РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 923/2012 НА КОМИСИЯТА
от 26 септември 2012 година
за определяне на общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 и регламенти (ЕО) № 1265/2007, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006 и (ЕС) № 255/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (1), и по-специално член 4, букви а) и б) от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване и за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност (Основния регламент за EASA (2)), и по-специално членове 8 и 8б от него, както и приложение Vб към него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008 от Комисията се изисква да приеме правила за прилагане, с оглед да се приемат съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), както и да се хармонизира прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО, с цел да се гарантира непрекъснато осигуряване на безопасно и ефикасно обслужване на въздушното движение в рамките на единното европейско небе.
(2)
В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (3), на Евроконтрол бе даден мандат да подпомага Комисията при разработването на правила за прилагане, които установяват съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО, и хармонизират прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО.
(3)
В съответствие с член 1, параграф 3 и член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, както и с член 2 от Регламент (ЕО) № 216/2008, инициативата за единното европейско небе следва да подпомогне държавите членки в изпълнението на техните задължения съгласно Чикагската конвенция от 1944 г. за международно гражданско въздухоплаване (наричана по-нататък „Чикагската конвенция“), като осигури общо тълкуване и прилагане.
(4)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да се подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да се установят общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно осъществяване на управлението на въздушното движение. Тази цел е от особено значение за бързото въвеждане на функционалните блокове въздушно пространство в единното европейско небе.
(5)
Резултатите от работата, извършена от съвместната група, създадена от Комисията, Евроконтрол и ИКАО, която въз основа на подадената от държавите членки информация анализира и обобщи разликите между тях във връзка със стандартите на ИКАО относно правилата за полети и съответните разпоредби за аеронавигационно обслужване, потвърждават необходимостта от стандартизирането на общи правила и различия по отношение на единното европейско небе.
(6)
С оглед да се гарантира безопасно, ефективно и експедитивно международно въздушно движение и да се подпомогне установяването на функционални блокове въздушно пространство, всички участници в единното европейско небе следва да се придържат към общ набор от правила. Освен това от ключово значение за безопасността на трансграничните дейности е създаването на прозрачна регулаторна система, чрез която на участниците да може да се гарантира правна сигурност и предвидимост. За тази цел следва да бъдат установени стандартизирани правила за полети и съответни разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и те да бъдат допълнени при необходимост с документи с насоки и/или приемливи средства за осигуряване на съответствие.
(7)
За постигането на тези цели ИКАО следва да бъде уведомявана от държавите членки само за съвместно приети европейски разлики в области, които попадат в обхвата на правото на Съюза. Тези разлики следва да се установяват и наблюдават чрез постоянен процес.
(8)
Държавите членки, които са приели разпоредби, допълващи даден стандарт на ИКАО, следва да продължат да ги прилагат до приемането на съответните разпоредби на Съюза, ако те считат това за все още необходимо и при условие че тези допълнителни разпоредби не представляват разлика по Чикагската конвенция или спрямо действащото законодателство на Съюза.
(9)
Настоящият регламент следва да се прилага, без да се засягат задълженията и правата на държавите членки над открито море, в съответствие с член 12 от Чикагската конвенция и особено с приложение 2 към Чикагската конвенция, както и задълженията на държавите членки и на Съюза съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право и задълженията на държавите членки по Конвенцията за международните правила за предпазване от сблъскване на море, 1972 г.
(10)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Рамковия регламент (ЕО) № 549/2004 регулаторната рамка за създаването на Единно европейско небе не обхваща военните операции и учения.
(11)
Съществуващият процес за изменение на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО в рамките на Чикагската конвенция не се разглежда в настоящия регламент.
(12)
Разширяването на обхвата на компетенциите на EASA, така че те да включват безопасността на управлението на въздушното движение, изисква съгласуваност между разработването на правилата за прилагане съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008.
(13)
С цел да се осигури съгласуваност между транспонирането на разпоредбите на приложение 2 към Чикагската конвенция, изложени в настоящия регламент, и бъдещите разпоредби, произтичащи от други приложения към Чикагската конвенция, които ще бъдат включени в следващите етапи на работа, както и прилагането на бъдещите правила на Съюза, първоначалните разпоредби следва да бъдат преразгледани при необходимост.
(14)
При необходимост следва да се актуализират други елементи на законодателството на Съюза, за да се позовават на настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Целта на настоящия регламент е да се установят общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, които да се прилагат за общото въздушно движение в обхвата на Регламент (ЕО) № 551/2004.
2. Настоящият регламент се прилага по-специално за ползватели на въздушното пространство и въздухоплавателни средства, участващи в общото въздушно движение:
а)
експлоатирани в посока на, в границите на, или извън Съюза;
б)
с национални и регистрационни знаци на държава - членка на Съюза, и експлоатирани във всякакво въздушно пространство по начин, който да не противоречи на правилата, публикувани от страната, под чиято юрисдикция е територията, над която се прелита.
3. Настоящият регламент се прилага също така за компетентните органи на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и съответния наземен персонал, участващ в експлоатацията на въздухоплавателните средства.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„точност“ (accuracy) е степента на съответствие между прогнозната или измерената стойност и действителната стойност;
2.
„договор ADS-C“ (ADS-C agreement) е план за докладване, който определя условията за докладване на данни ADS-C (т.е. данните, изисквани от органа за обслужване на въздушното движение, и честотата на предаване на докладите ADS-C, които трябва да бъдат договорени, преди ADS-C да се използва в обслужването на въздушното движение);
3.
„консултативно въздушно пространство“ (advisory airspace) е въздушно пространство с определени размери или установен маршрут, в границите на което се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
4.
„консултативно трасе“ (advisory route) е установен маршрут, в границите на който се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
5.
„фигурен пилотаж“ (aerobatic flight) означава целенасочено изпълнявани маневри от въздухоплавателно средство, включващи внезапни изменения на пространствената му позиция, неестествена пространствена позиция или неестествено изменение на скоростта, които не са необходими за нормален полет или за обучение за свидетелства за правоспособност или квалификации, различни от тези за фигурен пилотаж;
6.
„летище“ (aerodrome) е определена зона (включително всички сгради, инсталации и оборудване) на земя или вода или на неподвижно съоръжение, неподвижно съоръжение в открито море или плаващо съоръжение, предназначена да бъде използвана, изцяло или частично, за кацане, излитане и движение на въздухоплавателни средства по повърхността;
7.
„обслужване по летищен контрол“ (aerodrome control service) означава обслужване по контрол на въздушното движение (КВД) по отношение на летищното движение;
8.
„летищна контролна кула“ (aerodrome control tower) е орган, създаден за осигуряване на обслужване по контрол на въздушното движение по отношение на летищното движение;
9.
„летищно движение“ (aerodrome traffic) е всяко движение по маневрената площ на летището и всички полети на въздухоплавателни средства в района на дадено летище. Въздухоплавателните средства, експлоатирани в района на дадено летище, включват, но не само, въздухоплавателни средства, влизащи в летищния кръг на полетите или напускащи този кръг;
10.
„летищен кръг на полетите“ (aerodrome traffic circuit) е установен маршрут за полет на въздухоплавателните средства, летящи в района на дадено летище;
11.
„зона за летищно движение“ (aerodrome traffic zone) е въздушно пространство с определени размери, установено около летище за предпазване на летищното движение;
12.
„авиационна работа“ (aerial work) означава полет на въздухоплавателното средство, при който то се използва за специализирани услуги като услугите, свързани със селското стопанство, строителството, фотографията, топографските измервания, наблюдението и патрулирането, търсенето и спасяването, авиационната реклама и т.н.;
13.
„Аеронавигационна информация и публикация“ (Aeronautical Information Publication - AIP) е сборник, издаван или одобряван от дадена държава, който съдържа дългосрочна аеронавигационна информация от важно значение за въздушната навигация;
14.
„аеронавигационно мобилно обслужване“ (aeronautical mobile service) е мобилно обслужване между аеронавигационните станции и станциите на въздухоплавателните средства или между станциите на въздухоплавателните средства, в което могат да участват станциите на средствата за спасяване; в това обслужване могат да участват и аварийни радиопредаватели за указване на местоположение, които работят на специалните честоти, използвани при бедствия и аварии;
15.
„аеронавигационна станция“ (aeronautical station) е наземна станция за аеронавигационно мобилно обслужване. В някои случаи аеронавигационната станция може да бъде разположена на борда на плавателен съд или на платформа в морето;
16.
„самолет“ (aeroplane) е задвижвано от силова установка по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, получаващо подемната си сила в полет главно от аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при определени условия на полета;
17.
„бордова система за избягване на опасни сближения във въздуха“ (airborne collision avoidance system - ACAS) е система на борда на въздухоплавателното средство, използваща сигналите от транспондера за вторичен обзорен радар (SSR), която функционира независимо от наземното оборудване и предоставя на пилота информация за потенциално конфликтна ситуация с въздухоплавателни средства, оборудвани с транспондери за вторичен обзорен радар;
18.
„въздухоплавателно средство“ (aircraft) е всяка машина, която може да се поддържа в атмосферата от реакциите на въздуха, различни от реакциите на въздуха срещу земната повърхност;
19.
„адрес на въздухоплавателно средство“ (aircraft address) е уникална комбинация от 24 бита, служеща за обозначаване на въздухоплавателно средство за целите на връзката въздух - земя, навигацията и обзора;
20.
„наблюдение от въздухоплавателно средство“ (aircraft observation) е оценката на един или повече метеорологични елементи, извършена от въздухоплавателно средство в полет;
21.
„информация за полетите и метеорологичните условия (AIRMET)“ е информацията, издавана от метеорологична служба за следене за наличие или очаквана поява на определени метеорологични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полетите на въздухоплавателни средства на малки височини и които не са били вече включени в прогнозата, предназначена за полети на малки височини в съответния район за полетна информация или негов подрайон;
22.
„връзка въздух - земя“ (air-ground communication) е двупосочна връзка между въздухоплавателни средства и станции или пунктове, разположени на земната повърхност;
23.
„контролна радиостанция въздух - земя“ (air-ground control radio station) е аеронавигационна далекосъобщителна станция, предназначена главно за осигуряване на връзката по провеждането на полетите и управлението на въздухоплавателните средства в даден район;
24.
„доклад за полет“ (air-report) означава доклад от въздухоплавателно средство в полет, изготвен в съответствие с изискванията за местоположение и докладване за експлоатация и/или за метеорологични условия.
25.
„рулиране по въздуха“ (air-taxiing) е движение на вертолет или друго вертикално излитащо и кацащо въздухоплавателно средство над повърхността на летището обикновено при наличие на земен ефект с пътна скорост, по-малка от 37 км/ч (20 kts);
26.
„въздушно движение“ (air traffic) означава всички въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на дадено летище;
27.
„консултативно обслужване на въздушното движение“ (air traffic advisory service) е обслужване, предоставяно в консултативно въздушно пространство за осигуряване на сепарация, доколкото това практически е възможно, между въздухоплавателни средства, изпълняващи полети съгласно полетен план по правилата за полети по прибори;
28.
„разрешение по контрол на въздушното движение“ (air traffic control clearance) е разрешение за дадено въздухоплавателно средство да продължи своя маршрут при условията, определени от орган за контрол на въздушното движение;
29.
„инструкция за контрол на въздушното движение“ (air traffic control instruction) означава разпореждания, издадени от контрола на въздушното движение с цел да се изиска предприемането на конкретно действие от даден пилот;
30.
„обслужване по контрол на въздушното движение“ (air traffic control service) е обслужване, предоставяно с цел:
а)
предотвратяване на сблъскване:
1)
между въздухоплавателни средства; и
2)
между въздухоплавателни средства и препятствия по маневрената площ на летището; както и
б)
подреждане и поддържане на последователен поток на въздушното движение;
31.
„орган за контрол на въздушното движение“ (air traffic control unit) е общ термин, означаващ в различните случаи районен контролен център, орган за контрол на подхода или летищна контролна кула;
32.
„обслужване на въздушното движение (ОВД)“ (air traffic service - ATS) е общ термин с различно значение според случая - полетно-информационно обслужване, аварийно-оповестително обслужване, консултативно обслужване на въздушното движение, контрол на въздушното движение (контрол на района, контрол на подхода или контрол на летищното движение);
33.
„въздушни пространства на обслужване на въздушното движение“ (air traffic services airspaces) означава въздушни пространства с определени размери и азбучно обозначение, в които могат да се осъществяват определени видове полети и за които са установени обслужване на въздушното движение и правила за експлоатация;
34.
„пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services reporting office) е орган, създаден с цел получаване на представените преди излитане доклади, свързани с обслужването на въздушното движение, и полетни планове;
35.
„орган за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services unit) е общ термин, означаващ в различните случаи орган за контрол на въздушното движение, център за полетна информация, летищен орган за полетно-информационно обслужване или пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение;
36.
„въздушен път“ (airway) e контролирано въздушно пространство (или негова част) с формата на коридор;
37.
„аварийно-оповестително обслужване“ (alerting service) е обслужване, предоставяно с цел уведомяване и оказване на необходимото съдействие на съответните организации, за въздухоплавателни средства, нуждаещи се от помощта на службите за търсене и спасяване;
38.
„резервно летище“ (alternate aerodrome) е летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, когато стане невъзможно или непрепоръчително то да продължи полета си към летището на местоназначение или да кацне на него. Резервните летища включват, както следва:
а)
„резервно летище при излитане“ (take-off alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, ако възникне необходимост от това непосредствено след излитане и няма възможност да бъде използвано летището на излитане;
б)
„резервно летище по маршрута“ (en-route alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, след като при полета по маршрута си е попаднало в нестандартни условия или аварийно състояние;
в)
„резервно летище по маршрута при ETOPS полети“ (ETOPS en-route alternate) е пригодно и подходящо резервно летище, на което даден самолет може да извърши кацане, след като при ETOPS полет по маршрута си е претърпял спиране на двигател или е попаднал в други нестандартни условия или аварийно състояние;
г)
„резервно летище на летището на кацане“ (destination alternate) е резервно летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, ако стане невъзможно или непрепоръчително то да кацне на летището на местоназначение;
39.
„абсолютна височина“ (altitude) е вертикалното разстояние, измерено от средното морско равнище (mean sea level - MSL) до определено ниво, точка или обект, приет за точка;
40.
„обслужване по контрол на подхода“ (approach control service) е обслужване по контрол на въздушното движение за долитащи или отлитащи контролирани полети;
41.
„орган за контрол на подхода“ (approach control unit) е орган за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети, долитащи към или отлитащи от едно или повече летища;
42.
„перон“ (apron) е определен район, предназначен за разполагане на въздухоплавателни средства с цел качване или слизане на пътници, товарене или разтоварване на пощенски пратки или товари, зареждане с гориво, паркиране или техническо обслужване;
43.
„районен контролен център (РКЦ)“ (area control centre - ACC) е орган, създаден за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролираните райони под същата юрисдикция;
44.
„обслужване по контрол на района“ е обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролирани райони;
45.
„зонална навигация“ (area navigation - RNAV) означава метод за навигация, който позволява полета на въздухоплавателни средства по всякакъв желан маршрут в обхвата на наземни или космически помощни средства за навигация, или в границите на възможностите на автономни помощни средства, или комбинация от двете;
46.
„трасе за ОВД“ (ATS route) е определен маршрут, предназначен за направляване на потока въздушно движение за нуждите на обслужването на въздушното движение;
47.
„автоматичен зависим обзор - радиопредаване“ (automatic dependent surveillance - broadcast (ADS-B) е метод, по който въздухоплавателни средства, летищни превозни средства и други обекти могат автоматично в режим на радиопредаване да предават и/или приемат по съответна линия данни за идентификация, местонахождение и допълнителни данни при необходимост;
48.
„автоматичен зависим обзор - контракт“ (automatic dependent surveillance - contract (ADS-C) е средство, чрез което по линия за предаване на данни се обменя информация за условията на договор ADS-C между наземната система и въздухоплавателното средство, като се уточнява при какви условия ще започне предаването на доклади ADS-C и какви данни ще се съдържат в тях;
49.
„автоматична информация за летищен терминал (automatic terminal information service - ATIS)“ е автоматично предоставяне на текуща, рутинна информация на пристигащи и заминаващи въздухоплавателни средства в продължение на 24 часа или на определена част от нея:
а)
„автоматична информация за летищен терминал по линия за предаване на данни (Data link-automatic terminal information service (D-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством линия за предаване на данни;
б)
„гласова автоматична информация за летищен терминал (Voice-automatic terminal information service (Voice-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством непрекъснато повтарящо се гласово предаване;
50.
„долна граница на облачността“ (ceiling) е височината над земята или водата на долната граница на най-ниския облачен слой, намиращ се по-ниско от 6 000 m (20 000 ft) и закриващ повече от половината небе;
51.
„точка за преминаване“ (change-over point) е точката, в която дадено въздухоплавателно средство, изпълняващо полет по отсечка от трасе за ОВД, определено чрез високочестотни всенасочени радиопредаватели, се очаква да прехвърли основната си навигационна ориентация от средството зад него към средството пред него;
52.
„граница за действие на разрешението“ (clearance limit) означава точката, до която даденото на въздухоплавателното средство разрешение по контрол на въздушното движение е валидно;
53.
„облак от значение за експлоатацията“ (cloud of operational significance) е облак с височина на долната граница на облаците под 1 500 m (5 000 ft) или под най-голямата минимална секторна височина над морското равнище, като се взема по-голямата от двете стойности, или купесто-дъждовен облак или мощен купест облак на всякаква височина;
54.
„код (SSR)“ (code SSR) е номер, присвоен на конкретен многоимпулсен сигнал за отговор, предаван от транспондера в режим А или режим С;
55.
„компетентен орган“ (competent authority) e орган, определен от държавата членка за компетентен да осигури съответствие с изискванията на настоящия регламент;
56.
„контролиран район“ (control area) е контролирано въздушно пространство, простиращо се нагоре от определена граница над земната повърхност;
57.
„контролирано летище“ (controlled aerodrome) е летище, на което се осигурява обслужване по контрол на летищното движение, независимо дали е налице или не контролирана зона;
58.
„контролирано въздушно пространство“ (controlled airspace) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява обслужване по контрол на въздушното движение в съответствие с класификацията на въздушното пространство;
59.
„контролиран полет“ (controlled flight) е всеки полет, който е предмет на разрешение по контрол на въздушното движение;
60.
„връзка между ръководителите на полети и пилотите чрез линия за предаване на данни“ (controller-pilot data link communications (CPDLC)“ е средство за комуникация между ръководителя на полети и пилота по линия за предаване на данни за целите на контрола на въздушното движение (КВД);
61.
„контролирана зона“ (control zone) е контролирано въздушно пространство, простиращо се от земната повърхност нагоре до определена горна граница;
62.
„крейсерски набор“ (cruise climb) е пилотиране на самолет в крейсерски режим, осигуряващо нарастване на абсолютната височина при намаляване масата на самолета;
63.
„крейсерско ниво“ (cruising level) е ниво, поддържано в продължение на значителна част от полета;
64.
„текущ полетен план (current flight plan - CPL)“ е полетен план, включващ възможните промени, предизвикани от последващи разрешения;
65.
„опасна зона“ (danger area) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което за посочени периоди от време може да се осъществява дейност, представляваща опасност за полетите на въздухоплавателни средства;
66.
„връзка по линия за предаване на данни“ (data link communications) е форма на комуникация, предназначена за обмен на съобщения по линия за предаване на данни;
67.
„стойност“ (datum) означава количество или набор от количества, които могат да служат за справка или като база за изчисляване на други количества;
68.
„разрешение от по-низшестоящ орган“ (downstream clearance) означава разрешение, издадено на въздухоплавателно средство от орган за контрол на въздушното движение, който не е настоящият контролиращ орган на това въздухоплавателно средство;
69.
„разчетно изтекло време“ (estimated elapsed time) е разчетното време, необходимо за придвижване от една основна точка до друга;
70.
„разчетно време за начало на движението“ (estimated off-block time) е разчетното време, в което самолетът ще започне движение, свързано с излитане;
71.
„разчетно време на долитане“ (estimated time of arrival) означава за полети по правилата за полети по прибори (ППП) разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над точка, определена с използване на навигационни помощни средства, от която започва процедурата за кацане по прибори, а при отсъствие на навигационни помощни средства, свързани с това летище - времето, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището. За полети, изпълнявани по правилата за визуални полети (ПВП), това е разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището;
72.
„предполагаемо време на подход“ (expected approach time) е времето, в което органът за КВД очаква долитащо със закъснение въздухоплавателно средство, задържано над точката за изчакване, да я напусне, за да завърши подхода си за кацане. Действителното време на напускане на точката за изчакване ще зависи от разрешението за подход;
73.
„попълнен полетен план“ (filed flight plan - FPL) е план за полета във вида, представен на органа за обслужване на въздушното движение, попълнен от пилота или упълномощено лице, без каквито и да са последващи промени;
74.
„член на летателния екипаж“ (flight crew member) е правоспособен член на екипажа, на когото са възложени задължения от съществено значение за експлоатацията на дадено въздухоплавателно средство през полетното дежурство;
75.
„център за полетна информация“ (flight information centre) е орган, създаден за осигуряване на полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
76.
„район за полетна информация“ (flight information region) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
77.
„полетно-информационно обслужване“ (flight information service) е обслужване, предоставяно с цел подпомагане и даване на полезна информация за безопасно и ефикасно изпълнение на полетите;
78.
„полетно ниво“ (flight level - FL) е повърхност на постоянно атмосферно налягане, отнесена към специфична стойност на налягане, 1013,2 хектопаскала (hPa), и отделена от други такива повърхности посредством определени интервали от налягане;
79.
„полетен план“ (flight plan) е специфична информация, предоставяна на органите за обслужване на въздушното движение, отнасяща се за предстоящ полет или част от полет на въздухоплавателно средство;
80.
„видимост в полет“ (flight visibility) е видимостта от пилотската кабина на въздухоплавателното средство по направление на полета;
81.
„прогноза“ (forecast) е описание на метеорологичните условия, очаквани в конкретен момент или в период от време в определен район или част от въздушното пространство;
82.
„приземна видимост“ (ground visibility) е видимост на летището, докладвана от упълномощен наблюдател или от автоматични системи;
83.
„курс“ (heading) е направлението на надлъжната ос на въздухоплавателното средство, изразявано обикновено в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния, компасния или условния меридиан);
84.
„относителна височина“ (height) е вертикалното разстояние до дадено ниво, точка или обект, приет за точка, измерено от определена отправна точка;
85.
„вертолет“ (helicopter) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет главно чрез реакция на въздуха с един или няколко носещи винта, завъртани от силова установка около оси, намиращи се в приблизително вертикално положение;
86.
„въздушно пространство над открито море“ (high seas airspace) е въздушното пространство извън това над сухоземна територия и териториални морета, както е посочено в Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право, Монтего Бей, 1982 г.);
87.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
88.
„полет по ППП“ (IFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за полети по прибори;
89.
„ПМУ“ (IMC) е съкращението, използвано за обозначаване на приборни метеорологични условия;
90.
„процедура за подход по прибори“ (instrument approach procedure - IAP) е поредица от предварително определени маневри, изпълнени по прибори съгласно изискванията за предпазване от препятствия, започваща от точката за начален подход или, ако е приложимо, от началото на определен маршрут за кацане (схема за долитане) и завършваща в точка, в която може да се извърши кацане, или ако такова не се извърши, в точка, за която са валидни критериите за минималната безопасна височина над препятствията при изчакване или по маршрута. Процедурите за подход по прибори се класифицират, както следва:
а)
процедура за неточен подход (Non-precision approach - NPA) е процедура за подход по прибори, при която се използва странично насочване, но не и вертикално насочване;
б)
процедура за подход с вертикално насочване (Approach procedure with vertical guidance - APV) е процедура по прибори, при която се използва странично и вертикално насочване, но не отговаря на изискванията, установени за точен подход и кацане;
в)
процедура за точен подход (Precision approach - PA) е процедура за подход по прибори, като се използва точно странично и вертикално насочване с минимуми, определени от категорията на експлоатация;
91.
„приборни метеорологични условия (ПМУ)“ (instrument meteorological conditions - IMC) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, като те са по-малки от минималните, установени за визуални метеорологични условия;
92.
„зона за кацане“ (landing area) е частта от работната площ, която е предназначена за кацане или излитане на въздухоплавателни средства;
93.
„ниво“ (level) е общ термин, отнасящ се до вертикалното положение на въздухоплавателно средство в полет, като в различни случаи може да означава относителна височина, абсолютна височина или полетно ниво;
94.
„маневрена площ“ (maneuvering area) е частта от летището, изключваща перона, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства;
95.
„режим (SSR)“ (mode (SSR) е условен индикатор, отнасящ се към специфични функции на запитващите сигнали, предавани от запитващите устройства на вторичните обзорни радари. Съществуват четири режима, посочени в приложение 10 на ИКАО: A, C, S и смесен режим;
96.
„работна площ“ (movement area) е частта от летището, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства, състояща се от маневрената площ и перона(ите);
97.
„нощ“ (night) е периодът между края на вечерния граждански полумрак и началото на сутрешния граждански полумрак. Когато центърът на слънчевия диск достигне позиция на 6 градуса под хоризонта, гражданският полумрак завършва вечер и започва сутрин;
98.
„препятствие“ (obstacle) са всички неподвижни (временни или постоянни) и подвижни обекти или части от тях, които:
а)
са разположени в зона, предназначена за движение на въздухоплавателни средства по повърхността; или
б)
се възвишават над определена повърхност, предназначена да осигури безопасността на въздухоплавателни средства в полет; или
в)
се намират извън горепосочените повърхности и са били оценени като опасни за въздухоплаването;
99.
„оперативна площадка“ (operating site) е площадка, избрана от оператора или командира за кацане, излитане и/или подемно-товарни операции;
100.
„командир“ (pilot-in-command) е пилотът, определен от оператора, а при въздухоплаване с общо предназначение - от собственика, да ръководи и да отговаря за безопасното изпълнение на полета;
101.
„барометрична височина“ (pressure-altitude) е атмосферно налягане, изразено в абсолютна височина, съответстваща на това налягане в стандартна атмосфера съгласно определението в приложение 8, част 1 към Чикагската конвенция;
102.
„неразрешена употреба на вещества“ (problematic use of substances) е употребата на едно или няколко психоактивни вещества от авиационния персонал по начин, който:
а)
представлява пряка опасност за употребилия ги или застрашава живота, здравето и благополучието на други хора; и/или
б)
причинява или задълбочава проблеми или разстройства от професионален, социален, психически или физически характер;
103.
„забранена зона“ (prohibited area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателни средства са забранени;
104.
„психоактивни вещества“ (psychoactive substances) са алкохолът, опиоидите, канабиноидите, успокоителните и приспивателните, кокаинът, другите психостимуланти, халюциногените и летливите разтворители, като се изключват кафето и тютюнът;
105.
„радар“ (radar) е устройство за радиооткриване, което осигурява информация за отдалечеността, азимута и/или височината на обекти;
106.
„задължителна радиозона“ (radio mandatory zone - RMZ) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което наличието и експлоатацията на радиооборудване са задължителни;
107.
„радионавигационно обслужване“ е обслужване, предоставящо посредством едно или повече радионавигационни средства насочваща информация или данни относно местоположението с цел ефикасна и безопасна експлоатация на въздухоплавателни средства;
108.
„радиотелефония“ (radiotelephony) e форма на радиовръзка, предназначена главно за обмен на информация в речева форма;
109.
„повтарящ се полетен план“ (repetitive flight plan - RPL) е полетен план за често повтарящи се, серийни, изпълнявани по разписание полети с еднакви основни елементи, представен от оператора, за съхранение и многократна употреба от органи за обслужване на въздушното движение;
110.
„точка за доклад“ (reporting point) е определено географско място, спрямо което може да бъде докладвано местоположението на въздухоплавателно средство;
111.
„ограничена зона“ (restricted area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателните средства са ограничени съгласно определени условия;
112.
„отсечка от маршрута“ (route segment) означава маршрут или част от маршрут на полет обикновено без междинно спиране;
113.
„писта за излитане и кацане (ПИК)“ (runway) е определен правоъгълен участък от наземно летище, подготвен за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
114.
„място за изчакване при пистата за излитане и кацане“ (runway-holding position) е определено място, осигуряващо защита на пистата за излитане и кацане, повърхността за ограничение на препятствията и критичната/чувствителната зона на системите ILS/MLS, на което рулиращите въздухоплавателни средства и превозните средства трябва да спрат и да изчакат, освен ако не е указано друго от летищната контролна кула;
115.
„хоризонтална видимост на пистата за излитане и кацане“ (runway visual range - RVR) е разстоянието, до което пилотът на въздухоплавателно средство, намиращо се на осовата линия на пистата за излитане и кацане, може да види маркировъчните знаци на повърхността на пистата или светлините, които я ограничават или маркират осовата ѝ линия;
116.
„персонал, свързан с безопасността“ (safety-sensitive personnel) означава лица, които могат да застрашат безопасността на въздухоплаването, ако те изпълняват своите задължения и функции по неправилен начин, като към тях спадат, но не само, членовете на екипажа, персоналът по техническо обслужване на въздухоплавателните средства и ръководителите на полети;
117.
„планер“ (sailplane) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет чрез аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при полета, чийто свободен полет не зависи от двигател, т.е. включително делтапланери, парапланери и други аналогични въздухоплавателни средства;
118.
„вторичен обзорен радар“ (secondary surveillance radar - SSR) е радарна система за наблюдение, използваща предаватели/приемници (запитващи устройства) и транспондери;
119.
„информация SIGMET“ (SIGMET information) е информацията, която се публикува от дадена метеорологична служба за наблюдение относно възникването или очакваното възникване на специфични климатични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полета на въздухоплавателно средство;
120.
„сигнална площадка“ (signal area) е площадка на летището, използвана за разполагане на земна сигнализация;
121.
„основна точка“ (significant point) е определено географско място, използвано при определяне на трасе за ОВД или маршрута на полета на въздухоплавателно средство, както и за други цели на навигацията и ОВД;
122.
„полет по особени правила за визуални полети“ (special VFR flight) е полет по правила за визуални полети, разрешен от орган за контрол на въздушното движение за изпълнение в границите на контролирана зона при метеорологични условия, които са по-лоши от визуалните метеорологични условия (ВМУ);
123.
„отклонено въздухоплавателно средство“ (strayed aircraft) е въздухоплавателно средство, което се е отклонило значително от своята планирана пътна линия или което докладва, че се е изгубило;
124.
„обзорен радар“ (surveillance radar) е радарно оборудване, използвано за определяне на местоположението на дадено въздухоплавателно средство по разстояние и азимут;
125.
„рулиране“ (taxiing) е движение на въздухоплавателно средство на собствена тяга по повърхността на летище или оперативна площадка, с изключение на излитане и кацане;
126.
„път за рулиране“ (taxiway) е определен път на сухопътно летище, предназначен за рулиране на въздухоплавателни средства и служещ за връзка между отделните части на летището, включително:
а)
пътека за рулиране на въздухоплавателното средство към стоянката (aircraft stand taxilane), която е част от перона, обозначена е като път за рулиране и е предназначена за осигуряване само на достъпа на въздухоплавателни средства до стоянките;
б)
перонен път за рулиране (apron taxiway), който е част от системата от пътеки за рулиране, разположен е на перона и е предназначен да осигури маршрута на рулиране през перона;
в)
път за рулиране за бързо излизане (rapid exit taxiway), който е път за рулиране, свързан с ПИК под остър ъгъл, позволяващ на кацащите самолети излизане от ПИК с по-голяма скорост отколкото по други извеждащи пътеки за рулиране, като по този начин се свежда до минимум времето на заемане на ПИК;
127.
„територия“ (territory) означава сухопътната територия и прилежащите ѝ териториални води, по отношение на които дадена държава има суверенни права, сюзеренна власт, протекция или мандат;
128.
„праг“ (threshold) е началото на частта от пистата, която е използваема за кацане;
129.
„общо разчетно изтекло време“ (total estimated elapsed time) означава:
а) за полети по правилата за полети по прибори- разчетното време, необходимо от излитането до прелитането над определена с навигационни средства зададена точка, от която се предвижда да започне процедурата на подхода за кацане по прибори, а ако няма навигационно средство, свързано с летището на местоназначение - до долитането над летището на местоназначение;
б) за полети по правилата за визуални полети (ПВП)- разчетното време от излитането до долитането над летището на местоназначение;
130.
„пътна линия“ (track) е проекцията на траекторията на полета на въздухоплавателно средство върху земната повърхност, направлението на която във всяка нейна точка обикновено се изразява в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния или условния меридиан);
131.
„препоръка за предотвратяване на сблъскване“ (traffic avoidance advice) е препоръка за маневриране, дадена от орган за обслужване на въздушното движение с цел да се помогне на пилота да избегне сблъскване;
132.
„информация за движението“ (traffic information) е информация, давана от органа за обслужване на въздушното движение, предупреждаваща пилота за други известни или наблюдавани въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на летището, които могат да се намират близо до неговото местоположение или набелязан маршрут за полет, и помагаща на пилота да избегне сблъскване;
133.
„точка за предаване на контрола“ (transfer of control point) е определена точка, намираща се по маршрута на полета на въздухоплавателно средство, в която отговорността за обслужването на това въздухоплавателно средство по контрол на въздушното движение се предава от един контролен орган или позиция на следващия(ата);
134.
„преходна абсолютна височина“ (transition altitude) е абсолютната височина, на която или под която положението на дадено въздухоплавателно средство във вертикална плоскост се контролира по отношение на абсолютната височина;
135.
„преходно ниво“ (transition level) е най-ниското ниво над преходната абсолютна височина, което може да се използва за полет;
136.
„задължителна транспондерна зона“ (transponder mandatory zone - TMZ) означава въздушно пространство с определени размери, в което наличието и експлоатацията на транспондери за докладване на барометричната височина са задължителни;
137.
„неидентифицирано въздухоплавателно средство“ (unidentified aircraft) е въздухоплавателно средство, наблюдавано или докладвано да извършва полет в дадена зона, чиято идентичност не е установена;
138.
„безпилотен неуправляем аеростат“ (unmanned free balloon) е безмоторно, безпилотно въздухоплавателно средство, което е по-леко от въздуха и се намира в свободен полет;
139.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети.
140.
„полет по ПВП“ (VFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за визуални полети;
141.
„видимост“ (visibility) означава видимост за въздухоплавателни цели, която се определя от по-голямата стойност от:
а)
най-голямото разстояние, на което черен обект с подходящи размери, разположен в близост до повърхността, може да се види и разпознае, когато се наблюдава на светъл фон;
б)
най-голямото разстояние, на което светлини с интензитет около 1 000 кандели (cd) могат да се видят и идентифицират на неосветен фон;
142.
„визуални метеорологични условия“ (visual meteorological conditions) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, съответстващи на установените минимуми или по-високи от тях;
143.
„ВМУ“ (VMC) е съкращението, използвано за обозначаване на визуални метеорологични условия.
Член 3
Съответствие
Държавите членки гарантират съответствието с общите правила и разпоредби, посочени в приложението към настоящия регламент, без да се засягат разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в член 14 от Регламент (ЕО) № 216/2008, и предпазните мерки, съдържащи се в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 4
Дерогации за специални операции
1. По искане на правни субекти, извършващи определени дейности, компетентните органи могат да предоставят на тези субекти дерогации от специфичните изисквания на настоящия регламент за следните дейности от обществен интерес и за обучението, необходимо за безопасното осъществяване на дейностите:
а)
полицейски и митнически мисии;
б)
мисии за наблюдение на въздушното движение и преследване;
в)
мисии за екологичен контрол, осъществявани от държавни органи или от тяхно име;
г)
операции за търсене и спасяване;
д)
медицински полети;
е)
евакуации;
ж)
борба с пожари;
з)
дерогации, които са необходими, за да се гарантира сигурността на полетите на държавни ръководители, министри и държавни служители от подобен ранг.
2. Компетентният орган, разрешил дерогацията, информира EASA за нейното естество най-късно два месеца, след като дерогацията е одобрена.
3. Настоящият член се прилага, без да се засягат разпоредбите на член 3, и може да се прилага и в случаите, когато дейностите, изброени в параграф 1, не могат да бъдат извършени като оперативно въздушно движение или когато те не могат по друг начин да се ползват от разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в настоящия регламент.
Член 5
Разлики
1. След влизането в сила на настоящия регламент и най-късно до датата, на която той става приложим, държавите членки:
а)
официално уведомяват ИКАО, че всички нотифицирани преди разлики по отношение на стандартите и препоръчаните практики на ИКАО, които попадат в обхвата на настоящия регламент, са оттеглени с изключение на тези, които се отнасят до основни интереси от политиката за сигурност и отбрана на държавите членки в съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
уведомяват ИКАО за общоприетите разлики, съдържащи се в допълнението към приложението към настоящия регламент.
2. В съответствие с приложение 15 към Чикагската конвенция всяка държава членка публикува чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“ общоприетите разлики, за които е уведомена ИКАО в съответствие с параграф 1, буква б) от настоящия член, както и всякакви други разпоредби, необходими по съображения за въздушна отбрана и сигурност на местно ниво в съответствие с параграф 1, буква а) от настоящия член.
Член 6
Следене на измененията
1. След влизането в сила на настоящия регламент Комисията установява, с подкрепата на Евроконтрол и EASA, постоянен процес:
а)
за да се гарантира, че всички изменения, приети в рамките на Чикагската конвенция, които са от значение по отношение на предмета на настоящия регламент, се следят и анализират; както и
б)
за изготвяне при необходимост на предложения за изменения в приложението към настоящия регламент.
2. Разпоредбите на член 5 от настоящия регламент, отнасящи се до оттегляне на разлики, уведомяване за тях и публикуване в сборника „Аеронавигационна информация и публикация“, и на член 7 във връзка с изменения в приложението се прилагат по целесъобразност.
Член 7
Изменения в приложението
1. Внасянето на изменения в приложението се извършва в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
2. Измененията, посочени в параграф 1, могат да включват, но не само: изменения, необходими за гарантиране на последователността на правните разпоредби по време на бъдещо разширяване на съдържанието на настоящия регламент със съответни разпоредби на приложения и документи на ИКАО, различни от приложение 2, или промени, произтичащи от актуализирането на самите горепосочени приложения и документи на ИКАО или от промените в съответната съюзна правна уредба.
Член 8
Преходни и допълнителни мерки
1. Държави членки, приели преди влизането в сила на настоящия регламент разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, трябва да гарантират, че те са в съответствие с настоящия регламент.
2. За целите на настоящия член тези разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, не представляват разлика по Чикагската конвенция. Държавите членки публикуват тези допълнителни разпоредби, както и цялата уредба, оставена на решението на компетентен орган по силата на настоящия регламент, чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“. Те също така информират Комисията и EASA най-късно два месеца след влизането в сила на настоящия регламент, или при приемането на допълнителната разпоредба.
Член 9
Изисквания за безопасност
1. След влизането в сила на настоящия регламент и без да се засягат разпоредбите на член 7 държавите членки гарантират с цел поддържане или повишаване на съществуващите нива на безопасност, че в рамките на процес на управление на безопасността, обхващащ всички аспекти на прилагането на настоящия регламент, се извършва оценка на безопасността относно плана за прилагане която включва установяване на опасностите, оценка и ограничаване на риска, и която предхожда осъществяването на промени в прилаганите преди процедури. Това ограничаване може да включва прилагането на член 3.
Член 10
Изменения в регламенти (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 1265/2007, (ЕС) № 255/2010 и в Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011
1. Регламент (ЕО) № 730/2006 се изменя, както следва:
а)
параграфи 3 и 4 от член 2 се заменят със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
4.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
2. Регламент (ЕО) № 1033/2006 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 2, точка 8 се заменя със следния текст:
„8.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“
б)
член 3, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Разпоредбите, посочени в приложението, се прилагат при предаването, приемането и разпространението на полетните планове за всеки полет, предмет на настоящия регламент, и при всички промени на основните позиции в полетен план в предполетна фаза в съответствие с настоящия регламент.“;
в)
заглавието и точка 1 от приложението се заменят със следния текст:
„Разпоредби, посочени в член 3, параграф 1
1.
Раздел 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012 на Комисията (4).
3. Регламент (ЕО) № 1794/2006 се изменя, както следва:
а)
букви в) и г) от член 2 се заменят със следния текст:
„в)
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
г)
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
4. Регламент (ЕО) № 1265/2007 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 5 се заменя със следния текст:
„5.
„полети, изпълнявани по правилата за визуални полети“ (полети по ПВП) означава всички полети, изпълнявани по правилата за визуални полети;“.
5. Регламент (ЕС) № 255/2010 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 3 се заменя със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“.
6. Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 се изменя, както следва:
а)
позоваването в приложение II, точка 4, буква а) на „приложение 2 относно правилата за полети, 10-о издание от юли 2005 г.“ се заменя с позоваване на „Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012.“;
б)
позоваването в приложение II, точка 4, буква в), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“;
в)
позоваването в приложение III, точка 2, буква б), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“.
Член 11
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 4 декември 2012 г.
2. Чрез дерогация от втора алинея от параграф 1 държавите членки могат да решат да не прилагат разпоредбите на настоящия регламент до 4 декември 2014 г.
Когато държава членка се възползва от тази възможност, тя уведомява Комисията и EASA в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 за причините за дерогацията и нейната продължителност, както и за предвиждания график за прилагане на настоящия регламент.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 септември 2012 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 923/2012
(2012. gada 26. septembris),
ar ko nosaka vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 un Regulas (EK) Nr. 1265/2007, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006 un (ES) Nr. 255/2010
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula) (1) un jo īpaši tās 4. panta a) un b) punktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (2) (EASA pamatregula) un jo īpaši tās 8. un 8.b pantu un Vb pielikumu,
tā kā:
(1)
Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 551/2004 un Regulai (EK) Nr. 216/2008 Komisijai ir jāpieņem īstenošanas noteikumi nolūkā pieņemt attiecīgu lidojumu noteikumu tiesisko regulējumu, pamatojoties uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem un ieteicamo praksi, un ir jāsaskaņo ICAO gaisa telpu klasifikācijas piemērošana, lai garantētu drošu un efektīvu gaisa satiksmes pakalpojumu nepārtrauktu sniegšanu Eiropas vienotajā gaisa telpā.
(2)
Saskaņā ar 8. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (3), Eurocontrol ir pilnvarota palīdzēt Komisijai īstenošanas noteikumu izstrādē, ar ko paredz attiecīgu lidojumu noteikumu tiesisko regulējumu, pamatojoties uz ICAO standartiem un ieteicamo praksi, un saskaņot ICAO gaisa telpu klasifikācijas piemērošanu.
(3)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 3. punktu un 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 2. pantu Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvai ir jāpalīdz dalībvalstīm pildīt saistības, kas izriet no 1944. gada Čikāgas konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (turpmāk - “Čikāgas konvencija”), nodrošinot noteikumu vienotu interpretāciju un īstenošanu.
(4)
Regulas (EK) Nr. 551/2004 mērķis ir atbalstīt ieceri - panākt, lai kopējās transporta politikas satvarā ekspluatējamā gaisa telpa būtu arvien integrētāka, un izveidot kopējas projektēšanas, plānošanas un pārvaldības procedūras, vienlaikus nodrošinot efektīvu un drošu gaisa satiksmes pārvaldības darbību. Šis mērķis ir īpaši svarīgs, lai Eiropas vienotajā gaisa telpā varētu bez kavēšanās ieviest funkcionālos gaisa telpas blokus.
(5)
Rezultāti, kas gūti Komisijas, Eurocontrol un ICAO izveidotās apvienotās grupas darbā, kura gaitā tika sagatavota tabula ar dalībvalstu paziņotajām atšķirībām ICAO standartu īstenošanā attiecībā uz lidojumu noteikumiem un saistītajiem aeronavigācijas pakalpojumu noteikumiem, apliecina nepieciešamību standartizēt kopīgus noteikumus un novērst atšķirības Eiropas vienotajā gaisa telpā.
(6)
Lai garantētu drošu, efektīvu un ātru starptautisko gaisa satiksmi un lai atbalstītu funkcionālo gaisa telpas bloku izveidi, visiem Eiropas vienotās gaisa telpas dalībniekiem būtu jāpakļaujas vienotam noteikumu kopumam. Turklāt galvenais nosacījums, kas padara iespējamu drošu pārrobežu darbību, ir pārredzamas regulatīvās sistēmas izveide, kurā iesaistītajām personām var nodrošināt tiesisko noteiktību un paredzamību. Šajā nolūkā būtu jāizveido standartizēti lidojumu noteikumi un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām, vajadzības gadījumā tos papildinot ar attiecīgiem praktiskiem norādījumiem un/vai attiecīgiem līdzekļiem atbilstības panākšanai.
(7)
Šo mērķu sasniegšanai dalībvalstīm būtu jāziņo ICAO tikai par tām atšķirībām, par kurām Eiropas līmenī ir panākta kopēja vienošanās un kas attiecas uz tām jomām, ko regulē Savienības tiesību akti. Šo atšķirību definēšanai un to uzraudzībai ir jābūt pastāvīgam procesam.
(8)
Dalībvalstis, kas papildus ICAO standartiem ir pieņēmušas vēl citus noteikumus, turpina tos piemērot, līdz konkrēto jomu sāk regulēt attiecīgi Savienības noteikumi, ar nosacījumu, ka šie papildu noteikumi ir joprojām uzskatāmi par nepieciešamiem un ka tie neatšķiras no Čikāgas konvencijā paredzētā vai nav pretrunā Savienības tiesībām.
(9)
Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot dalībvalstu saistības un tiesības virs starptautiskajiem ūdeņiem saskaņā ar Čikāgas konvencijas 12. pantu un jo īpaši Čikāgas konvencijas 2. pielikumu, kā arī dalībvalstu un Savienības saistības atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai un dalībvalstu pienākumus atbilstīgi 1972. gada Konvencijai par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem.
(10)
Saskaņā ar pamatregulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais regulējums uz militārām operācijām un mācībām neattiecas.
(11)
Šajā regulā neaplūko pastāvošo procesu, kā tiek grozīti ICAO standarti un ieteicamā prakse Čikāgas konvencijas īstenošanas satvarā.
(12)
Lai paplašinātu EASA kompetences jomu, tajā iekļaujot gaisa satiksmes pārvaldības drošības aspektus, ir vajadzīgs, lai Regulā (EK) Nr. 551/2004 un Regulā (EK) Nr. 216/2008 paredzēto īstenošanas noteikumu izstrāde notiktu saskaņoti.
(13)
Lai nodrošinātu šajā regulā izklāstīto Čikāgas konvencijas 2. pielikuma noteikumu saskaņotību ar citiem no Čikāgas konvencijas pielikumiem izrietošiem noteikumiem, kurus pieņems nākotnē un kuri tiks iestrādāti turpmākajos darba posmos, kā arī to noteikumu piemērošanu, kurus Savienība vēl tikai pieņems, sākotnējais noteikumu kopums vajadzības gadījumā ir jāizskata no jauna.
(14)
Vajadzības gadījumā ir jāatjaunina citi Savienības tiesību akti, lai atsauktos uz šo regulu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šīs regulas nolūks ir izveidot vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām, kas tiks piemēroti vispārējās nozīmes gaisa satiksmei Regulas (EK) Nr. 551/2004 darbības jomā.
2. Proti, šo regulu piemēro vispārējas nozīmes gaisa satiksmē iesaistītajiem gaisa telpas izmantotājiem un gaisa kuģiem:
a)
kuri veic lidojumus uz Savienību, Savienības teritorijā vai no Savienības;
b)
kuriem ir Savienības dalībvalsts nacionālā piederība un reģistrācijas zīmes un kas veic lidojumus jebkurā gaisa telpā, ciktāl tie nav pretrunā noteikumiem, kurus publicējusi valsts, kurai ir jurisdikcija pār pārlidojamo teritoriju.
3. Šo regulu piemēro arī dalībvalstu kompetentajām iestādēm, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un attiecīgajam gaisa kuģu darbībās iesaistītajam personālam uz zemes.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“precizitāte” ir aprēķinātās vai izmērītās vērtības atbilstības pakāpe faktiskajai vērtībai;
2)
“ADS-C vienošanās” ir ziņojumu plāns, kas nosaka ADS-C datu ziņošanas apstākļus (t. i., gaisa satiksmes pakalpojumu struktūrvienības pieprasītos datus un ADS-C ziņojumu biežumu, kas jāsaskaņo pirms ADS-C izmantošanas gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā);
3)
“konsultatīvā gaisa telpa” ir noteiktu izmēru gaisa telpa vai noteikts maršruts, kurā ir pieejami gaisa satiksmes konsultatīvie pakalpojumi;
4)
“konsultatīvais maršruts” ir noteikts maršruts, kurā ir pieejami gaisa satiksmes konsultatīvie pakalpojumi;
5)
“akrobātisks lidojums” ir ar iepriekšēju nodomu veikti gaisa kuģa manevri ar ātru tā telpiskā stāvokļa maiņu, neparastu telpisko stāvokli vai neparastām ātruma izmaiņām, kas nav nepieciešams parastā lidojumā vai apmācībā tādu apliecību vai kvalifikācijas atzīmju saņemšanai, kas nav akrobātisko lidojumu apliecības vai kvalifikācijas atzīmes;
6)
“lidlauks” ir noteikts zemes vai ūdens virsmas iecirknis (tostarp jebkuras ēkas, būves vai iekārtas) vai iecirknis uz stacionāras konstrukcijas, stacionāras konstrukcijas atklātā jūrā vai peldošas konstrukcijas, kas ir pilnīgi vai daļēji paredzēta gaisa kuģu atlidošanai, aizlidošanai un kustībai pa šo virsmu;
7)
“lidlauka gaisa satiksmes vadības pakalpojumi” ir gaisa satiksmes vadības pakalpojumi lidlauka satiksmei;
8)
“lidojumu vadības tornis” ir struktūrvienība, kas izveidota gaisa satiksmes vadības pakalpojumu sniegšanai lidlauka satiksmei;
9)
“lidlauka satiksme” ir jebkāda satiksme lidlauka manevrēšanas teritorijā un visi gaisa kuģu lidojumi lidlauka apkaimē. Gaisa kuģis, kas lido lidlauka apkaimē, citu starpā ir gaisa kuģis, kas ielido lidlauka lidojumu riņķī vai izlido no tā;
10)
“lidlauka lidojumu riņķis” ir noteikti maršruti, kuros jālido gaisa kuģiem, veicot lidojumus lidlauka apkaimē;
11)
“lidlauka satiksmes zona” ir noteiktu izmēru gaisa telpa ap lidlauku, kas ir paredzēta lidlauka satiksmes aizsardzībai;
12)
“speciālie aviācijas darbi” ir gaisa kuģa lidojums, kura laikā gaisa kuģis tiek izmantots specializētiem pakalpojumiem, piemēram, lauksaimniecībai, būvniecībai, fotografēšanai, topogrāfiskajai uzmērīšanai, novērošanai un patrulēšanai, meklēšanai un glābšanai, avioreklāmai u. c.;
13)
“aeronavigācijas informācijas publikācija (AIP)” ir publikācija, ko izdod attiecīga valsts pilnvarota iestāde vai ko izdod kopīgi ar šo iestādi un kas satur ilgtermiņā izmantojamu aeronavigācijas informāciju;
14)
“aeronavigācijas mobilo sakaru dienests” ir mobilo sakaru dienests sakariem starp aviācijas stacijām un gaisa kuģu radiostacijām vai starp gaisa kuģu radiostacijām, kurā var iekļaut glābšanas līdzekļu radiostacijas, kā arī avārijas vietu norādošās radiobākas, kas darbojas briesmu un avārijas ziņojumu raidīšanas frekvencēs;
15)
“aviācijas stacija” ir aviācijas mobilo sakaru dienesta zemes stacija. Noteiktos gadījumos aviācijas stacija var atrasties, piemēram, uz kuģa vai uz platformas jūrā;
16)
“lidmašīna” ir par gaisu smagāks gaisa kuģis ar dzinēju, kura cēlējspēks lidojuma laikā rodas galvenokārt no gaisa aerodinamiskās iedarbības uz tā virsmām, kuras dotajos lidojuma apstākļos paliek nekustīgas;
17)
“gaisa kuģa sadursmju novēršanas sistēma (ACAS)” ir gaisa kuģa sistēma, kas balstīta uz sekundārās novērošanas radara (SSR) transpondera signāliem un kas strādā neatkarīgi no zemes aprīkojuma, lai pilotam sniegtu informāciju par iespējamu sadursmi ar tādu gaisa kuģi, kurš aprīkots ar SSR transponderiem;
18)
“gaisa kuģis” ir ikviens lidaparāts, ko atmosfērā notur mijiedarbība ar gaisu, ja tā nav no zemes virsmas reflektēta mijiedarbība ar gaisu;
19)
“gaisa kuģa adrese” ir unikāla 24 bitu kombinācija, kas pieejama piešķiršanai gaisa kuģim sakaru “gaiss-zeme”, navigācijas un novērošanas mērķiem;
20)
“novērojums no gaisa kuģa” ir viena vai vairāku meteoroloģisku elementu veidu novērtēšana, ko veic no lidojumā esoša gaisa kuģa;
21)
“AIRMET informācija” ir meteoroloģiskās novērošanas dienesta izplatīta informācija par faktiskajām vai gaidāmajām meteoroloģiskajām parādībām lidojuma maršrutā, kuras var ietekmēt gaisa kuģa ekspluatācijas drošību mazā augstumā, kas nav iekļauta prognozē lidojumiem mazā augstumā attiecīgajam lidojumu informācijas rajonam vai tā daļai;
22)
“sakari “gaiss-zeme”” ir divvirzienu sakari starp gaisa kuģiem un stacijām vai atrašanās vietām uz zemes virsmas;
23)
“sakaru “gaiss-zeme” kontroles radiostacija” ir aviācijas telesakaru stacija, kura galvenokārt ir atbildīga par ziņojumu apstrādi, kas ir saistīti ar gaisa kuģu ekspluatāciju un vadību attiecīgajā rajonā;
24)
“ziņojums no gaisa kuģa” ir ziņojums no lidojumā esoša gaisa kuģa, kas ir sagatavots atbilstīgi prasībām par atrašanās vietu, lidojuma gaitu un/vai meteoroloģiskajiem apstākļiem;
25)
“manevrēšana gaisā” ir helikoptera/vertikālās pacelšanās un nolaišanās gaisa kuģa (VTOL) pārvietošanās virs lidlauka virsmas, parasti zemes ietekmē un ar zemes ātrumu, kas parasti nepārsniedz 37 km/h (20 kt);
26)
“gaisa satiksme” ir visi gaisa kuģi, kas atrodas lidojumā vai tiek ekspluatēti lidlauka manevrēšanas teritorijā;
27)
“gaisa satiksmes konsultatīvie pakalpojumi” ir konsultatīvajā gaisa telpā sniegti pakalpojumi, lai nodrošinātu, cik tas praktiski iespējams, distancēšanu starp gaisa kuģiem, kuri tiek ekspluatēti saskaņā ar IFR lidojumu plāniem;
28)
“gaisa satiksmes vadības atļauja” ir atļauja gaisa kuģim turpināt kustību gaisa satiksmes vadības struktūrvienības noteiktajos apstākļos;
29)
“gaisa satiksmes vadības norādījumi” ir gaisa satiksmes vadības norādījumi, kas liek pilotam veikt konkrētas darbības;
30)
“gaisa satiksmes vadības pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko sniedz, lai:
a)
novērstu sadursmes:
1)
starp gaisa kuģiem; un
2)
manevrēšanas teritorijā starp gaisa kuģiem un šķēršļiem; un
b)
paātrinātu un saglabātu sakārtotu gaisa satiksmes plūsmu;
31)
“gaisa satiksmes vadības struktūrvienība” ir vispārējs termins, ar ko var apzīmēt lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centru, pieejas kontroles struktūrvienību vai lidlauka vadības torni;
32)
“gaisa satiksmes pakalpojumi (ATS)” ir vispārējs termins lidojumu informācijas dienesta, trauksmes izziņošanas dienesta, gaisa satiksmes konsultatīvo pakalpojumu, gaisa satiksmes vadības pakalpojumu (lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības pakalpojumu, pieejas kontroles pakalpojumu vai lidlauka gaisa satiksmes vadības pakalpojumu) apzīmēšanai;
33)
“gaisa satiksmes pakalpojumu gaisa telpa” ir ar atbilstošu alfabēta burtu apzīmētas noteiktu izmēru gaisa telpas, kurās drīkst veikt noteiktu veidu lidojumus un attiecībā uz kurām ir paredzēti gaisa satiksmes pakalpojumi un ekspluatācijas noteikumi;
34)
“gaisa satiksmes vadības ziņojumu savākšanas punkts” ir struktūrvienība, kas izveidota, lai saņemtu ar gaisa satiksmes pakalpojumiem saistītus ziņojumus un pirms izlidošanas iesniegtos lidojumu plānus;
35)
“gaisa satiksmes pakalpojumu struktūrvienība” ir vispārējs termins, ar ko var apzīmēt gaisa satiksmes vadības struktūrvienību, lidojumu informācijas centru, lidlauka lidojumu informācijas dienestu vai gaisa satiksmes vadības ziņojumu savākšanas punktu;
36)
“gaisa trase” ir gaisa satiksmes vadības rajons vai tā daļa, kas izveidota koridora formā;
37)
“trauksmes izziņošanas pakalpojumi” ir pakalpojums, kuru sniedz, lai informētu attiecīgās organizācijas par gaisa kuģiem, kam nepieciešama meklēšanas un glābšanas dienestu palīdzība, un lai šīm organizācijām sniegtu nepieciešamo palīdzību;
38)
“rezerves lidlauks” ir lidlauks, uz kuru var lidot gaisa kuģis, ja tam nav iespējams vai nav ieteicams turpināt lidojumu uz plānotās nosēšanās lidlauku vai veikt tajā nosēšanos. Rezerves lidlaukus iedala, kā norādīts turpmāk:
a)
“pacelšanās rezerves lidlauks” ir rezerves lidlauks, kur gaisa kuģis vajadzības gadījumā var nosēsties īsi pēc pacelšanās, ja nav iespējams izmantot izlidošanas lidlauku;
b)
“rezerves lidlauks maršrutā” ir lidlauks, kurā gaisa kuģis varētu veikt nosēšanos pēc tam, kad tas lidojuma maršrutā nonācis neparedzētā vai avārijas situācijā;
c)
“rezerves lidlauks ETOPS maršrutā” ir piemērots un atbilstīgs rezerves lidlauks, kurā lidmašīna varētu veikt nosēšanos dzinēja atteices, kā arī citos ārkārtas vai avārijas gadījumos, izpildot ETOPS lidojumu;
d)
“rezerves lidlauks lidojuma galamērķī” ir rezerves lidlauks, uz kuru gaisa kuģi var doties gadījumos, kad vai nu nav iespējams, vai nav ieteicams veikt nosēšanos plānotajā galamērķa lidlaukā;
39)
“absolūtais augstums” ir vertikālais attālums no vidējā jūras līmeņa (MSL) līdz plaknei, punktam vai par punktu pieņemtam objektam;
40)
“pieejas kontroles pakalpojums” ir gaisa satiksmes vadības pakalpojums ielidojošajiem un izlidojošajiem gaisa kuģiem, kas veic kontrolējamus lidojumus;
41)
“pieejas kontroles struktūrvienība” ir struktūrvienība, kas izveidota, lai nodrošinātu gaisa satiksmes vadības pakalpojumus gaisa kuģiem, kas veic kontrolējamus lidojumus un kas ielido vienā vai vairākos lidlaukos vai izlido no tiem;
42)
“perons” ir noteikts iecirknis, kas paredzēts gaisa kuģu novietošanai, pasažieru izkāpšanai vai iekāpšanai, pasta vai kravas iekraušanai un izkraušanai, degvielas uzpildei, stāvēšanai un tehniskajai apkopei;
43)
“lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centrs (ACC)” ir struktūrvienība, kas izveidota, lai nodrošinātu gaisa satiksmes vadības pakalpojumus gaisa kuģiem, kuri tās jurisdikcijā esošajos gaisa satiksmes vadības rajonos veic kontrolējamus lidojumus;
44)
“lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības dienests” ir gaisa satiksmes vadības dienests kontrolējamiem lidojumiem gaisa satiksmes vadības rajonos;
45)
“zonālā navigācija (RNAV)” ir navigācijas metode, kas pieļauj gaisa kuģu lidojumus pa jebkuru vēlamo trajektoriju uz zemes vai kosmosā esošu aeronavigācijas līdzekļu darbības zonās, vai arī autonomo līdzekļu vai to kombinācijas iespēju robežās;
46)
“ATS maršruts” ir konkrēts maršruts, kas noteikts gaisa satiksmes plūsmu vadībai un novirzīšanai;
47)
“automātiskā atkarīgā novērošana apraides režīmā (ADS-B)” ir līdzekļi, ar kuriem gaisa kuģis, lidlauka transportlīdzekļi un citi objekti, izmantojot datu posmu apraides režīmā, var automātiski pārraidīt un/vai saņemt datus, tādus kā gaisa kuģa identifikācijas indekss, atrašanās vieta un attiecīgā gadījumā papildu informācija;
48)
“automātiskā atkarīgā novērošana - līgums (ADS-C)” ir līdzekļi, ar kuriem ADS-C vienošanās noteikumi starp zemes un gaisa kuģu sistēmām tiks apmainīti, izmantojot datu posmu, nosakot, kādos apstākļos ADS-C ziņojumi varētu tikt pieprasīti un kādi dati var tikt iekļauti ziņojumos;
49)
“lidlauka rajona informācijas automātiskās pārraides dienests (ATIS)” ir kārtējās ikdienas informācijas automātiska sniegšana visu diennakti vai noteiktā diennakts laikā ielidojošiem un izlidojošiem gaisa kuģiem:
a)
“lidlauka rajona informācijas automātiskās pārraides dienests, kas izmanto datu posmu (D-ATIS)” ir ATIS informācijas pārraide, izmantojot datu pārraides sakarus;
b)
“balss informācijas automātiskās pārraidīšanas dienests lidlauka rajonā (balss ATIS)” ir ATIS informācijas pārraide, izmantojot ilgstošu un atkārtotu balss pārraidi;
50)
“apakšējās mākoņu robežas augstums” ir attālums no zemes vai ūdens virsmas līdz pašam zemākajam mākoņu slānim zem 6 000 metriem (20 000 pēdām), kas aizsedz vairāk nekā pusi debess;
51)
“pārslēgšanās punkts” ir punkts, kurā gaisa kuģis, veicot lidojumu kādā ATS maršruta posmā, kuru nosaka, vadoties pēc ļoti augstas frekvences (VHF) riņķa darbības radiobākām, no gaisa kuģim aizmugurē esošas radiobākas frekvences pārslēdzas uz nākamo, gaisa kuģim priekšā esošas radiobākas frekvenci;
52)
“atļaujas darbības robeža” ir punkts, līdz kuram ir spēkā gaisa kuģim piešķirtā gaisa satiksmes vadības atļauja;
53)
“lidojumiem nozīmīgs mākonis” ir mākonis, kura apakšējās mākoņu robežas augstums ir zemāks par 1 500 m (5 000 pēdām) vai zemāks par minimālo sektora absolūto augstumu, izvēloties lielāko lielumu, vai negaisa mākonis, vai vertikāls gubu mākonis jebkādā augstumā;
54)
“kods (SSR kods)” ir numurs, kurš ir piešķirts konkrētam A režīmā vai C režīmā transpondera raidītam daudzu impulsu atbildes signālam;
55)
“kompetentā iestāde” ir iestāde, kurai dalībvalsts piešķīrusi kompetenci nodrošināt atbilstību šīs regulas prasībām;
56)
“gaisa satiksmes vadības rajons” ir kontrolējama gaisa telpa virs zemes virsmas augstāk par noteiktu robežu;
57)
“kontrolējams lidlauks” ir lidlauks, kurā lidlauka satiksmei tiek nodrošināti gaisa satiksmes vadības pakalpojumi, neraugoties uz to, vai pastāv gaisa satiksmes vadības zona;
58)
“kontrolējama gaisa telpa” ir noteiktu izmēru gaisa telpa, kurā tiek nodrošināti gaisa satiksmes vadības pakalpojumi atbilstoši gaisa telpu klasifikācijai;
59)
“kontrolējams lidojums” ir lidojums, kam nepieciešama gaisa satiksmes vadības atļauja;
60)
“dispečera-pilota datu pārraides sakari (CPDLC)” ir sakaru līdzekļi starp dispečeru un pilotu, izmantojot datu pārraides posmu ATC sakariem;
61)
“gaisa satiksmes vadības zona” ir no zemes virsmas līdz noteiktai augšējai robežai kontrolējama gaisa telpa;
62)
“augstuma uzņemšana kreisēšanas režīmā” ir lidmašīnas kreisēšanas paņēmiens, kura rezultātā, samazinoties lidmašīnas svaram, palielinās absolūtais augstums;
63)
“kreisēšanas līmenis” ir līmenis, ko saglabā ievērojamā lidojuma daļā;
64)
“pašreizējais lidojuma plāns (CPL)” ir lidojuma plāns ar izmaiņām, ja tādas ir, kuras radījušas vēlāk izsniegtas atļaujas;
65)
“bīstama zona” ir noteiktu izmēru gaisa telpa, kuras robežās noteiktos laika periodos var notikt darbības, kas ir bīstamas gaisa kuģa lidojumam;
66)
“datu pārraides sakari” ir sakaru veids, kas paredzēts ziņojumu apmaiņai, izmantojot datu pārraides posmu;
67)
“dati” ir jebkurš lielums vai lielumu kopa, kas var būt par atsauci vai pamatu citu lielumu aprēķināšanai;
68)
“iepriekšēja nosacīta atļauja” ir atļauja, ko gaisa kuģim izsniedz gaisa satiksmes vadības struktūrvienība, kas konkrētajā brīdī nav pilnvarota veikt šā gaisa kuģa lidojuma vadīšanu;
69)
“aprēķinātais pagājušais laiks” ir aprēķinātais laiks, kurš nepieciešams lidojumam no viena nozīmīga punkta uz citu;
70)
“aprēķinātais bremžu paliktņu noņemšanas laiks” ir aprēķinātais laiks, kurā gaisa kuģis uzsāks ar izlidošanu saistītu kustību;
71)
“aprēķinātais ierašanās laiks”IFR lidojumos ir ar aeronavigācijas līdzekli aprēķinātais laiks, kad gaisa kuģis ieradīsies šajā noteiktajā punktā, no kura paredzams uzsākt instrumentālās pieejas procedūru, vai, ja nav ar lidlauku saistīta navigācijas līdzekļa, gaisa kuģa ierašanās laiks punktā virs šā lidlauka. VFR lidojumos aprēķinātais ierašanās laiks ir aprēķinātais laiks, kad gaisa kuģis ieradīsies virs lidlauka;
72)
“aprēķinātais pieejas laiks” ir laiks, kurā ATC sagaida, kad atlidojušais gaisa kuģis pēc gaidīšanas atstās gaidīšanas punktu, lai pabeigtu nosēšanos. Faktiskais gaidīšanas punkta atstāšanas laiks būs atkarīgs no pieejas atļaujas;
73)
“iesniegtais lidojuma plāns (FPL)” ir lidojuma plāns bez jebkādām turpmākām izmaiņām, kuru kapteinis vai viņa norīkotais pārstāvis iesniedz ATS struktūrvienībai;
74)
“lidojuma apkalpes loceklis” ir sertificēts apkalpes loceklis, kura pienākumi ir saistīti ar gaisa kuģa ekspluatāciju lidojuma apkalpes darba laikā;
75)
“lidojumu informācijas centrs” ir struktūrvienība, kas izveidota, lai nodrošinātu lidojumu informācijas un trauksmes izziņošanas pakalpojumus;
76)
“lidojumu informācijas rajons” ir noteiktu izmēru gaisa telpa, kurā tiek nodrošināti lidojumu informācijas un trauksmes izziņošanas pakalpojumi;
77)
“lidojumu informācijas pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas tiek nodrošināti, lai sniegtu konsultācijas un informāciju, kas ir noderīga drošai un efektīvai lidojumu veikšanai;
78)
“lidojuma līmenis (FL)” ir pastāvīga atmosfēras spiediena līmenis, kas noteikts attiecībā pret atmosfēras standarta spiediena līmeni 1 013,2 hPa un kas atšķiras no pārējiem līmeņiem par noteiktu spiediena intervālu;
79)
“lidojuma plāns” ir gaisa satiksmes dienestu struktūrvienībām iesniedzama noteikta informācija par paredzamo gaisa kuģa lidojumu vai lidojuma posmu;
80)
“redzamība lidojumā” ir redzamība lidojuma laikā no gaisa kuģa pilotu kabīnes lidojuma virzienā;
81)
“prognoze” ir gaidāmo meteoroloģisko apstākļu apraksts noteiktam laikam vai laika periodam vai noteiktai gaisa telpas daļai;
82)
“redzamība uz zemes” ir redzamība lidlaukā, par ko ziņo pilnvarots novērotājs vai automātiskas sistēmas;
83)
“kurss” ir virziens, kurā ir vērsta gaisa kuģa garenvirziena ass un kuru parasti izsaka grādos no ziemeļiem (patiesais kurss, magnētiskais kurss, kurss pēc kompasa, kurss pēc koordinātām);
84)
“relatīvais augstums” ir vertikālais attālums no plaknes, punkta vai par punktu uzskatīta objekta līdz noteiktam līmenim;
85)
“helikopters” ir par gaisu smagāks gaisa kuģis, kas noturas gaisā lidojuma laikā galvenokārt viena vai vairāku nesošo propelleru un gaisa mijiedarbības rezultātā, un šos propellerus griež dzinējs ap vertikālei tuvām rotācijas asīm;
86)
“starptautisko ūdeņu gaisa telpa” ir gaisa telpa ārpus sauszemes teritorijas un teritoriālajiem ūdeņiem, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā (Montegobeja, 1982. gads);
87)
“IFR” ir saīsinājums, kas apzīmē instrumentālo lidojumu noteikumus;
88)
“IFR lidojums” ir lidojums, kuru veic saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem;
89)
“IMC” ir saīsinājums instrumentālo meteoroloģisko apstākļu apzīmēšanai;
90)
“instrumentālās pieejas procedūra (IAP)” ir virkne iepriekš noteiktu manevru, kurus veic, vadoties no pilotēšanas instrumentiem, lai izvairītos no sadursmēm ar šķēršļiem, no pieejas sākuma posma kontrolpunkta vai, attiecīgos gadījumos, no noteikta atlidošanas maršruta sākuma līdz punktam, no kura var tikt pabeigta nosēšanās, bet, ja nosēšanās nav pabeigta, tad līdz punktam, no kura ievēro šķēršļu pārlidošanas kritērijus gaidīšanas rajonā vai maršrutā. Instrumentālās pieejas procedūras tiek klasificētas šādi:
a)
neprecīzas pieejas procedūra (NPA) ir instrumentālās pieejas procedūra, kurā izmanto horizontālos norādījumus, nevis vertikālos norādījumus;
b)
pieejas procedūra, izmantojot vertikālos norādījumus (APV), ir instrumentālās pieejas procedūra, kurā izmanto horizontālos un vertikālos norādījumus, bet kura neatbilst prasībām, kas noteiktas precīzajai pieejai un nosēšanās operācijām;
c)
precīzās pieejas (PA) procedūra ir instrumentālās pieejas procedūra, kurā izmanto obligātus precīzus horizontālos un vertikālos norādījumus, kas noteikti attiecīgajai darbības kategorijai;
91)
“instrumentālie meteoroloģiskie apstākļi (IMC)” ir meteoroloģiskie apstākļi, kas izteikti tādos lielumos kā redzamība, attālums līdz mākoņiem un mākoņu apakšējās robežas augstums; šie lielumi ir mazāki par minimumiem, kas noteikti vizuālajiem meteoroloģiskajiem apstākļiem;
92)
“nosēšanās zona” ir kustības zonas daļa, kas paredzēta gaisa kuģu nosēšanās vai pacelšanās veikšanai;
93)
“līmenis” ir vispārējs termins, kas attiecas uz lidojumā esoša gaisa kuģa stāvokli vertikālajā plaknē un var nozīmēt gan relatīvo augstumu, gan absolūto augstumu, gan lidojuma līmeni;
94)
“manevrēšanas teritorija” ir lidlauka daļa bez peroniem, kas paredzēta gaisa kuģu pacelšanās, nosēšanās un manevrēšanas vajadzībām;
95)
“režīms (SSR)” ir vispārpieņemts identifikators, kas saistīts ar konkrētām SSR vaicātāju pārraidītu vaicājumu signālu funkcijām. Pastāv četri režīmi, kas precizēti ICAO konvencijas 10. pielikumā: A, C, S un starprežīms;
96)
“kustības zona” ir lidlauka daļa, kas paredzēta gaisa kuģu pacelšanās, nosēšanās un manevrēšanas vajadzībām un kura sastāv no manevrēšanas teritorijas un perona (peroniem);
97)
“nakts” ir laika periods no civilās vakara krēslas beigām līdz civilās rītausmas sākumam. Civilā krēsla beidzas vakarā, kad saules diska centrs atrodas 6 ° zem horizonta, un sākas rītā, kad saules diska centrs atrodas 6 ° zem horizonta;
98)
“šķērslis” ir visi stacionārie (pagaidu vai pastāvīgie) un kustīgie objekti vai to daļas, kuri:
a)
atrodas zonā, kas paredzēta gaisa kuģu manevrēšanai pa zemes virsmu; vai
b)
ir izvirzīti virs noteiktām virsmām, kuras paredzētas lidojošu gaisa kuģu aizsardzībai; vai
c)
atrodas ārpus minētajām virsmām un ir novērtēti kā tādi, kas var būt bīstami aeronavigācijai;
99)
“ekspluatācijas vieta” ir vieta, ko ekspluatants vai gaisa kuģa kapteinis izvēlējies, lai veiktu nosēšanos, pacelšanos un/vai darbības ar vinču;
100)
“gaisa kuģa kapteinis” ir pilots, kuru iecēlis ekspluatants vai - vispārējās nozīmes aviācijas gadījumā - īpašnieks, lai atbildētu par gaisa kuģa vadīšanu un lidojuma drošu norisi;
101)
“barometriskais augstums” ir absolūtā augstuma mērvienībās izteikts atmosfēras spiediens, kas atbilst šim spiedienam standarta atmosfērā, kā noteikts Čikāgas konvencijas 8. pielikuma 1. daļā;
102)
“problemātiska psihoaktīvo vielu lietošana” ir viena vai vairākas psihoaktīvās vielas, ko aviācijas personāls lieto veidā, kas:
a)
rada tiešu bīstamību lietotājam vai apdraud citu personu dzīvību, veselību vai labklājību; un/vai
b)
rada vai padziļina profesionālas, sociālas, garīgas vai fiziskas problēmas vai traucējumus;
103)
“aizliegtā zona” ir noteiktu izmēru gaisa telpa virs valsts sauszemes teritorijas vai teritoriālajiem ūdeņiem, kurā ir aizliegti gaisa kuģu lidojumi;
104)
“psihoaktīvas vielas” ir alkohols, opiāti, kanabinoīdi, sedatīvi un miega zāles, kokaīns, citi psihostimulatori, halucinogēni un gaistoši šķīdinātāji, izņemot kafiju un tabaku;
105)
“radiolokators” ir radioatklāšanas ierīce, kas sniedz informāciju par objektu attālumu, azimutu un/vai vietas leņķi;
106)
“obligātā radiozona (RMZ)” ir noteiktu izmēru gaisa telpa, kurā radioiekārtu atrašanās gaisa kuģī un to izmantošana ir obligāta;
107)
“radionavigācijas dienests” ir dienests, kas sniedz informāciju par vadību vai datus par atrašanās vietu, lai garantētu efektīvu un drošu gaisa kuģa ekspluatāciju, izmantojot vienu vai vairākus radionavigācijas līdzekļus;
108)
“radiotelefonija” ir radiosakaru veids, kas galvenokārt paredzēts informācijas apmaiņai mutvārdos;
109)
“daudzkārtēju lidojumu plāns” ir lidojuma plāns, kas saistīts ar vairākiem, bieži atkārtojamiem, regulāri veicamiem atsevišķiem lidojumiem ar identiskām galvenajām īpatnībām un kuru ekspluatants iesniedz ATS struktūrvienībām glabāšanai un atkārtotai izmantošanai;
110)
“ziņošanas punkts” ir noteikts ģeogrāfisks orientieris, attiecībā pret kuru var paziņot par gaisa kuģa atrašanās vietu;
111)
“ierobežotu lidojumu zona” ir noteiktu izmēru gaisa telpa virs kādas valsts sauszemes teritorijas vai teritoriālajiem ūdeņiem, kuras robežās gaisa kuģa lidojumi ir ierobežoti saskaņā ar atsevišķiem konkrētiem nosacījumiem;
112)
“maršruta segments” ir maršruts vai maršruta daļa, kurā lidojums parasti tiek veikts bez starpposma apstāšanās;
113)
“skrejceļš” ir noteikts sauszemes lidlauka taisnstūra iecirknis, kas ir sagatavots gaisa kuģu nosēšanās un pacelšanās veikšanai;
114)
“gaidīšanas vieta pie skrejceļa” ir noteikta vieta, kas paredzēta, lai aizsargātu skrejceļu, šķēršļu ierobežošanas virsmu vai ILS/MLS kritisko/jutīgo zonu, un kurā manevrējošiem gaisa kuģiem un transportlīdzekļiem jāapstājas un jāgaida, ja nav citu norādījumu no lidlauka lidojumu vadības torņa;
115)
“redzamība uz skrejceļa (RVR)” ir attālums, kura robežās uz skrejceļa ass esoša gaisa kuģa pilots var redzēt skrejceļa marķējumu vai skrejceļu ierobežojošās ugunis, vai skrejceļa ass līniju apzīmējošās ugunis;
116)
“drošību ietekmējošs personāls” ir personas, kuras var apdraudēt lidojumu drošību, ja tās pienācīgi nepilda savus pienākumus un funkcijas, citu starpā gaisa kuģa apkalpes locekļi, gaisa kuģa tehniskās apkopes personāls un gaisa satiksmes dispečeri;
117)
“planieris” ir par gaisu smagāks gaisa kuģis, kuru lidojumā notur gaisa aerodinamiskā iedarbība uz tā nekustīgajām nesošajām virsmām un kura brīvais lidojums nav atkarīgs no dzinēja, tostarp deltaplāni, paraplāni un citi līdzīgi lidaparāti;
118)
“sekundārās novērošanas radars (SSR)” ir novērošanas radara sistēma, kas izmanto raidītājus/uztvērējus (vaicātājus) un transponderus;
119)
“SIGMET informācija” ir meteoroloģiskās novērošanas dienesta publicēta informācija par faktiskajām vai gaidāmajām laika parādībām lidojuma maršrutā, kuras var ietekmēt gaisa kuģu lidojumu drošību;
120)
“signāllaukums” ir laukums lidlaukā, ko izmanto zemes signālu izvietošanai;
121)
“nozīmīgs punkts” ir noteikta ģeogrāfiska vieta, kas tiek izmantota ATS maršruta, gaisa kuģa maršruta noteikšanai, kā arī citiem navigācijas un gaisa satiksmes vadības mērķiem;
122)
“speciāls VFR lidojums” ir VFR lidojums, kuru gaisa satiksmes vadība atļāvusi veikt vadības zonā, ja meteoroloģiskie apstākļi ir sliktāki nekā vizuālie meteoroloģiskie apstākļi (VMC);
123)
“nomaldījies gaisa kuģis” ir gaisa kuģis, kas ievērojami novirzījies no tā paredzētās ceļa līnijas vai kas ziņo, ka ir apmaldījies;
124)
“novērošanas radars” ir radiolokācijas iekārta, kuru izmanto gaisa kuģa koordinātu noteikšanai pēc tāluma un azimuta;
125)
“manevrēšana” ir gaisa kuģa virzīšanās kustība pa lidlauka vai ekspluatācijas vietas virsmu, izmantojot savu piedziņu, izņemot pacelšanos vai nosēšanos;
126)
“manevrēšanas ceļš” ir noteikts ceļš sauszemes lidlaukā, kas izveidots gaisa kuģu manevrēšanai un paredzēts, lai savienotu vienu lidlauka daļu ar otru, tostarp:
a)
gaisa kuģa manevrēšanas josla stāvvietā ir perona daļa, kas apzīmēta kā manevrēšanas ceļš un paredzēta tikai gaisa kuģu nokļūšanai stāvvietā;
b)
perona manevrēšanas ceļš ir manevrēšanas ceļu sistēmas daļa, kas izvietota uz perona un paredzēta gaisa kuģiem manevrēšanas maršruta nodrošināšanai pa peronu;
c)
ātrās nobraukšanas manevrēšanas ceļš ir manevrēšanas ceļš, kas šaurā leņķī savienots ar skrejceļu un ļauj lidmašīnām, kuras veic nosēšanos, nogriezties no skrejceļa ar lielāku ātrumu, nekā tas iespējams, nogriežoties uz citiem manevrēšanas ceļiem, tādējādi līdz minimumam samazinot atrašanās laiku uz skrejceļa;
127)
“teritorija” ir sauszemes teritorijas un tām blakus esošie teritoriālie ūdeņi valsts suverēnā vai sizerēnā varā, aizsardzībā vai mandātā;
128)
“skrejceļa slieksnis” ir nosēšanās veikšanai izmantojamā skrejceļa iecirkņa sākums;
129)
“kopējais aprēķinātais pagājušais laiks” ir:
a) IFR lidojumos- aprēķinātais laiks, kas nepieciešams no pacelšanās brīža līdz brīdim, kad tiks pārlidots tāds ar aeronavigācijas līdzekļa palīdzību noteikts atrašanās punkts, no kura paredzams uzsākt instrumentālās pieejas procedūru, vai, ja aeronavigācijas līdzeklis nav saistīts ar galamērķa lidlauku, līdz galamērķa lidlauka pārlidošanas brīdim;
b) VFR lidojumos- aprēķinātais laiks, kas nepieciešams no pacelšanās brīža līdz galamērķa lidlauka pārlidošanas brīdim;
130)
“ceļa līnija (“treks”)” ir gaisa kuģa lidojuma trajektorijas projekcija uz zemes virsmas, kuras virziens jebkurā punktā parasti tiek izteikts grādos no ziemeļiem (ģeogrāfiskajiem, magnētiskajiem vai kartes ziemeļiem);
131)
“sadursmju novēršanas rekomendācijas” ir gaisa satiksmes vadības dienestu sniegtas rekomendācijas, precizējot manevrus, lai palīdzētu pilotam izvairīties no sadursmes;
132)
“informācija par satiksmi” ir gaisa satiksmes vadības struktūrvienību sniegta informācija, lai brīdinātu pilotu par citiem zināmiem vai novērotiem gaisa kuģiem, kas var būt tā atrašanās vietas vai paredzētā lidojuma maršruta tuvumā, un palīdzētu pilotam izvairīties no sadursmes;
133)
“vadības nodošanas punkts” ir noteikts punkts gaisa kuģa maršrutā, kurā atbildību par gaisa satiksmes vadības pakalpojumiem no vienas gaisa satiksmes vadības struktūrvienības vai dispečera darba vietas nodod citai;
134)
“pārejas absolūtais augstums” ir augstums, kurā (vai zemāk par kuru) gaisa kuģa vertikālo stāvokli kontrolē atbilstoši tā absolūtajiem augstumiem;
135)
“pārejas līmenis” ir pats zemākais lidojuma līmenis, kurš var tikt izmantots lidojumam augstāk par pārejas absolūto augstumu;
136)
“uztvērējraidītāja obligātas izmantošanas zona (TMZ)” ir noteiktu izmēru gaisa telpa, kurā barometriskā augstuma uztvērējraidītāju atrašanās gaisa kuģī un to izmantošana ir obligāta;
137)
“neidentificēts gaisa kuģis” ir gaisa kuģis, kura atrašanās lidojumā kādā apgabalā ir novērota vai par to ir ziņots, bet kura identitāte nav zināma;
138)
“bezpilota brīvais gaisa balons” ir par gaisu vieglāks bezpilota gaisa kuģis bez dzinēja brīvā lidojumā;
139)
“VFR” ir saīsinājums, kas apzīmē vizuālo lidojumu noteikumus;
140)
“VFR lidojums” ir lidojums, kuru veic atbilstoši vizuālo lidojumu noteikumiem;
141)
“redzamība” aeronavigācijas nolūkiem nozīmē lielāko attālumu, kādā:
a)
uz spilgta fona ir iespējams saskatīt un atpazīt atbilstošu izmēru tumšu objektu, kas atrodas netālu no zemes;
b)
uz neapgaismota fona ir iespējams saskatīt un identificēt aptuveni 1 000 kandelu spilgtas ugunis;
142)
“vizuālie meteoroloģiskie apstākļi” ir meteoroloģiskie apstākļi, kas izteikti tādos lielumos kā redzamība, attālums līdz mākoņiem un apakšējās mākoņu robežas augstums un kas atbilst noteiktajam minimumam vai ir labāki;
143)
“VMC” ir saīsinājums, ko lieto, lai apzīmētu vizuālos meteoroloģiskos apstākļus.
3. pants
Atbilstība
Dalībvalstis nodrošina atbilstību šīs regulas pielikumā izklāstītajiem vienotajiem noteikumiem un normām, neskarot Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. pantā ietvertos elastīguma noteikumus un Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. pantā paredzēto aizsardzības pasākumu piemērošanu.
4. pants
Atbrīvojumi speciālajām operācijām
1. Pēc to struktūru lūguma, kas veic turpmāk norādītās darbības, kompetentās iestādes šīm struktūrām var piešķirt atbrīvojumus no konkrētu šīs regulas prasību izpildes attiecībā uz šādām darbībām sabiedrības interesēs un mācību pasākumiem, kas nepieciešami šo darbību drošai izpildei:
a)
policijas un muitas operācijas;
b)
satiksmes uzraudzības un pakaļdzīšanās operācijas;
c)
valsts sektora iestāžu vai to vārdā veiktas vides kontroles operācijas;
d)
meklēšana un glābšana;
e)
medicīniskās palīdzības lidojumi;
f)
evakuācijas darbi;
g)
ugunsdzēšanas darbi;
h)
atbrīvojumi, kas nepieciešami, lai garantētu tādu lidojumu drošību, kurus veic valsts vadītāju, ministru un citu līdzvērtīga ranga valsts amatpersonu pārvadāšanai.
2. Kompetentā iestāde, kas atļauj šos atbrīvojumus, ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc šāda atbrīvojuma apstiprināšanas informē EASA par šo atbrīvojumu būtību.
3. Šis pants neskar 3. pantu, un to var piemērot gadījumos, kad 1. punktā uzskaitītās darbības nav iespējams veikt kā operatīvās gaisa satiksmes darbības, vai tad, ja pretējā gadījumā uz tām nevarētu attiecināt šajā regulā ietvertos elastīguma noteikumus.
5. pants
Atšķirības
1. Pēc šīs regulas stāšanās spēkā, bet ne vēlāk kā dienā, no kuras to sāk piemērot, dalībvalstis:
a)
oficiāli paziņo ICAO, ka ir novērstas visas iepriekš paziņotās atšķirības no tiem ICAO standartiem un ieteicamās prakses, par ko ir šī regula, izņemot gadījumus, kad šie standarti un prakse ir saistīti ar būtiskām dalībvalstu drošības un aizsardzības politikas interesēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. pantu;
b)
paziņo ICAO kopīgi pieņemtās atšķirības, kas iekļautas šīs regulas pielikuma papildinājumā.
2. Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 15. pielikumu visas dalībvalstis savā aeronavigācijas informācijas publikācijā publicē kopīgi pieņemtās atšķirības, par kurām ir paziņots ICAO saskaņā ar šā panta 1. punkta b) apakšpunktu, kā arī visus pārējos noteikumus, kurus ir bijis jāpieņem vietējo gaisa aizsardzības un drošības apsvērumu dēļ saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu.
6. pants
Grozījumu uzraudzība
1. Pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija ar Eurocontrol un EASA atbalstu iedibina pastāvīgu procesu, kā:
a)
nodrošināt, lai visi grozījumi, ko pieņem Čikāgas konvencijas sakarā un kas skar šīs regulas darbības jomu, tiktu uzraudzīti un analizēti; un
b)
vajadzības gadījumā izstrādāt priekšlikumus grozījumiem šīs regulas pielikumā.
2. Attiecīgi piemēro šīs regulas 5. panta noteikumus par atšķirību novēršanu un paziņošanu un to publicēšanu aeronavigācijas informācijas publikācijā un 7. panta noteikumus par grozījumiem pielikumā.
7. pants
Pielikuma grozījumi
1. Pielikumu groza saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktu.
2. Grozījumi, kas minēti 1. punktā, citu starpā var būt grozījumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem turpmākajā šīs regulas darbības jomas paplašināšanas gaitā, lai tajā ietvertu ne vien 2. pielikuma noteikumus, bet arī citu ICAO konvencijas pielikumu un citu dokumentu attiecīgos noteikumus vai izmaiņas, kas izriet no šo attiecīgo ICAO konvencijas pielikumu un citu dokumentu atjauninātajām redakcijām vai no izmaiņām jebkurās attiecīgajās Savienības regulās.
8. pants
Pārejas un papildu pasākumi
1. Ja dalībvalstis pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir pieņēmušas vēl citus noteikumus, kas papildina ICAO standartu, tās nodrošina, lai šie noteikumi atbilstu šai regulai.
2. Piemērojot šo pantu, šādi ICAO standartu papildinoši noteikumi netiek uzskatīti par atšķirību Čikāgas konvencijas nozīmē. Izmantojot aeronavigācijas informācijas publikācijas, dalībvalstis publicē šos papildu noteikumus, kā arī visus citus jautājumus, par kuriem atbilstoši šai regulai lemj kompetentā iestāde. Ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā vai kad tiek pieņemts attiecīgais papildu noteikums, dalībvalstis par to informē arī Komisiju un EASA.
9. pants
Prasības attiecībā uz drošību
Kad šī regula būs stājusies spēkā, dalībvalstis, neskarot 7. pantu, iedibināto drošības līmeņu uzturēšanai vai paaugstināšanai gādā par to, lai drošības pārvaldības procesā, aplūkojot visus šīs regulas īstenošanas aspektus, īstenošanas plāna sakarā tiktu veikts drošības novērtējums, tostarp apzināts apdraudējums, novērtēts un mazināts risks, pirms faktisku izmaiņu izdarīšanas iepriekš pastāvošajās procedūrās. Šādos riska mazināšanas pasākumos var ietilpt 3. panta piemērošana.
10. pants
Grozījumi Regulās (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 1265/2007 un (ES) Nr. 255/2010 un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1035/2011
1. Regulu (EK) Nr. 730/2006 groza šādi:
a)
regulas 2. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
“3)
“IFR” ir saīsinājums, kas apzīmē instrumentālo lidojumu noteikumus;
4)
“VFR” ir saīsinājums, kas apzīmē vizuālo lidojumu noteikumus;”.
2. Regulu (EK) Nr. 1033/2006 groza šādi:
a)
regulas 2. panta 2. punkta 8. apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“8)
“IFR” ir saīsinājums, kas apzīmē instrumentālo lidojumu noteikumus;”;
b)
regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Pielikumā minētie noteikumi attiecas uz lidojumu plānu iesniegšanu, pieņemšanu un nosūtīšanu par katru lidojumu, uz kuru attiecas šī regula, un uz visiem lidojuma plāna galveno elementu grozījumiem lidojuma sagatavošanas fāzē saskaņā ar šo regulu.”;
c)
regulas pielikuma virsrakstu un 1. punktu aizstāj ar šādu:
“Noteikumi, kas minēti 3. panta 1. punktā
1.
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 923/2012 (4) 4. sadaļa.
3. Regulu (EK) Nr. 1794/2006 groza šādi:
a)
regulas 2. panta c) un d) punktu aizstāj ar šādiem:
“c)
“IFR” ir saīsinājums, kas apzīmē instrumentālo lidojumu noteikumus;
d)
“VFR” ir saīsinājums, kas apzīmē vizuālo lidojumu noteikumus;”.
4. Regulu (EK) Nr. 1265/2007 groza šādi:
a)
regulas 2. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5)
“lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem” (VFR lidojumi) ir visi lidojumi, kurus veic atbilstoši vizuālo lidojumu noteikumiem;”.
5. Regulu (ES) Nr. 255/2010 groza šādi:
a)
regulas 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3)
“IFR” ir saīsinājums, kas apzīmē instrumentālo lidojumu noteikumus;”.
6. Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 groza šādi:
a)
regulas II pielikuma 4. punkta a) apakšpunktā atsauci “2. pielikums par lidojuma noteikumiem (10. izdevums, 2005. gada jūlijs)” aizstāj ar atsauci “Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012”;
b)
regulas II pielikuma 4. punkta c) apakšpunktā atsauci “11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B” groza, tās beigās pievienojot šādu teikuma daļu “un attiecīgā gadījumā Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012”;
c)
regulas III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā atsauci “11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B” groza, tās beigās pievienojot šādu teikuma daļu “un attiecīgā gadījumā Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012”.
11. pants
Stāšanās spēkā
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 4. decembra.
2. Dalībvalstis, atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, var pieņemt lēmumu šīs regulas noteikumus nepiemērot līdz 2014. gada 4. decembrim.
Ja dalībvalsts izvēlas izmantot šo iespēju, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 12. panta 1. punktu dara zināmus Komisijai un EASA šādas atkāpes iemeslus, ilgumu, kā arī paredzēto šīs regulas īstenošanas grafiku un ar to saistīto atkāpju grafiku.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 26. septembrī