РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1342/2013
(2013. gada 12. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam atceļ antidempinga maksājumu Krievijas Federācijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un tauvu (SWR) importu, kuru izcelsme ir Čehijas Republikā, Krievijā, Taizemē un Turcijā. Minētie pasākumi turpmāk tiks dēvēti par “sākotnējiem pasākumiem”, un izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti šie pasākumi, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.
(2)
Komisija 2001. gada augustā pieņēma cenu saistību piedāvājumu, ko iesniedza Krievijas ražotājs (JSC Severstal-Metiz). Nolīgums attiecībā uz šīm saistībām tika atcelts 2007. gada oktobrī (3), jo tas tika uzskatīts par neizmantojamu, ņemot vērā grūtības saistībā ar šā uzņēmuma liela skaita eksportēto ražojumu veidu atbilstīgu klasifikāciju.
(3)
Ar Regulu (EK) Nr. 1279/2007 (4) Padome pēc daļējas starpposma un termiņbeigu pārskatīšanas saglabāja sākotnējos pasākumus attiecībā uz Krievijas Federāciju saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Turpmāk minētie pasākumi tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem”, bet termiņbeigu izmeklēšana - par “pēdējo izmeklēšanu”. Ar Regulu (EK) 1279/2007 tika arī izbeigti pasākumi attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu, kuru izcelsme ir Taizemē un Turcijā.
(4)
Pašlaik (5) ir spēkā pasākumi attiecībā uz dzelzs vai tērauda trošu un tauvu importu, kuru izcelsme ir Ukrainā un Ķīnas Tautas Republikā, kuri tika attiecināti arī uz tādām SWR, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas.
2. Pieprasījums veikt pārskatīšanu
(5)
Komisija 2012. gada 27. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (6) attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas Federācijas izcelsmes SWR importam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
(6)
Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad pamatotu pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (turpmāk “EWRIS” vai “pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāvēja vairāk nekā 50 % no kopējās dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un tauvu produkcijas Savienībā. Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
3. Izmeklēšana
3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(7)
Izmeklēšana sakarā ar dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra periodu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (attiecīgais periods).
3.2. Procedūrās iesaistītās personas
(8)
Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, Savienības ražotājus, importētājus un zināmos lietotājus, kā arī pieprasījuma iesniedzēju un eksportētājvalsts iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(9)
Ņemot vērā potenciāli lielo skaitu šajā izmeklēšanā iesaistīto Krievijas Federācijas ražotāju eksportētāju, paziņojumā par procedūras sākšanu sākotnēji tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai tiešām nepieciešama pārbaude izlases veidā, un, ja ir, lai tā varētu veikt atlasi, Krievijas Federācijas ražotājiem eksportētājiem lūdza 15 dienu laikā no procedūras sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(10)
Ņemot vērā, ka tikai divi Krievijas Federācijas ražotāji eksportētāji sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju un pauda savu vēlmi vairāk sadarboties ar Komisiju, tika nolemts nepiemērot eksportētāju pārbaudi izlases veidā.
(11)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisko izlasi, un lūdza ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā iesniegt savas piezīmes. Pagaidu izlasē bija pieci Savienības ražotāji, kas tika atzīti par pietiekami reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomus Savienībā.
(12)
Tā kā netika saņemtas nekādas piezīmes, ierosinātie uzņēmumi tika iekļauti galīgajā izlasē un ieinteresētās personas tika par to informētas. Tomēr viens no uzņēmumiem, kas tika iekļauts galīgajā izlasē, pēc tam atteicās. Tādējādi Komisija nolēma samazināt izlasē iekļauto uzņēmumu skaitu līdz četriem atlikušajiem uzņēmumiem, kas joprojām tika atzīti par pietiekami reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā līdzīgā ražojuma ražošanas (29,3 %) un pārdošanas (20,9 %) apjomus Savienībā.
(13)
Lai gan paziņojumā par procedūras sākšanu bija paredzēta pārbaude izlases veidā arī attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem, neviens nesaistītais importētājs, ne lietotājs nepieteicās. Tādēļ pārbaude izlases veidā netika piemērota nesaistītajiem importētājiem.
(14)
Anketas nosūtīja četriem Savienības ražotājiem, kas iekļauti izlasē, diviem Krievijas Federācijas ražotājiem eksportētājiem un saistītajam importētājam.
3.3. Atbildes uz anketas jautājumiem
(15)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, saistītā importētāja un no viena Krievijas Federācijas ražotāja eksportētāja.
(16)
Lai gan sākotnēji pieteicās divi Krievijas Federācijas ražotāji eksportētāji, tikai viens no tiem atbildēja uz anketas jautājumiem un tiek uzskatīts par uzņēmumu, kas sadarbojās izmeklēšanas nolūkā. Ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir pilnībā piederošs meitasuzņēmums, kas atrodas Itālijā un arī ražo SWR, un importē attiecīgo ražojumu no Krievijas Federācijas. Otrs ražotājs eksportētājs iesniedza informāciju izmeklēšanas sākšanas posmā, un, lai gan tam tika lūgts aizpildīt anketu, tas to nedarīja. Tāpēc tiek uzskatīts, ka otrais ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās.
3.4. Pārbaudes apmeklējumi
(17)
Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vācija,
-
BRIDON International Ltd, Apvienotā Karaliste,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugāle;
b)
ražotājs eksportētājs Krievijas Federācijā:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepoveca;
c)
saistītais importētājs:
-
REDAELLI Tecna SpA, Itālija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(18)
Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās gan sākotnējā izmeklēšana, gan pēdējā izmeklēšana un saistībā ar ko tika noteikti spēkā esošie pasākumi, proti, tās ir dzelzs un tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm, ar garnitūru vai bez tās (nozares terminoloģijā tās bieži apzīmē ar “SWR”) un kuras pašlaik klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (“attiecīgais ražojums”).
2. Līdzīgais ražojums
(19)
Pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana apstiprināja, ka Krievijas Federācijā ražotajām un uz Savienību eksportētajām SWR un Savienībā ražotajām un pārdotajām SWR, ko ražojuši Savienības ražotāji, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi, un tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(20)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik nenotiek dempings un vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
(21)
Kā izskaidrots 10. apsvērumā, nebija vajadzīgs atlasīt Krievijas Federācijas ražotāju eksportētāju izlasi. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojas, aptvēra 99 % attiecīgā ražojuma eksporta no Krievijas Federācijas uz Savienību PIP laikā. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis bija augsts.
(22)
Tā kā divi citi zināmie Krievijas Federācijas ražotāji izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz labākajiem pieejamajiem datiem, jo īpaši Eurostat datiem, Krievijas oficiālo statistiku un ierobežotiem datiem, kas saņemti no otra ražotāja.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
(23)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu vidējā dempinga starpība Krievijas Federācijas eksportam uz Savienību bija 130,8 %. Kā minēts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu (4.1. punkts), pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja cenas eksportam no Krievijas Federācijas uz Savienību (EXW cenas) ar cenām iekšzemes tirgū Krievijas Federācijā.
2.1. Normālā vērtība
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojas, noteica, vai tā iekšzemes tirgū nesaistītiem klientiem Krievijas vietējā tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma kopējais apjoms bija reprezentatīvs, proti, vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vienāds ar vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdevuma uz Savienību. Tika konstatēts, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojas, nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū ir kopumā reprezentatīvi.
(25)
Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, kurus ražotājs eksportētājs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, ko pārdeva eksportam uz Savienību.
(26)
Pēc tam pārbaudīja, vai sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja veiktie pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra ražojumu veida pārdevumu iekšzemes tirgū apjoms bijis vismaz 5 % no tā paša ražojumu veida pārdevumu apjoma eksportam uz Savienību. Pēc tam attiecībā uz reprezentatīvos daudzumos pārdotajiem ražojuma veidiem tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē (“PTA”) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(27)
Pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots PTA, tika veikta, nosakot attiecīgā veida pārdevumu īpatsvaru rentablajiem darījumiem nesaistītiem klientiem. Visos gadījumos, kad konkrēta ražojuma veida pārdevumi iekšzemes tirgū bija veikti pietiekamā daudzumā un PTA, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā veida pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū PIP laikā.
(28)
Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai nebija veikti PTA, normālo vērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālo vērtību noteica, eksportēto veidu izgatavošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu PTA saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.
2.2. Eksporta cena
(29)
Tā kā Krievijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, visus eksporta pārdevumus uz Savienību pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(30)
Eksporta darījumam uz Savienību, izmantojot saistītu tirdzniecības uzņēmumu, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pirmo tālākpārdošanas cenu, ko saistītais pārdevējs noteica nesaistītiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un attiecībā uz peļņu, lai noteiktu ticamu eksporta cenu. Tā kā netika saņemta informācija no neatkarīgiem importētājiem attiecībā ar uzkrātās peļņas līmeni PIP laikā, tika izmantota vidējā peļņas norma - 5 %.
2.3. Salīdzinājums
(31)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzināšana tika veikta, pamatojoties uz EXW cenām un cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.
(32)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos tika veiktas atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, finanšu izmaksas un iepakojuma izmaksas, komisijas maksas un rabati.
2.4. Dempinga starpība
(33)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings 4,7 % līmenī attiecībā uz ražotāju eksportētāju.
3. Importa izmaiņas gadījumā, ja pasākumus atceltu
3.1. Iepriekšējas piezīmes
(34)
Papildus analīzei, vai PIP ir pastāvējis dempings, tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Šajā saistībā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Krievijas Federācijas apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijas Federācijā.
3.2. Krievijas federācijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas
(35)
Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgajā periodā imports no Krievijas Federācijas palielinājās no 2 005 tonnām 2009. gadā līdz 2 343 tonnām PIP, kas ir aptuveni 1 % no Savienības patēriņa PIP un attiecīgajā periodā. Kā norādīts iepriekš 33. apsvērumā, imports no ražotāja eksportētāja, kas sadarbojas, tika veikts par dempinga cenām (4,7 %), neraugoties uz spēkā esošo antidempinga maksājumu.
3.3. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība
(36)
Eksports uz Savienību veidoja 3 % no ražotāja, kas sadarbojās, kopējā pārdevuma apjoma, lielākā daļa pārdevuma (85 %) tika īstenots Krievijas iekšējā tirgū. Attiecīgajā periodā (7) iekšzemes tirgus palielinājās par 38 % un varētu turpināt attīstīties, ja Krievijas Federācijas IKP turpinātu pieaugt, kā to paredzēja publiski pieejamie avoti, kas specializējušies ekonomikas analīzes jomā. Turklāt izmeklēšanā iegūtā informācija parādīja, ka ražotājs, kas sadarbojās, neražo visus attiecīgā ražojuma veidus, un tādēļ konkurences spiediens attiecībā uz Savienības ražotājiem ir ierobežots. Iespējams, tas attiecas arī uz abiem pārējiem ražotājiem, ņemot vērā to, ka nav informācijas par ieguldījumiem jaunās mašīnās, kas varētu, piemēram, ļaut ražot lielāka diametra attiecīgo ražojumu. Turklāt ierobežoto Krievijas Federācijas ražotāju eksportētāju konkurences spiedienu apstiprina arī Savienības ražotāju klātbūtne Krievijas tirgū. Saskaņā ar Krievijas oficiālo muitas statistiku līdzīgā ražojuma eksports, ko Savienības ražotāji veikuši uz Krievijas Federāciju, ir 30 % no līdzīgā ražojuma visa importa Krievijas tirgū PIP, tādējādi Savienības ražotājiem kļūstot par lielākajiem eksportētājiem uz šo tirgu.
(37)
Atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka paredzētā Krievijas IKP izaugsme (3 % apmērā) ir visai neliela un neļaus Krievijas SWR tirgum turpināt attīstīties. Tādējādi Krievijas tirgus varētu nespēt absorbēt līdzīgā ražojuma papildu apjomus. Šajā saistībā ir jānorāda, ka Krievijas IKP palielināšanās attiecīgajā periodā, t. i., no 2009. gada līdz IP beigām, bija mazāka nekā paredzētā izaugsme 2014. gadam un tomēr tā ļāva Krievijas SWR tirgum palielināties par 38 %. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(38)
Tā pati ieinteresētā persona pievērsa uzmanību jauniem ražojuma veidiem, ko ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ir izstrādājis (sadarbībā ar tā meitasuzņēmumu, kas atrodas Savienībā), un uzsvēra, ka tas apstiprināja to, ka šis ražotājs ir veicis ieguldījumus attiecīgajā periodā. Tomēr šis fakts nav pretrunā konstatējumam, ka ražotājs, kas sadarbojās, nespēj ražot visu veidu troses (jo īpaši SWR tirgus dārgo preču segmentā). Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(39)
Savienības tirgus pievilcība arī būtu jāskata kontekstā, ka Krievijas ražotāji eksportētāji ir iegādājušies noteiktus Savienības ražotājus. Šobrīd diviem Krievijas ražotājiem pieder meitasuzņēmumi, kas atrodas Savienībā. Pārbaudes apmeklējums, kas veikts ražotāja, kas sadarbojās, meitasuzņēmumā, kas atrodas ES, parādīja, ka pārdošana ir veikta galvenokārt Eiropas tirgū un ka saistītās pārdošanas starp ražotāju, kas sadarbojās, un šo meitasuzņēmumu bija ierobežotas PIP.
(40)
Pamatojoties uz eksportētāja, kas sadarbojās, sniegtajiem datiem, ir jānorāda, ka Krievijas attiecīgā ražojuma eksporta apjoms uz trešām valstīm bija četras reizes lielāks nekā eksporta apjoms uz Savienību PIP. Tika konstatēts, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, cenas eksportam uz trešām valstīm bija vidēji zemākas nekā pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, bet vidēji augstākas nekā cenas eksportam uz Savienības tirgu. Tas ļauj secināt, ka eksporta pārdošana uz trešo valstu tirgiem ir pievilcīgāka nekā eksporta pārdošana uz Savienības tirgu. Šajā kontekstā ir arī jānorāda, ka pastāv sen iedibināti pārdošanas kanāli ar Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS) valstu tirgiem.
(41)
Atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka Krievijas ražotāju eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem patiešām ir zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību. Šajā saistībā tika minēts salīdzinājums starp vidējām eksporta cenām uz Ukrainu un dažām Eiropas valstīm, uz kuru, iespējams, pamatojas Krievijas muitas statistikas dati. Nav iesniegti oriģināli dati, kas pamatotu salīdzinājumu. Šajā saistība jānorāda, ka cenu atšķirību salīdzinājums starp Krievijas eksporta cenām uz Savienību un uz trešo valstu tirgiem, kas veikts izmeklēšanas ietvaros, pamatojās uz pārbaudītiem datiem, ko atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Šāds cenu salīdzinājums tika veikts EXW cenās, ņemot vērā atsķirības starp ražojuma veidiem un tirdzniecības līmeņiem. Pieprasījuma iesniedzēja iesniegtās vidējās cenas neatspoguļo cenu komponentu sarežģītību un grupas, kas pastāv SWR tirgū un kas izriet no dažādu ražojumu lielā skaita un dažādiem tirdzniecības līmeņiem. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(42)
Tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta uz Krievijas Federāciju apjoma līmenis ir nebūtisks šajā gadījumā, un drīzāk uzsvēra pieaugošo importa apjomu no Ķīnas Tautas Republikas uz Krievijas Federāciju un vajadzību analīzē to ņemt vērā, jo tie veido konkurences apdraudējumu Krievijas ražotāju klātbūtnei Krievijas un NVS tirgos. Šajā saistībā konstatējums, ka Savienības ražotāji paliek galvenie eksportētāji uz Krievijas tirgu, ir atbilstošs, jo tas, inter alia, apstiprina faktu, ka Krievijas ražotāji nespēj ražot visus SWR veidus, kas tiek pieprasīti Krievijas tirgū. Attiecībā uz Ķīnas eksportu uz Krievijas Federāciju ir jānorāda, ka tas ir pieaudzis paralēli ātram pieprasījuma pieaugumam Krievijas tirgū. Nav sniegta informācija, piemēram, attiecībā uz Ķīnas eksporta uz Krievijas Federāciju vai NVS valstīm cenu līmeņiem vai izmeklējamā importētā ražojuma raksturojumu, lai varētu veikt padziļinātu analīzi. Visbeidzot, tiek norādīts, ka saskaņā ar Krievijas muitas statistiku attiecīgā ražojuma Krievijas ražotāji saglabāja līdera pozīciju savā SWR iekšzemes tirgū PIP laikā, un kopējais imports uz šo tirgu bija tikai aptuveni 15 % no Krievijas SWR tirgus. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
3.4. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kas pieejama eksportam Krievijas Federācijā
(43)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā norādīto visu Krievijas ražotāju eksportētāju ražošanas jauda bija 115 000 tonnas. Izmeklēšanas gaitā pieprasījuma iesniedzējs atkārtoti novērtēja Krievijas ražošanas jaudu un uzskatīja, ka tā ir no 220 000 līdz 250 000 tonnām, taču to nepamatoja neviens pierādījums. Pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko sniedza eksportētājs, kas sadarbojās, datiem, ko iesniedza otrs zināmais ražotājs, un datiem, kas ietverti pieprasījumā attiecībā uz trešo ražotāju, visu Krievijas ražotāju attiecīgā ražojuma ražošanas jauda ir noteikta aptuveni 158 000 tonnu līmenī. Šajā kontekstā jānorāda, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ražošanas jauda tika pakļauta strukturāliem pielāgojumiem attiecīgajā periodā, kuru rezultātā tika slēgta viena ražotne.
(44)
Atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, viena ieinteresētā persona norādīja, ka dažas mašīnas no slēgtās ražotnes ir pārvietotas uz ražotāja, kas sadarbojās, citu ražošanas vietu. Tomēr netika sniegts neviens pierādījums, kas pamatotu šo apgalvojumu. Šajā saistībā tiek atgādināts, ka pierādījuma elementi, kas apkopoti izmeklēšanas laikā, apstiprina to, ka ražotājs, kas sadarbojās, attiecīgajā periodā saskārās ar strukturāliem pielāgojumiem, kas ietvēra dažu mašīnu norakstīšanu visās trijās ražošanas vietās un vienas ražotnes slēgšanu. Tajā pašā laikā nevar izslēgt to, ka dažas mašīnas no slēgtās ražotnes tika pārvietotas uz citām ražošanas vietām. Jebkurā gadījumā tas nemaina šā ražotāja vai visu Krievijas ražotāju ražošanas jaudas aplēses; attiecīgā ieinteresētā persona šīs aplēses neapstrīdēja. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(45)
Attiecībā uz jautājumu par jaudas izmantošanu un neizmantoto jaudu papildus datiem, ko sniedza divi ražotāji, un tā kā nebija precīzas informācijas par trešā ražotāja jaudas izmantošanu, tika pieņemts, ka trešā ražotāja jauda bija tādā pašā apmērā, kā divu pārējo ražotāju jauda, t. i., 90 % PIP. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka kopējā neizmantotā jauda Krievijas Federācijā ir 17 000 tonnu apmērā. Tas atbilst aptuveni 8 % no Savienības patēriņa PIP.
3.5. Secinājums
(46)
Ņemot vērā konstatējumus, ka eksports no Krievijas Federācijas PIP laikā joprojām tiek veikts par dempinga cenām, pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiek atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.
(47)
Tomēr ir jāuzsver šādi punkti. Pirmkārt, Krievijas Federācijā ir ierobežota neizmantotā jauda, ko var absorbēt ātri pieaugošais pieprasījums iekšzemes tirgū. Otrkārt, Krievijas ražotājiem nav kapacitātes, lai piegādātu visus trošu veidus, un tādējādi to konkurences spiediens uz Savienības tirgu ir ierobežots. Treškārt, diviem no trim zināmajiem ražotājiem ir pilnībā piederoši meitasuzņēmumi Savienībā, kas ražo līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, meitasuzņēmuma sniegto informāciju, ir redzams, ka līdzīgais ražojums, ko ražojis meitasuzņēmums, galvenokārt ir pārdots Savienības tirgū, savukārt ražotājs eksportētājs ražo un pārdod līdzīgo ražojumu galvenokārt Krievijas tirgū. Turklāt Krievijas ražotājam eksportētājam ir ciešas komerciālās saiknes ar trešo valstu tirgiem, jo īpaši NVS tirgiem, kuri Krievijas eksportētājiem ir pievilcīgāki, jo vidējās minētajos tirgos izmantotās cenas ir augstākas nekā Savienībā izmantotās cenas. Pamatojoties uz šo, tika secināts, ka ir maz iespējams, ka attiecīgā ražojuma imports no Krievijas Federācijas būtiski palielināsies, ja pasākumi tiek izbeigti.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(48)
PIP laikā vairāk nekā 30 Savienības ražotāju ražoja SWR. Tāpēc minēto ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem - pamatojoties uz datiem, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs) ir uzskatāms par kopējo saražoto apjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(49)
Kā skaidrots 12. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie elementi (saražotais apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības saražotā apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un no Eurostat datiem, un attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - izmantojot aplēses, kuru pamatā ir dati, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs;
-
mikroekonomisko elementu analīze (t. i., krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika veikta attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju, kas tika pārbaudīta.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības patēriņš
(50)
Laikposmā no 2009. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 8 % - no 195 426 tonnām līdz 211 380 tonnām.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Patēriņš Savienībā (tonnās)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indekss
100
106
109
108
2. Pašreizējais imports no Krievijas Federācijas
2.1. Apjoms, tirgus daļa un importa cenas no Krievijas Federācijas
(51)
Saskaņā ar Eurostat datiem Krievijas Federācijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms laikposmā no 2009. gada līdz PIP palielinājās no 2 005 tonnām līdz 2 343 tonnām. Neraugoties uz šo palielināšanos, šie apjomi ir mazāki nekā importa apjoms no Krievijas Federācijas iepriekšējās izmeklēšanas laikā; importa apjoms 2005. gadā bija 2 908 tonnas, un laikposmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam (iepriekšējais PIP) tas bija 3 323 tonnas. Turklāt kopš PIP beigām importam no Krievijas ir vērojama tendence samazināties (- 20 %).
(52)
Krievijas importa tirgus daļa bija 1,03 % 2009. gadā un 1,11 % PIP laikā.
(53)
Importa cenas attiecīgajā periodā stabili pieauga par 12 %.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Importa apjoms (tonnās)
2 005
2 197
2 549
2 343
Indekss
100
110
127
117
Tirgus daļa
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Indekss
100
103
116
108
Importa cena
1 054
1 084
1 171
1 178
Indekss
100
103
111
112
2.2. Cenu samazinājums
(54)
Cenu samazinājums tika noteikts, izmantojot Krievijas ražotāja, kas sadarbojās, eksporta cenas bez antidempinga maksājuma, un tās bija robežās no 54,7 % līdz 69,0 % atkarībā no ražojuma veida; vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 63,4 %. Tomēr, ņemot vērā mazo importa apjomu no Krievijas Federācijas un daudzos pastāvošos SWR veidus, cenu samazinājums varēja tikt noteikts, tikai pamatojoties uz ļoti nelielu skaitu identisku ražojuma veidu, kuru apjoms bija mazs (19,9 tonnas). Tādējādi cenu samazinājuma starpība ir uzskatāma par orientējošu.
3. Imports no citām valstīm
3.1. Citu valstu importa apjomi, tirgus daļa un cenas
(55)
Attiecīgajā periodā imports no citām valstīm, izņemot Krievijas Federāciju, palielinājās par 10,6 %; šī palielināšanās ir lielāka nekā patēriņa palielināšanās Savienības tirgū (+ 8 %). Neraugoties uz Savienības tirgus daļām, ko ieguvušas citas valstis, izņemot Krievijas Federāciju, attiecīgās tirgus daļas var uzskatīt par stabilām.
(56)
PIP laika galvenās eksportētājvalstis bija Dienvidkoreja ar 16 % tirgus daļu, kurai sekoja ĶTR (1,78 %), Taizeme (apmēram 1,65 %) un Krievijas Federācija (skatīt iepriekš, 1,11 %), savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija tuvu 60 %.
Valstis/imports (tonnās)
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Dienvidkoreja
32 027
23 926
28 906
34 798
Ķīna
5 797
4 067
5 174
3 765
Taizeme
3 673
3 815
5 348
3 499
Citas valstis
34 938
38 974
39 376
42 444
Starpsumma
(izņemot Krievijas Federāciju)
76 435
70 782
78 804
84 506
Krievija
2 005
2 197
2 548
2 343
Imports kopā
(ietverot Krievijas Federāciju)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Cenu samazinājums
(57)
Vidējās cenas līdzīgā ražojuma importam no citām valstīm attiecīgajā periodā saglabājās stabilas un nemainīgas, un Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums bija vidēji 57 %.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(58)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.1. Iepriekšējas piezīmes
(59)
Tā kā attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējumu vērtēja, pamatojoties gan uz informāciju, kas apkopota visas Savienības ražošanas nozares (“SRN”) līmenī (makroekonomiskie elementi, kā noteikts 49. apsvērumā), gan pamatojoties uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī (mikroekonomiskie elementi, kā noteikts 49. apsvērumā).
a) Ražošanas apjoms
(60)
Laikā no 2009. gada līdz PIP SRN ražošanas apjoms palielinājās par 6 %, t. i., no 214 475 tonnām līdz 228 368 tonnām. Patēriņa paaugstināšanās (+ 8 %) kontekstā, kā minēts 52. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare palielināja savu ražošanas apjomu par 6 %.
SRN
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Produkcijas apjoms (tonnās)
214 475
223 385
224 559
228 368
Indekss
100
104
105
106
b) Jauda un jaudas izmantojuma rādītāji
(61)
Savienības patēriņa paaugstināšanās (+ 8 %) arī izraisīja Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma palielināšanos par 6 %.
SRN
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Jauda
348 852
371 187
366 976
369 134
Indekss
100
106
105
106
Jaudas izmantojums
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Indekss
100
98
100
101
c) Pārdošanas apjoms
(62)
SRN pārdošanas apjoms Savienības tirgū laikposmā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 7 %.
SRN
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā (tonnās)
116 902
133 824
131 085
124 524
Indekss
100
114
112
107
d) Tirgus daļa
(63)
SRN attiecīgajā periodā izdevās savu tirgus daļu saglabāt nemainīgu, t. i., 60 % līmenī 2009. gadā un 59 % līmenī PIP laikā.
SRN
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Tirgus daļa
60 %
65 %
61 %
59 %
Indekss
100
108
102
98
e) Izaugsme
(64)
Laikposmā no 2009. gada līdz PIP, kad patēriņš Savienībā palielinājās par 8 %, SRN pārdošanas apjoms arī palielinājās par 7 %. Tādējādi var uzskatīt, ka SRN tirgus daļa bija stabila, lai gan tās tirgus daļa nedaudz samazinājās un imports no Krievijas Federācijas nedaudz palielinājās.
f) Nodarbinātība
(65)
Lai gan izlasē iekļautie Savienības ražotāji parādīja nodarbinātības palielināšanos par 5 % attiecīgajā periodā, pieprasījuma iesniedzēja aplēses par nodarbinātības līmenī visā SRN ir atšķirīgas, un ir vērojama negatīva tendence, proti, samazināšanās par 6 % laikposmā no 2009. gada līdz PIP.
SRN
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Nodarbinātība
3 763
3 776
3 688
3 544
Indekss
100
100
98
94
g) Dempinga starpības lielums
(66)
Izvērtējot, kā SRN ietekmēja faktiski konstatētais dempinga starpības apmērs (4,7 %), jānorāda, ka šo ietekmi nevar uzskatīt par nozīmīgu, ņemot vērā zemo kopējo importa apjomu no Krievijas Federācijas un salīdzinoši zemo antidempinga starpību.
h) Krājumi
(67)
SRN noslēguma krājumu līmenis laikposmā no 2009. gada līdz PIP samazinājās.
Izlasē iekļautie ražotāji
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Krājumu līmenis perioda beigās (tonnās)
11 723
10 240
9 813
10 489
Indekss
100
87
84
89
i) Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(68)
SRN vienības pārdošanas cenas laikposmā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 8 %. Šīs cenas izmaiņas ir saistītas ar to, ka SRN spēja pārnest ražošanas izmaksu palielināšanos (par 8 %) uz lietotājiem. Tā ir saistīta ar SRN pakāpenisku pāreju uz lielāka diametra trošu ražošanu un lielāku pievēršanos speciāla pielietojuma trošu ražošanai.
Izlasē iekļautie ražotāji
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Vienas vienības vidējā pārdošanas cena ES (EUR/tonna)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indekss
100
101
105
108
j) Algas
(69)
Laikposmā no 2009. gada līdz PIP vidējā alga uz pilnslodzes ekvivalentu (PSE) samazinājās par 20 %. Pēc dažu izlasē iekļauto uzņēmumu restrukturizācijas kalpotāju un strādnieku proporcija palielinājās attiecīgajā periodā, un to atspoguļo vidējās algas izmaksu palielināšanās uz vienu nodarbināto.
Izlasē iekļautie ražotāji
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Algas uz vienu PSE (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Indekss
100
107
115
120
k) Ražīgums
(70)
SRN darbaspēka darba ražīgums, ko mēra kā produkciju uz PSE gadā, attiecīgajā periodā bija nepastāvīgs - 2010. gadā tas samazinājās, pēc tam 2011. gadā un PIP laikā palielinājās.
SRN
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Ražīgums
58
52
53
55
Indekss
100
88
90
94
l) Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu
(71)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi SWR palielinājās par 271 %, tie bija nozīmīgi un kopumā bija gandrīz EUR 16 miljoni PIP laikā. Attiecīgajā periodā izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nebija grūtību piesaistīt kapitālu. Turklāt lielu daļu ieguldījumu varēja finansēt, izmantojot darbības radītas naudas plūsmas.
Izlasē iekļautie ražotāji
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Ieguldījumi (tūkst. EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Indekss
100
103
217
271
m) Rentabilitāte Savienības tirgū
(72)
Izlasē iekļautajiem ražotājiem izdevās gūt peļņu visā attiecīgajā periodā. Peļņa, kas tika gūta no 2009. gada līdz PIP, neraugoties uz samazinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadu, bija lielāka nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais 5 % mērķis peļņas jomā.
Izlasē iekļautie ražotāji
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Rentabilitāte Savienības tirgū
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Indekss
100
68
72
72
n) Ienākums no ieguldījumiem
(73)
Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā kopējās SRW ražošanā gūtās peļņas procentuālā attiecība pret to aktīvu tīro uzskaites vērtību, kas tiešā vai netiešā veidā saistīti ar SRW ražošanu, visā attiecīgajā periodā kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Neraugoties uz samazinājumu, šis rādītājs joprojām ir diezgan augsts.
Izlasē iekļautie ražotāji
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Ienākums no ieguldījumiem
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Indekss
100
62
66
61
o) Naudas plūsma
(74)
Situācija saistībā ar naudas plūsmu vispārēji saglabājas ļoti pozitīva, neraugoties uz noteiktu pasliktināšanos laikposmā no 2009. gada līdz PIP: tā zināmā mērā atbilst rentabilitātes attīstības tendencei visā attiecīgajā periodā.
Izlasē iekļautie ražotāji
2009. g.
2010. g.
2011. g.
PIP
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Indekss
100
71
67
75
p) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(75)
Lielākā daļa rādītāju liecina, ka SRN pielāgoja savas ražošanas iekārtas, lai spētu veiksmīgāk darboties jaunajos ekonomikas apstākļos un spētu izmantot iespējas gan Savienības tirgos, gan tirgos ārpus Savienības, jo īpaši tajos segmentos, kur iespējams gūt lielu peļņas normu. SRN ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanās pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2001. gadā pierāda, ka šie pasākumi bija efektīvi un ka SRN bija atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām.
4.2. Secinājums
(76)
Attiecīgajā periodā SRN izdevās vairāk vai mazāk saglabāt savu tirgus daļu, cenas palielinājās par 8 %, krājumu apmērs palika pieņemamā līmenī, turpretī ražošanas apjoms un patēriņš palielinājās. SRN visā attiecīgajā periodā bija rentabla, lai gan PIP laikā peļņas līmenis bija zemāks nekā 2009. gadā. Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka attiecīgajā periodā SRN neradās būtisks kaitējums.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(77)
Tika arī izvērtēts, vai būtiska kaitējuma atkārtošanās būtu iespējama, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tiek uzskatīts, ka tas, visticamāk, nenotiktu turpmāk minēto iemeslu dēļ.
(78)
Kā uzsvērts 54. apsvērumā, no Krievijas Federācijas importēto ražojumu cenas tika atzītas par dempinga cenām salīdzinājumā ar ES cenām. Tomēr, ņemot vērā atbilstošo ražojuma veidu nelielo apjomu, pašreizējo cenas samazinājuma starpību var tikai uzskatīt par orientējošu.
(79)
Kā izskaidrots 51. apsvērumā, Krievijas Federācijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms bija 2 005 tonnas 2009. gadā un 2 343 tonnas PIP, tādējādi tirgus daļai esot attiecīgi 1,03 % un 1,11 %.
(80)
Kā izskaidrots 43. un 45. apsvērumā, Kopējā Krievijas jauda ir lēsta apmēram 158 000 tonnas, lai gan iepriekšējās izmeklēšanas laikā tā tika lēsta aptuveni ES kopējā patēriņa līmenī, t. i., 220 000 tonnas. Turklāt neizmantotā jauda šobrīd šķiet ierobežota.
(81)
Iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka Krievijas tirgus nespēja absorbēt piedāvājuma apjomu. Šobrīd, kā tas izskaidrots 36. apsvērumā, SWR iekšējais patēriņš Krievijā ir ievērojami palielinājies - par 38 % attiecīgajā periodā. Turklāt saskaņā ar publiski pieejamajām ekonomikas prognozēm Krievijas Federācijas IKP tuvākajos gados būtu ievērojami jāpalielinās. Kā tas norādīts 45. apsvērumā, tādējādi Krievijas neizmantotā jauda būtu jāabsorbē Krievijas tirgum, kurš paplašinās, jo Krievijas cenas ir par 11 % augstākas nekā eksporta cenas uz ES. Turklāt Krievijas eksporta cenas uz citiem tirgiem, jo īpaši NVS valstīm, ir vidēji par 5,6 % augstākas nekā eksporta cenas uz ES. Tādējādi ir maz ticams, ka būtiski apjomi, kas izriet no neizmantotās jaudas vai pašreizējās pārdošanas iekšzemes tirgū un/vai NVS valstu tirgos, tiktu pārvirzīti uz Savienības tirgu.
(82)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka, atceļot Krievijas Federācijas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, būtisks kaitējums SRN, visticamāk, neatkārtotos.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(83)
Ņemot vērā iepriekš minēto, antidempinga pasākumi, kas piemērojami Krievijas Federācijas izcelsmes SWR, būtu atceļami un šī procedūra jāizbeidz saskaņā ar pamatregulas 9. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu.
(84)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi saistībā ar Krievijas Federācijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu tiktu izbeigti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Viena ieinteresētā persona iesniedza savas piezīmes; šī persona arī pieprasīja un tai tika nodrošināta uzklausīšana uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz tādu Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, tostarp slēgtas konstrukcijas trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm, ar garnitūru vai bez tās, un kuras pašlaik tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98, un procedūra attiecībā uz šiem importiem ir pabeigta.
2. pants
Ar šo izbeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu sākto termiņbeigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tādu Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, tostarp slēgtas konstrukcijas trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm, ar garnitūru vai bez tās, un kuras pašlaik tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 12. decembrī