus laikposmu ilgumus dažādām aktīvu klasēm;
d)
cik piemēroti ir esošie un alternatīvie atalgojuma modeļi;
e)
vai ir nepieciešams īstenot citus pasākumus, lai veicinātu konkurenci kredītreitingu tirgū;
f)
cik piemērotas ir papildu iniciatīvas, ar kurām veicināt konkurenci kredītreitingu tirgū, ņemot vērā nozares struktūras attīstību;
g)
vai ir nepieciešams ierosināt pasākumus, lai mazinātu līgumos paredzētu pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem;
h)
tirgus koncentrācijas līmeņus, ar augstu koncentrāciju saistītos riskus un to ietekmi uz finanšu nozares vispārējo stabilitāti.
6. Komisija vismaz reizi gadā informē Eiropas Parlamentu un Padomi par jebkuriem jauniem pārskata periodā pieņemtiem lēmumiem par līdzvērtību, kas minēti 5. panta 6. punktā.”;
25)
regulas 39.a pantu aizstāj ar šādu:
“39.a pants
EVTI personāls un resursi
EVTI līdz 2014. gada 21. jūnijam izvērtē tā personāla un resursu vajadzības, kas rodas, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.”;
26)
iekļauj šādu pantu:
“39.b pants
Ziņošanas pienākumi
1. Komisija līdz 2015. gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par:
a)
pasākumiem, kas veikti, lai svītrotu atsauces uz kredītreitingiem, kas sekmē vai var sekmēt paļaušanos tikai vai mehāniski uz tiem; un
b)
alternatīviem instrumentiem, kas ļautu ieguldītājiem pašiem veikt emitentu un finanšu instrumentu kredītriska novērtējumu,
lai līdz 2020. gada 1. janvārim no Savienības tiesību aktiem svītrotu visas atsauces uz kredītreitingiem regulatīvos nolūkos, ar noteikumu, ka ir apzinātas un ieviestas piemērotas alternatīvas. Saistībā ar šo punktu EVTI sniedz tehniskas konsultācijas Komisijai.
2. Ņemot vērā situāciju tirgū, Komisija līdz 2014. gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, vai būtu piemēroti izveidot Eiropas kredītspējas novērtējumu valsts parādam.
Ņemot vērā pirmajā daļā minētajā ziņojumā konstatēto un situāciju tirgū, Komisija līdz 2016. gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, vai ir piemēroti un iespējams atbalstīt Eiropas kredītreitingu aģentūru dalībvalstu valsts parāda kredītspējas vērtēšanai un/vai Eiropas kredītreitingu fondu visiem pārējiem kredītreitingiem.
3. Komisija līdz 2013. gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par mazāko kredītreitingu aģentūru tīkla iespējamību, lai palielinātu konkurenci tirgū. Minētajā ziņojumā novērtē finansiālo un nefinansiālo atbalstu šāda tīkla izveidei, ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus, ko varētu radīt šāds publisks finansējums. Ņemot vērā minētajā ziņojumā konstatēto un pēc tehniskām konsultācijām ar EVTI, Komisija var atkārtoti vērtēt 8.d panta noteikumus un ierosināt tā grozīšanu.”;
27)
regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;
28)
regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Neatkarīgi no pirmās daļas:
1)
šīs regulas 1. panta 7. punkta a) apakšpunktu, 9. un 10. punktu, 11. punktu saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 8.d pantu, un šīs regulas 1. panta 12. un 27. punktu piemēro no 2018. gada 1. jūnija, lai varētu veikt vērtējumu, kas minēts:
a)
Regulas (EK) Nr. 1060/2009 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz to, vai trešās valsts prasības ir vismaz tikpat stingras kā tās, kas minētas attiecīgajā punktā; un
b)
Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktā par to, vai uz kredītreitingu aģentūrām trešās valstīs attiecas juridiski saistoši noteikumi, kas ir līdzvērtīgi tiem, kuri minēti attiecīgajā punktā;
2)
šīs regulas 1. panta 8. punktu saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 6.a panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro no 2014. gada 21. jūnija attiecībā uz jebkuru kredītreitingu aģentūras akcionāru vai locekli, kuram 2011. gada 15. novembrī piederēja 5 % vai vairāk no vairāk nekā vienas kredītreitingu aģentūras kapitāla;
3)
šīs regulas 1. panta 15. punktu piemēro no 2015. gada 21. jūnija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 21. maijā