РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1194/2012 НА КОМИСИЯТА
от 12 декември 2012 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти (1), свързани с енергопотреблението, и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
след обсъждане с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията трябва да определя изисквания за екопроектиране на продукти, консумиращи енергия, които имат значителен обем на продажби и търговия, значително въздействие върху околната среда и значителен потенциал за подобряване на това въздействие чрез проектиране, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки по прилагането, започвайки с продуктите, предоставящи голям потенциал за рентабилно намаляване на емисиите на парникови газове, като например продуктите за осветление в бита и сектора на услугите, които включват насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване.
(3)
Комисията проведе предварително проучване за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на насочените лампи, светодиодните лампи и съответното оборудване. Проучването беше разработено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността. Предварително проучване относно външните електрозахранващи устройства осигури подобен анализ за пусково-регулиращата апаратура (ПРА) за халогенни лампи.
(4)
Задължителните изисквания за екопроектиране важат за продуктите, пускани на пазара на Съюза, независимо от това къде се монтират или използват. Следователно тези изисквания не могат да зависят от приложението, за което продуктът се използва.
(5)
Продуктите, предмет на настоящия регламент, са предназначени основно за пълното или частичното осветяване на дадена площ, като заместват или допълват естествената светлина с изкуствена светлина с цел подобряване на видимостта на тази площ. Лампите със специално предназначение, проектирани основно за други видове приложения (като например сигнализация за уличното движение, осветление на терариуми, домакински уреди) и ясно означени като такива в придружаващата информация за изделието, не трябва да бъдат предмет на изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент.
(6)
Нови технологии, появяващи се на пазара, като например светодиодите, трябва да бъдат предмет на настоящия регламент.
(7)
Екологичните аспекти на обхванатите продукти, които са определени като важни за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на използване, както и съдържанието на живак и емисиите на живак
(8)
Изчислява се, че живакът, изпускан на различните етапи от жизнения цикъл на лампите, включително от генерирането на електроенергия на етапа на използване, и от 80-те процента насочени компактни луминесцентни лампи със съдържание на живак, за които се предполага, че не се рециклират в края на срока им на експлоатация, през 2007 г. възлиза общо на 0,7 тона от намиращите се в експлоатация лампи. Без вземане на конкретни мерки емисиите на живак от намиращите се в експлоатация лампи се предвижда да нараснат на 0,9 тона през 2020 г., въпреки че беше показано, че те могат да бъдат значително намалени.
(9)
Въпреки че съдържанието на живак в компактните луминесцентни лампи се счита за значим екологичен аспект, е целесъобразно то да се уреди с Директива 2011/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2). Целесъобразно е ултравиолетовото лъчение от лампи, както и други параметри с потенциални въздействия върху здравето да се уредят в съответствие с директиви 2006/95/ЕО (3) и 2001/95/ЕО (4) на Европейския парламент и на Съвета.
(10)
Определянето на изисквания за енергийна ефективност за лампите трябва да доведе до намаляване на сумарните емисии на живак.
(11)
Съгласно член 14, параграф 2, буква г) от Директива 2002/19/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5) се изисква държавите членки да гарантират, че потребителите на електрическо и електронно оборудване в домакинствата получават необходимата информация за възможните въздействия върху околната среда и човешкото здраве като резултат от наличието на опасни вещества в това оборудване. Изискванията към продуктовата информация в настоящия регламент следва да допълват тази разпоредба по отношение на живака в компактните луминесцентни лампи.
(12)
Консумацията на електроенергия от продуктите, предмет на настоящия регламент, трябва да бъде понижавана чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, свободни от индустриална собственост върху тях, които водят до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на оборудването.
(13)
Следва да бъдат определени изисквания за екопроектиране на продуктите, предмет на настоящия регламент, с оглед да се подобрят екологичните показатели на засегнатите продукти, което ще допринесе за функционирането на вътрешния пазар и за постигане на целта на Съюза до 2020 г. да се намали консумацията на енергия с 20 % в сравнение с предполагаемата консумация през същата година при отсъствие на взети мерки.
(14)
Очаква се комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент, и от Делегиран регламент (ЕС) № 874/2012 (6) на Комисията да доведе при насочените лампи до годишна икономия на електроенергия от 25 TWh към 2020 г., в сравнение с варианта, при който не са взети мерки.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да оказват въздействие върху функционалните възможности на продукта, разглеждани от гледната точка на потребителя, и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда. По-специално ползите от намаляването на консумацията на електроенергия на етапа на използването трябва да надвишават по значение потенциалните допълнителни въздействия върху околната среда на етапа на производство на продуктите, предмет на настоящия регламент. С цел да бъде гарантирано удовлетворението на потребителите от енергоспестяващите лампи и по-специално от светодиодите, трябва да бъдат определени изисквания към функционалните възможности не само за насочените лампи, но и за ненасочените светодиодни лампи, тъй като те не са обхванати от изисквания към функционалните възможности от Регламент (ЕО) № 244/2009 (7). Изискванията за продуктовата информация следва да позволят на потребителите да правят информиран избор.
(16)
Светодиодните осветители, от които не може да се извади светодиодна лампа или модул с цел независимо изпитване, не трябва да дават възможност производителите на светодиодни лампи да заобикалят изискванията на настоящия регламент.
(17)
Целесъобразно е да се определят специфични изисквания на ниво, което позволява в цялото вече инсталирано осветително оборудване да се използват алтернативни лампи. Успоредно с това следва да се определят общи изисквания, които да се въведат чрез хармонизирани стандарти и които да правят новите осветителни уреди съвместими в по-голяма степен с енергоспестяващите лампи, а енергоспестяващите лампи - съвместими с по-широка гама осветително оборудване. Изискванията към продуктовата информация за осветително оборудване могат да подпомагат потребителите в намирането на съвместими лампи и оборудване.
(18)
Поетапното въвеждане на изискванията за екопроектиране трябва да осигури достатъчен период от време на производителите да препроектират продуктите, предмет на настоящия регламент. Моментът за въвеждане на етапите трябва да се определи по такъв начин, че да се избегнат отрицателни въздействия върху функционалните възможности на оборудването на пазара и да се вземат предвид въздействията върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средни предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(19)
Измервания на съответните параметри на продуктите следва да се извършват чрез надеждни, точни и възпроизводими измервателни методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните методи, включително, когато е необходимо, хармонизираните стандарти, приети от европейските органи за стандартизация, посочени в приложение I към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8).
(20)
Съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент следва да уточнява приложимите процедури за оценяване на съответствието.
(21)
С цел да се улеснят проверките за съответствие, производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения V и VI към Директива 2009/125/ЕО, доколкото посочената информация се отнася до изискванията, определени в настоящия регламент.
(22)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат определени базови стойности за сравнение за най-добри налични технологии, за да се осигури широко разпространение и лесна достъпност на информацията относно екологичните показатели през целия жизнен цикъл на продуктите, които са предмет на настоящия регламент.
(23)
При изменение на настоящия регламент следва да се обърне особено внимание на развитието на продажбите на типовете лампи със специално предназначение, за да се потвърди, че те не се използват извън специалните приложения, както и на разработването на нови технологии като светодиодите и органичните светодиоди. При него трябва да бъдат оценени възможностите за въвеждане на изисквания за енергийната ефективност на нивото на клас „А“, както е определен в Делегиран регламент 874/2012 на Комисията или поне на нивото на клас „B“ за насочени халогенни лампи за мрежово напрежение (като се вземат предвид критериите, определени по-долу в таблица 2 в точка 1.1 от приложение III). Следва да се оцени също така дали изискванията за енергийната ефективност на други лампи с нажежаема жичка могат да бъдат значително по-строги. При изменението трябва също така да бъдат оценени изискванията към функционалните възможности по отношение на индекса на цветопредаване на светодиодните лампи.
(24)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден по силата на член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с предлагането на пазара на следните продукти за електрическо осветление:
а)
насочени лампи;
б)
светодиодни лампи;
в)
оборудване, проектирано за монтиране между електрическата мрежа и лампите, включително ПРА за лампи, регулиращи уреди и осветители (различни от баласти и осветители за луминесцентни лампи и газоразрядни лампи с висок интензитет);
включително когато те са вградени в други продукти.
Регламентът определя също изисквания за продуктовата информация за лампите със специално предназначение.
Светодиодните модули се освобождават от изискванията на настоящия регламент, ако се продават като част от осветители, пускани на пазара в количество под 200 бройки годишно.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, дадени в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящият регламент се прилагат следните определения:
1.
„осветление“ означава осветяване на сцена, обекти или заобикалящата ги среда, така че да могат да бъдат виждани от хора;
2.
„акцентиращо осветление“ означава форма на осветление, при която светлината е насочена така, че да се подчертава даден предмет или част от зона;
3.
„продукт за електрическо осветление“ означава продукт, проектиран да използва електроенергия и предназначен за осветление;
4.
„продукт със специално предназначение“ означава продукт, който използва технологиите, обхванати в настоящия регламент, но е предназначен за използване при специални приложения поради своите технически параметри, описани в техническата документация. Специални приложения са тези, за които се изискват технически параметри, които не са необходими за целите на осветяването на обичайни сцени или обекти при обичайни обстоятелства. Те са от следните типове:
а)
приложения, при които основната цел на светлината не е осветление, като например:
i)
излъчване на светлина като агент в химични или биологични процеси (например полимеризация, ултравиолетово лъчение, използвано за вулканизация/сушене/втвърдяване, фотодинамична терапия, растениевъдство, грижи за домашни животни, продукти против насекоми);
ii)
получаване и прожектиране на изображение (например светкавици на фотоапарати, фотокопирни машини, видеопроектори);
iii)
отопление (например инфрачервени лампи);
iv)
сигнализация (например светлини за регулиране на движението или за писти за излитане и кацане);
б)
приложения за осветление, при които:
i)
спектралното разпределение на светлината цели да промени външния вид на осветяваните сцена или обект, в допълнение към това да ги направи видими (като например осветление за храни, цветни лампи, както са определени в приложение I, точка 1), с изключение на измененията в корелираната цветна температура; или
ii)
спектралното разпределение на светлината се регулира според специфичните нужди на конкретно техническо оборудване в допълнение към това, че сцената или обектът стават видими за хората (като например студийно осветление, зрелищни светлинни ефекти, театрално осветление) или
iii)
осветяваните сцена или обект изискват специална защита срещу отрицателните въздействия на светлинния източник (като например осветление със специални филтри за светлочувствителни пациенти или фоточувствителни музейни експонати) или
iv)
осветление се изисква само за извънредни ситуации (например осветители за аварийно осветление или ПРА за аварийно осветление); или
v)
продуктите за осветление трябва да са устойчиви на крайно тежки физически условия (например на вибрации или температури под - 20 °C или над 50 °C);
в)
продукти, в които са вградени продукти за осветление, чиято основна цел не е осветление, като продуктът е зависим от захранване с енергия при изпълняване на основното си предназначение по време на употреба (като например хладилници, шевни машини, ендоскопи, анализатори на кръвта);
5.
„светлинен източник“ означава повърхност или обект, проектиран да излъчва главно видимо оптично лъчение в резултат на преобразуване на енергията. Понятието „видима“ се отнася за дължини на вълната в обхвата 380-780 nm;
6.
„лампа“ означава устройство, чиито характеристики могат да бъдат оценявани независимо и което се състои от един или повече светлинни източници. То може да включва допълнителни компоненти, необходими за пускането, захранването или стабилната му работа или за разпределяне, филтриране или преобразуване на светлинното излъчване в случаите, в които посочените компоненти не могат да бъдат отстранени без непоправимо повреждане на устройството.
7.
„лампов цокъл“ означава тази част на лампата, която осигурява връзка с електрическото захранване посредством фасунга или съединител и служи и за закрепване на лампата във фасунгата;
8.
„лампова фасунга“ означава приспособление за поддържане на лампата в определено положение обикновено чрез въвеждане на ламповия цокъл в нея, в който случай тя осигурява и връзката на лампата с електрическото захранване;
9.
„насочена лампа“ означава лампа, за която поне 80 % от светлинния поток е в пространствен ъгъл π sr (което съответства на конус с ъгъл при върха 120°);
10.
„ненасочена лампа“ означава лампа, която не е насочена;
11.
„лампа с нажежаема жичка“ означава лампа, в която се генерира светлина посредством нишковиден проводник, който се нагрява до нажежаване чрез пропускане на електрически ток през него. Лампата може да съдържа газове, влияещи на процеса на нажежаване;
12.
„нажежаема лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката функционира в колба с вакуум или е в среда на инертен газ;
13.
„нажежаема халогенна лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката е направена от волфрам и е в среда на газ, съдържащ халогенни елементи; тя може да бъде захранвана от вграден захранващ източник;
14.
„газоразрядна лампа“ означава лампа, в която светлината се генерира, пряко или непряко, от електрически разряд в газ, метални пари или смес от няколко газа и пари;
15.
„луминесцентна лампа“ означава газоразрядна лампа от вида с живачни пари с ниско налягане, в които по-голямата част от светлината се излъчва от един или повече слоя луминофори, възбуждани от ултравиолетовото излъчване от разряда. Луминесцентните лампи могат да бъдат с вграден баласт;
16.
„луминесцентна лампа без вграден баласт“ означава едноцокълна или двуцокълна луминесцентна лампа без вграден баласт;
17.
„газоразрядна лампа с висок интензитет“ означава електрическа газоразрядна лампа, в която дъговият разряд, генериращ светлината, се стабилизира чрез температурата на стените, като той осигурява натоварване на стените на колбата, превишаващо 3 W на квадратен сантиметър;
18.
„светодиод“ означава светлинен източник, който се състои от полупроводников елемент, съдържащ p-n преход от неорганичен материал. Този преход осигурява оптично излъчване при възбуждане с електрически ток;
19.
„светодиоден пакет“ означава сглобка, съдържаща един или повече светодиоди. Сглобката може да включва оптичен елемент и топлинен, механичен и електрически интерфейс;
20.
„светодиоден модул“ означава сглобка без цокъл, включваща един или повече светодиодни пакети върху печатна платка. Сглобката може да има електрически, оптични, механични и топлобменни компоненти, интерфейси и ПРА;
21.
„светодиодна лампа“ означава лампа, включваща един или повече светодиодни модули. Лампата може да е снабдена с цокъл;
22.
„пусково-регулираща апаратура за лампи“ означава устройство, разположено между електрическото захранване и една или повече лампи, което осигурява функционални възможности, свързани с работата на лампата(ите), като например промяна на стойността на захранващото напрежение, ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност, осигуряване на запалващо напрежение и ток на предварително подгряване, предотвратяване на студено пускане, подобряване на фактора на мощността или намаляване на радиосмущенията. Устройството може да бъде проектирано за свързване към друга пусково-регулираща апаратура за лампи, за да изпълнява тези функции. Терминът не включва:
-
регулиращи устройства;
-
електрозахранващи устройства, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 278/2009 на Комисията (9);
23.
„регулиращо устройство“ означава електронно или механично устройство за управление или следене на светлинния поток на лампата по начин, различен от преобразуване на мощността, като например превключватели за време, датчици за присъствие, светлинни датчици и устройства за регулиране на потока в зависимост от дневната светлина. Освен това импулснофазовите регулатори на светлинния поток също следва да се считат за регулиращи устройства;
24.
„външна пусково-регулираща апаратура“ означава невградена ПРА, проектирана да бъде монтирана извън корпуса на лампата или осветителя или да се отделя от този корпус без това да води до непоправимо повреждане на лампата или осветителя;
25.
„баласт“ означава ПРА, свързана между захранването и една или повече газоразрядни лампи, която служи основно за ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност чрез индуктивност, капацитет или комбинация от индуктивност и капацитет;
26.
„пусково-регулираща апаратура за халогенна лампа“ означава ПРА, която променя по стойност мрежовото напрежение до свръхниско напрежение за халогенни лампи;
27.
„компактна луминесцентна лампа“ означава луминесцентна лампа, която включва всички компоненти, необходими за пускане и стабилна работа на лампата;
28.
„осветител“ означава устройство, което разпределя, филтрира или преобразува светлината, излъчвана от една или повече лампи, и което включва всички необходими части, необходими за опора, закрепване и защита на лампите и, когато е необходимо, на спомагателните схеми заедно със средствата за свързването им към електрическия захранващ източник;
29.
„краен потребител“ означава физическо лице, което закупува или се очаква да закупи продукт за цели, които са извън неговата търговска дейност, стопанска дейност, занаят или професия;
30.
„краен собственик“ означава физическо или юридическо лице, което притежава продукт по време на етапа на използване от жизнения му цикъл, или всяко физическо или юридическо лице, което действа от името на това физическо или юридическо лице.
За целите на приложения от III до V важат и определенията, формулирани в приложение II.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. Продуктите за електрическо осветление, посочени в член 1, трябва да отговарят на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение III, освен ако са продукти със специално предназначение.
Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следните етапи:
Етап 1: 1 септември 2013 г.
Етап 2: 1 септември 2014 г.
Етап 3: 1 септември 2016 г.
Освен ако дадено изискване не бъде заменено или не е посочено друго, всяко изискване продължава да бъде в сила заедно с изискванията, въведени на по-късни етапи.
2. Считано от 1 септември 2013 г. продуктите със специално предназначение трябва да са в съответствие с изискванията, определени в приложение I.
Член 4
Оценка на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива.
2. За целите на оценяването на съответствието съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО, досието с техническа документация следва:
а)
да съдържа копие от продуктовата информация, предоставяна в съответствие с част 3 от приложение III към настоящия регламент;
б)
да съдържа всякаква друга информация, която съгласно приложения I, III и IV се изисква да фигурира в досието с техническа документация;
в)
да указва поне една реалистична комбинация от настройки на уреда и условия, при които продуктът е в съответствие с настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент, когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара продукти и технологии с най-добри показатели по времето на приемането на настоящия регламент, са определени в приложение V.
Член 7
Изменение
С оглед на техническия напредък Комисията ще измени настоящия регламент не по-късно от три години след неговото влизане в сила и ще представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2012 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1194/2012
(2012. gada 12. decembris),
ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām.
(2)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru, 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar [Ekodizaina] apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš īstenošanas pasākumus, tos vispirms attiecinot uz tādiem ražojumiem, kam piemīt augsts potenciāls rentablā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, mājsaimniecības un pakalpojumu nozares apgaismojuma ražojumi, tostarp virzītas gaismas lampas, gaismas diožu lampas un saistītas ierīces.
(3)
Komisija ir veikusi priekšizpēti, kurā analizēti virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču tehniskie, vides un ekonomiskie aspekti. Šis pētījums ir veikts kopā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tā rezultāti ir publiskoti. Priekšizpētē par ārējiem barošanas avotiem tika veikta līdzīga analīze par halogēnlampu vadības blokiem.
(4)
Obligātās ekodizaina prasības attiecas uz Savienības tirgū laistiem ražojumiem neatkarīgi no to uzstādīšanas vai izmantošanas vietas, tāpēc šīs prasības nedrīkst būt atkarīgas no lietojuma, kuram attiecīgo ražojumu izmanto.
(5)
Regulas aptvertie ražojumi ir paredzēti galvenokārt kādas vietas pilnīgai vai daļējai apgaismošanai, aizstājot vai papildinot dabīgo gaismu ar mākslīgo apgaismojumu redzamības uzlabošanai konkrētajā vietā. Tāpēc šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības nebūtu jāpiemēro galvenokārt citiem lietojumiem paredzētām lampām, piemēram, satiksmes regulēšanas signalizācijas ierīcēs, terārija apgaismojumā vai mājsaimniecības ierīcēs izmantojamajām lampām, kuru lietojums ir nepārprotami norādīts konkrētajam ražojumam pievienotajā informācijā par ražojumu.
(6)
Šo regulu vajadzētu piemērot jaunām, tirgū ienākošām tehnoloģijām, piemēram, gaismas diodēm.
(7)
Šajā regulā par būtiskiem to ražojumu vides aspektiem, uz kuriem tā attiecas, uzskata enerģijas patēriņu to lietošanas posmā, kā arī dzīvsudraba saturu un dzīvsudraba emisijas.
(8)
Aprēķināts, ka 2007. gadā dzīvsudraba emisijas no visām uzstādītajām lampām dažādos to aprites cikla posmos, tostarp no elektroenerģijas patēriņa lietošanas posmā un no aptuveni 80 % to dzīvsudrabu saturošo virzītās gaismas kompakto luminiscences lampu, kuras to kalpošanas laika beigās netiek pārstrādātas, bija 0,7 t. Ja netiks veikti īpaši pasākumi, prognozējams, ka dzīvsudraba emisijas no visām uzstādītajām lampām 2020. gadā var palielināties līdz 0,9 t, lai gan ir pierādīts, ka tās iespējams būtiski samazināt.
(9)
Lai gan tiek uzskatīts, ka kompakto luminiscences lampu dzīvsudraba saturs ir būtisks vides aspekts, ir piemēroti tā regulējumu noteikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/65/ES (2). Ir piemēroti regulējumu attiecībā uz ultravioletā starojuma emisiju no lampām un uz citiem raksturlielumiem ar potenciālu iedarbību uz veselību noteikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/95/EK (3) un 2001/95/EK (4).
(10)
Nosakot energoefektivitātes prasības lampām, būtu jāsamazinās kopējām dzīvsudraba emisijām.
(11)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/19/ES (5) 14. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai elektrisko un elektronisko iekārtu lietotājiem privātās mājsaimniecībās tiktu sniegta nepieciešamā informācija par varbūtējām sekām, ko bīstamās vielas elektriskajās un elektroniskajās iekārtās rada attiecībā uz vidi un cilvēku veselību. Šajā regulā iekļautajām prasībām par informāciju par ražojumu būtu jāpapildina šī prasība attiecībā uz dzīvsudrabu kompaktajās luminiscences lampās.
(12)
Regulas aptverto ražojumu elektroenerģijas patēriņš būtu jāsamazina, izmantojot esošās ekonomiski izdevīgās nepatentētās tehnoloģijas, tādējādi samazinot kopējās to iegādes un ekspluatācijas izmaksas.
(13)
Ekodizaina prasības regulas aptvertajiem ražojumiem būtu jānosaka tā, lai uzlabotu attiecīgo ražojumu ekoloģiskos parametrus, dotu ieguldījumu iekšējā tirgus darbības pilnveidošanā un palīdzētu sasniegt Savienības mērķi līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 % salīdzinājumā ar paredzamo enerģijas patēriņu minētajā gadā, ja netiktu veikti nekādi pasākumi.
(14)
Sagaidāms, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības līdz ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 874/2012 (6) līdz 2020. gadam ļaus samazināt virzītas gaismas lampu elektroenerģijas patēriņu par 25 TWh gadā salīdzinājumā ar situāciju, ja nekādi pasākumi netiktu veikti.
(15)
Ekodizaina prasībām nevajadzētu pasliktināt attiecīgā ražojuma funkcionalitāti no lietotāja viedokļa, un tām nevajadzētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi. Proti, ieguvumam no elektroenerģijas patēriņa samazināšanās to ražojumu lietošanas posmā, uz kuriem attiecas šī regula, vajadzētu būt lielākam nekā iespējamai nevēlamai papildu ietekmei uz vidi to ražošanas posmā. Lai nodrošinātu, ka patērētāji ir apmierināti ar energoekonomiskajām lampām, jo īpaši LED lampām, funkcionalitātes prasības būtu jānosaka ne tikai virzītas gaismas lampām, bet arī kliedētas gaismas LED, jo uz tām netika attiecinātas Komisijas Regulā (EK) Nr. 244/2009 (7) noteiktās funkcionalitātes prasības. Prasībām par informāciju par ražojumu vajadzētu ļaut patērētājiem izdarīt pārdomātu izvēli.
(16)
Gaismekļiem ar gaismas diodēm, no kurām LED lampa vai modulis nav izņemams neatkarīgas testēšanas veikšanai, nevajadzētu kļūt par veidu, kā LED ražotājiem izvairīties no šīs regulas noteikumu ievērošanas.
(17)
Ir piemēroti noteikt konkrētās prasības tādā līmenī, kas ļauj visās uzstādītajās apgaismojuma ierīcēs turpināt izmantot alternatīvas lampas. Vienlaikus būtu jānosaka vispārīgas prasības, ko īsteno, izmantojot harmonizētos standartus, un kas padara jaunās apgaismojuma iekārtas saderīgākas ar energoekonomiskajām lampām un energoekonomiskās lampas saderīgas ar plašāku apgaismojuma iekārtu klāstu. Prasības par informāciju par ražojumu attiecībā uz apgaismojuma iekārtām var palīdzēt lietotājiem atrast atbilstošas lampas un iekārtas.
(18)
Ekodizaina prasību pakāpeniska piemērošana nodrošinātu ražotājiem pietiekami ilgu laiku, lai tie varētu mainīt regulas aptverto ražojumu konstrukciju. Piemērošanas posmu termiņiem vajadzētu būt tādiem, lai nodrošinātu, ka šīs regulas mērķi tiek sasniegti laikus, netiek negatīvi ietekmēta tirgū esošo ierīču funkcionalitāte un tiek ņemta vērā izmaksu ietekme uz galalietotājiem un ražotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
(19)
Ražojumu attiecīgo parametru mērījumi būtu jāveic, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi ir pieejami, harmonizētos standartus, kurus pieņēmušas Eiropas standartizācijas iestādes, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/34/EK (8) I pielikumā.
(20)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā būtu jānosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(21)
Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem tehniskajā dokumentācijā būtu jāsniedz tāda Direktīvas 2009/125/EK V un VI pielikumā minētā informācija, kas saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām.
(22)
Papildus šajā regulā noteiktajām juridiski saistošajām prasībām būtu jānosaka arī labāko pieejamo tehnoloģiju indikatīvie kritēriji, lai nodrošinātu, ka informācija par šīs regulas aptverto ražojumu ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā būtu plaši un viegli pieejama.
(23)
Pārskatot šo regulu, īpaši būtu jāņem vērā īpaša lietojuma lampu tipu pārdošanas tendences, lai nodrošinātu, ka tās neizmanto citādi kā vien īpašām vajadzībām, kā arī jāņem vērā jaunu tehnoloģiju, piemēram, LED un organiska materiāla LED, attīstība. Būtu jānovērtē, cik racionāli ir noteikt energoefektivitātes prasības A klases līmenī, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 874/2012, vai vismaz B klases līmenī virzītas gaismas halogēnlampām, kuras darbojas ar maiņstrāvas tīkla spriegumu (ņemot vērā kritērijus, kas noteikti 2. tabulā III pielikuma 1.1. punktā). Pārskatīšanā būtu jānovērtē arī, vai energoefektivitātes prasības var ievērojami pastiprināt attiecībā uz citām kvēldiega lampām. Pārskatīšanā būtu arī jāizvērtē funkcionalitātes prasības attiecībā uz LED lampu krāsu atveides indeksu.
(24)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Šajā regulā ir noteiktas ekodizaina prasības šādu elektriskā apgaismojuma ražojumu laišanai tirgū:
a)
virzītas gaismas lampām;
b)
gaismas diožu (LED) lampām;
c)
iekārtām, kas paredzētas uzstādīšanai starp tīklu un lampām, tostarp lampu vadības blokiem, vadības ierīcēm un gaismekļiem (izņemot luminiscences un augstas intensitātes gāzizlādes lampu balastus un gaismekļus);
tostarp, ja minētie ražojumi ir integrēti citos ražojumos.
Regulā noteiktas arī prasības par informāciju par ražojumu attiecībā uz īpaša lietojuma ražojumiem.
Uz LED moduļiem neattiecina šīs regulas prasības, ja tos tirgo tādu gaismekļu sastāvā, kuru gadā tirgū laistais vienību skaits ir mazāks par 200.
2. pants
Definīcijas
Papildus Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1.
“apgaismojums” ir gaismas starojums uz vietu, objektu vai to apkārtni, lai tos varētu saskatīt cilvēka acs;
2.
“akcentējošs apgaismojums” ir apgaismojuma veids, kad gaisma tiek novirzīta tā, lai izgaismotu kādu objektu vai telpas daļu;
3.
“elektrisks apgaismojuma ražojums” ir ražojums, kas konstruēts darbināšanai ar elektroenerģiju un ko paredzēts izmantot apgaismojumam;
4.
“īpaša lietojuma ražojums” ir ražojums, kurā izmantotas šīs regulas aptvertās tehnoloģijas, bet kuru paredzēts izmantot īpašām vajadzībām tā tehnisko parametru dēļ, kā norādīts tehniskajā dokumentācijā. Lietojumus īpašām vajadzībām raksturo tas, ka tiem nepieciešami īpaši tehniskie parametri, kas nav nepieciešami parastu vietu vai objektu izgaismošanai parastos apstākļos. Tie var būt:
a)
lietojumi, kuros gaismas primārā funkcija nav apgaismojuma nodrošināšana, piemēram,
i)
gaismas izstarošana, lai veicinātu ķīmiskus vai bioloģiskus procesus (piemēram, polimerizācija, ultravioletā starojuma izmantošana sacietināšanai/žāvēšanai/cietināšanai, fotodinamiskā terapija, dārzkopība, lolojumdzīvnieku aprūpe, pretinsektu ražojumi);
ii)
attēltveršana un attēlu projicēšana (piemēram, fotoaparātu zibspuldzes, fotokopēšanas iekārtas, videoprojektori);
iii)
apsilde (piemēram, infrasarkanās lampas);
iv)
signalizēšana (piemēram, luksofori vai lidlauku lampas);
b)
lietojumi apgaismojumam, kuros:
i)
gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina redzamību, bet arī izmaina apgaismotās vietas vai objekta izskatu (piemēram, pārtikas vitrīnu apgaismojums vai krāsainas gaismas lampas, kas definētas I pielikuma 1. punktā), izņemot izmaiņas korelētajā krāsas temperatūrā; vai
ii)
gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina vietas vai objekta redzamību, bet turklāt ir pielāgots īpašām konkrētā tehniskā aprīkojuma vajadzībām (piemēram, studijas apgaismojums, uzveduma specefektu apgaismojums, teātra apgaismojums); vai
iii)
apgaismotajai vietai vai objektam nepieciešama īpaša aizsardzība pret gaismas avota nelabvēlīgo iedarbību (piemēram, apgaismojums ar īpašiem filtriem fotojutīgiem pacientiem vai fotojutīgiem muzeja eksponātiem); vai
iv)
apgaismojums nepieciešams vienīgi ārkārtas situācijās (piemēram, avārijas signāluguņu gaismekļi vai avārijas signāluguņu vadības mehānismi); vai
v)
apgaismojuma ražojumi ir pakļauti ekstremālu fizikālu apstākļu iedarbībai (piemērām, vibrācijas vai temperatūra zem - 20 °C vai virs 50 °C);
c)
ražojumi, kuros iekļauti apgaismojuma ražojumi un kuru primārā funkcija nav apgaismošana, kam, lai tie lietošanas laikā pildītu savu primāro funkciju, ir jānodrošina enerģijas padeve (piemēram, ledusskapji, šujmašīnas, endoskopi, hematoloģiskie analizatori);
5.
“gaismas avots” ir virsma vai objekts, kas paredzēts galvenokārt redzamā optiskā starojuma izstarošanai, ko iegūst, pārveidojot enerģiju. “Redzams” starojums ir starojums ar viļņa garumu 380-780 nm;
6.
“lampa” ir ierīce, kuras veiktspēju var novērtēt neatkarīgi un kas sastāv no viena vai vairākiem gaismas avotiem. Tajā var būt iekļauti papildu komponenti, kas nepieciešami ierīces ieslēgšanai, elektrobarošanai vai stabilai darbībai, vai optiskā starojuma filtrēšanai vai transformēšanai gadījumos, kad šādi komponenti nav demontējami, neatgriezeniski nebojājot ierīci;
7.
“lampas cokols” ir lampas daļa tās pieslēgšanai barošanas strāvai, izmantojot lampas ietveri vai lampas savienotāju, un tas var kalpot arī lampas iestiprināšanai lampas ietverē;
8.
“lampas ietvere” vai “tureklis” ir ierīce lampas nostiprināšanai paredzētajā stāvoklī, parasti ievietojot tajā lampas cokolu, un šādā gadījumā tā nodrošina arī lampas pieslēgumu elektrobarošanas avotam;
9.
“virzītas gaismas lampa” ir lampa, no kuras vismaz 80 % gaismas krīt telpiskā leņķī π sr (kas atbilst konusam ar virsotnes leņķi 120°);
10.
“kliedētas gaismas lampa” ir lampa, kas nav virzītas gaismas lampa;
11.
“kvēldiega lampa” ir lampa, kurā gaismu izstaro elektrisko strāvu vadoša materiāla pavediens, ko kvēlina, laižot tam cauri elektrisko strāvu. Šādā lampā var būt gāzu vide, kurai ir ietekme uz kvēlināšanas procesu;
12.
“kvēlspuldze” ir kvēldiega lampa, kuras kvēldiegs ir ievietots vakuuma kolbā vai kolbā ar inertas gāzes vidi;
13.
“(volframa) halogēnlampa” ir kvēldiega lampa, kuras kvēldiegs ir izgatavots no volframa un kurā ir gāzes vide, kas satur halogēnus vai halogēnu savienojumus; tā var tikt piegādāta ar integrētu barošanas avotu;
14.
“gāzizlādes lampa” ir lampa, kurā gaisma tieši vai netieši tiek radīta, elektriskam lādiņam izlādējoties gāzes, metāla tvaiku vai vairāku gāzu un tvaiku vidē;
15.
“luminiscences lampa” ir dzīvsudraba tvaiku zemspiediena gāzizlādes lampa, kurā gaismas starojuma lielāko daļu emitē viens vai vairāki slāņi luminofora, kuru ierosina ultravioletais starojums, kas rodas izlādē. Luminiscences lampās var būt integrēti balasti;
16.
“luminiscences lampa bez iebūvēta balasta” ir viencokola vai divcokolu luminiscences lampa bez iebūvēta balasta;
17.
“augstas intensitātes gāzizlādes lampa” ir gāzizlādes elektriskā lampa, kurā elektrisko loku, kas rada gaismas starojumu, stabilizē sieniņas temperatūra un kurā elektriskā loka jauda pret spuldzes sieniņu pārsniedz 3 W uz kvadrātcentimetru;
18.
“gaismas diode” (LED) ir gaismas avots, kas sastāv no pusvadītāju ierīces ar p-n pāreju no neorganiska materiāla. Pāreja izstaro redzamo starojumu, kad to ierosina elektriskā strāva;
19.
“LED pakete” ir vienas vai vairāku gaismas diožu bloks. Tajā var būt ietverts optisks elements un termiska, mehāniska un elektriska saskarne;
20.
“LED modulis” ir uz iespiestās shēmas plates integrētas vienas vai vairāku LED pakešu bloks bez cokola. Tam var būt elektriski, optiski, mehāniski un termiski komponenti, saskarnes, kā arī vadības bloks;
21.
“LED lampa” ir lampa, kurā ietilpst viens vai vairāki LED moduļi. Tā var būt ar cokolu;
22.
“lampas vadības bloks” ir ierīce, kas atrodas starp elektrobarošanas avotu un vienu vai vairākām lampām un nodrošina funkcionalitāti saistībā ar lampas(-u) darbību, piemēram, barošanas sprieguma transformācija, lampas(-u) strāvas ierobežošana līdz nepieciešamajai vērtībai, starta sprieguma un priekšsildīšanas strāvas nodrošināšana, aukstā starta nepieļaušana, jaudas koeficienta korekcija vai radiotraucējumu mazināšana. Šo ierīci var būt paredzēts pieslēgt citiem lampas vadības blokiem. Šis termins neietver:
-
vadības ierīces,
-
barošanas avotus, kas ir Komisijas Regulas (EK) Nr. 278/2009 darbības jomā (9);
23.
“vadības ierīce” ir elektroniska vai mehāniska ierīce, kas kontrolē vai pārrauga lampas gaismas plūsmu ar citiem līdzekļiem, nevis jaudas pārveidošanu, piemēram, ar laika slēdžiem, klātbūtnes sensoriem, gaismas sensoriem un regulēšanas ierīcēm atkarībā no dienas gaismas. Turklāt fāzu kontroles tumšinātājus arī uzskata par vadības ierīcēm;
24.
“ārēji lampas vadības bloki” ir neintegrēti lampas vadības bloki, kurus paredzēts uzstādīt ārpus lampas vai gaismekļa apvalka vai kurus iespējams no apvalka izņemt, neatgriezeniski nebojājot lampu vai gaismekli;
25.
“balasts” ir lampas vadības bloks, kas atrodas starp elektrobarošanas avotu un vienu vai vairākām gāzizlādes lampām, kura galvenais uzdevums ir, izmantojot indukciju, kapacitāti vai indukcijas un kapacitātes kombināciju, ierobežot lampas(-u) strāvu līdz nepieciešamajai vērtībai;
26.
“halogēnlampas vadības bloks” ir lampas vadības bloks, kas pārveido tīkla spriegumu īpaši zemā spriegumā halogēnlampām;
27.
“kompaktā luminiscences lampa” ir luminiscences lampa, kurā ietverti visi komponenti, kas nepieciešami lampas ieslēgšanai un stabilai darbībai;
28.
“gaismeklis” ir ierīce, kas izplata, filtrē vai transformē vienas vai vairāku lampu izstaroto gaismu un kurā ietvertas visas nepieciešamās detaļas lampu turēšanai, nostiprināšanai un aizsardzībai un gadījumos, kad tas nepieciešams, arī slēguma palīgierīces kopā ar līdzekļiem to pievienošanai elektrobarošanas avotam;
29.
“galalietotājs” ir fiziska persona, kas pērk vai, paredzams, pirks ražojumu tādiem mērķiem, kas nav saistīti ar šīs personas nodarbošanos, uzņēmējdarbību, amatniecību vai profesionālo darbību;
30.
“galīgais īpašnieks” ir tā persona vai struktūra, kam ražojums pieder tā aprites cikla lietošanas posmā, vai jebkura persona vai struktūra, kas darbojas šādas personas vai uzņēmuma vārdā.
Regulas III līdz V pielikumā izmanto arī II pielikumā noteiktās definīcijas.
3. pants
Ekodizaina prasības
1. Regulas 1. pantā uzskaitītie elektriskā apgaismojuma ražojumi atbilst III pielikumā noteiktajām ekodizaina prasībām, izņemot īpaša lietojuma ražojumus.
Ekodizaina prasības piemēro šādos termiņos:
1. posms: 2013. gada 1. septembris;
2. posms: 2014. gada 1. septembris;
3. posms: 2016. gada 1. septembris.
Ja prasība nav atcelta, to aizstājot ar citu, vai nav noteikts citādi, katru prasību turpina piemērot kopā ar citām vēlākajos posmos noteiktajām prasībām.
2. Sākot ar 2013. gada 1. septembri, īpaša lietojuma ražojumi atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām par informāciju.
4. pants
Atbilstības novērtēšana
1. Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles [konstrukcijas iekšējās kontroles] sistēma vai tās pašas direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma.
2. Atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā:
a)
iekļauj informācijas par ražojumu eksemplāru saskaņā ar šīs regulas III pielikuma 3. daļu;
b)
sniedz jebkādu citu informāciju, kura saskaņā ar I, III un IV pielikumu iekļaujama tehniskajā dokumentācijā;
c)
detalizēti apraksta vismaz vienu tādu praktiski iespējamu ražojuma iestatījumu un apstākļu kombināciju, kuros ražojums atbilst šīs regulas prasībām.
5. pants
Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstis piemēro šī regulas IV pantā aprakstīto verifikācijas procedūru.
6. pants
Indikatīvie kritēriji
Indikatīvie kritēriji šīs regulas pieņemšanas laikā tirgū pieejamajiem ražojumiem un tehnoloģijām ar labākajiem raksturlielumiem ir norādīti V pielikumā.
7. pants
Pārskatīšana
Komisija, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, pārskata šo regulu ne vēlāk kā trīs gadus pēc tās stāšanās spēkā un iesniedz šādas pārskatīšanas rezultātus Apspriežu forumam.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 12. decembrī