РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 813/2013 НА КОМИСИЯТА
от 2 август 2013 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на отоплителни топлоизточници и комбинирани топлоизточници
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията следва да определя изисквания за екопроектиране на свързани с енергопотреблението продукти със значителен обем на продажби и търговия, имащи значително въздействие върху околната среда и при които има голям потенциал за подобрение чрез проектиране, свързан с въздействието им върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
С Директива 92/42/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. относно изискванията за ефективност на нови бойлери за гореща вода с течно или газово гориво (2) бяха установени разпоредби относно ефективността на котлите.
(3)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки за прилагане за продукти с голям потенциал за икономически ефективно намаляване на емисиите на парникови газове, като например оборудване за отопление и подгряване на вода.
(4)
Комисията проведе предварително проучване на техническите, екологичните и икономическите аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници (за отопление и за битова гореща вода (БГВ), които обикновено се използват в Съюза. Проучването беше проведено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(5)
Екологичните аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници, които са определени като значими за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на употребата и (за термопомпени агрегати) нивата на шума. Освен това за топлоизточниците, използващи изкопаеми горива, емисиите на азотни окиси, СО, фини прахови частици и въглеводороди се определят като значими екологични аспекти.
(6)
Не е целесъобразно да се определят изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди, тъй като все още няма подходящи европейски методи за измерване. С оглед на разработването на такива методи за измерване, Комисията възложи на европейските организации по стандартизация да разгледат изискванията за екопроектиране във връзка с посочените емисии по време на прегледа на настоящия регламент. Националните разпоредби за изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди от отоплителни и комбинирани топлоизточници могат да бъдат запазвани или въвеждани до влизане в сила на съответните изисквания на Съюза за екопроектиране. Не се засягат разпоредбите на Директива 2009/142/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно газовите уреди (3), които налагат ограничения за продуктите на горенето от газовите уреди във връзка със здравето и безопасността.
(7)
Предварителното проучване показва, че в случая на отоплителните и комбинираните топлоизточници не са необходими изисквания, касаещи другите параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО. По-специално емисиите на парникови газове, свързани с хладилните агенти, използвани в термопомпени агрегати за отопление на днешния европейски сграден фонд, не са определени като значими. Целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с тези емисии на парникови газове ще бъде оценена отново, когато се преразглежда настоящият регламент.
(8)
Приложното поле на настоящия регламент следва да включва отоплителни котли, отоплителни когенерационни агрегати и отоплителни термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели, комбинирани котли за отопление и БГВ и комбинирани термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели и топлинна енергия за снабдяване с гореща вода за пиене и за санитарни нужди. Тези топлоизточници са проектирани да използват газообразно или течно гориво, включително горива, произведени от биомаса (освен ако те се използват като основно гориво), електрическа енергия и топлинна енергия от заобикалящата среда или от отпадна топлина.
(9)
Топлоизточниците, които са проектирани за използване предимно на газообразни или течни горива (над 50 %), произведени от биомаса, са със специфични технически характеристики, които изискват допълнителни технически, икономически и екологични анализи. В зависимост от резултата от анализите, изискванията за екопроектиране на тези топлоизточници следва да бъдат определени на по-късен етап, ако това е целесъобразно.
(10)
За 2005 г. годишното потребление на енергия в Съюза, свързано с отоплителните и комбинираните топлоизточници, беше оценено на 12 089 PJ (около 289 млн. т.н.е.), което съответства на 698 милиона тона емисии на CO2. Освен ако не се вземат специални мерки, през 2020 г. годишното потребление на енергия се очаква да бъде 10 688 PJ. За 2005 г. годишните емисии на азотни окиси в Съюза, свързани с отоплителните и комбинираните топлоизточници, бяха оценени на 821 хил. тона SOx-еквивалент. Ако не бъдат взети специални мерки, през 2020 г. годишните емисии се очаква да бъдат 783 хил. тона SOx-еквивалент. Предварителното проучване показва, че консумацията на енергия на етапа на употребата и емисиите на азотни окиси от отоплителните и комбинираните топлоизточници могат да бъдат значително намалени.
(11)
Консумацията на енергия на отоплителните и комбинираните топлоизточници може да бъде намалена чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, които не са обект на индустриална собственост, водещи до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на тези продукти.
(12)
В Съюза има почти пет милиона жилища с общи системи с естествена тяга за димните газове. По технически причини в жилищата с общи системи с естествена тяга за димните газове не е възможно съществуващите отоплителни котли и комбинирани котли да бъдат заменени с ефективни кондензационни котли. Изискванията, съдържащи се в настоящия регламент, позволяват некондензационните котли, специално проектирани за такава конфигурация, да останат на пазара; целта е да се предотвратят неоправдани разходи за потребителите, да се даде време на производителите да разработят котли, предназначени за по-ефективни отоплителни технологии, и да се осигури на държавите членки време за обмисляне на националните строителни правилници.
(13)
Очаква се до 2020 г. комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията от 18 февруари 2013 г. за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на отоплителни топлоизточници, комбинирани топлоизточници, комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение и комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение (4), да доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от около 1 900 PJ (около 45 млн. т.н.е.), съответстващи на около 110 млн. тона емисии на CO2, и намаление на годишните емисиите на азотни окиси с около 270 хил. тона SOx-еквивалент в сравнение с това, което би било ако не се предприемат мерки.
(14)
Изискванията за екопроектиране следва да хармонизират консумацията на енергия, нивото на шума и изискванията за емисиите на азотни окиси за отоплителните и комбинираните топлоизточници в целия Съюз, като по този начин спомагат за по-доброто функциониране на вътрешния пазар и за подобряването на екологичните показатели на тези продукти.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да влияят на функционалните възможности и ценовата достъпност на отоплителните и комбинираните топлоизточници от гледна точка на крайния потребител и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда.
(16)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират своите продукти, предмет на настоящия регламент. Графикът трябва да е такъв, че да бъдат взети предвид последствията за разходите на производителите, по-специално за малките и средните предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(17)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация (5).
(18)
В съответствие с член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент определя кои процедури за оценка на съответствието се прилагат.
(19)
С цел да се улеснят проверките на съответствието производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото тази информация се отнася до изискванията, формулирани в настоящия регламент.
(20)
За да ограничи допълнително въздействието върху околната среда на отоплителните и комбинираните топлоизточници, производителите следва да предоставят информация относно демонтажа, рециклирането и/или обезвреждането.
(21)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, формулирани в настоящия регламент, следва да бъдат набелязани базови стойности за сравнение на най-добрите налични технологии, за да се гарантира, че информацията относно екологичните показатели за жизнения цикъл на отоплителните и комбинираните топлоизточници е широко разпространена и е лесно достъпна.
(22)
Директива 92/42/ЕИО следва да бъде отменена, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от същата и приложения III-V към нея, и в настоящия регламент да бъдат формулирани нови разпоредби, за да се гарантира разширяване на обхвата с топлоизточниците, различни от котли, да бъде повишена допълнително енергийната ефективност на отоплителните и комбинираните топлоизточници и да бъдат подобрени други значими екологични аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници.
(23)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на отоплителни и комбинирани топлоизточници с номинална топлинна мощност ≤ 400 kW, включително на такива, включени в комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение или в комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение, както е определено в член 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
топлоизточници, специално проектирани за използване на газообразни или течни горива, произведени предимно от биомаса;
б)
топлоизточници, използващи твърди горива;
в)
топлоизточници, попадащи в обхвата на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6);
г)
топлоизточници, произвеждащи топлина само с цел осигуряване на гореща вода за пиене или санитарни нужди;
д)
топлоизточници за пряко отопление и подаване на газообразни топлоносители като пара или въздух;
е)
отоплителни когенерационни агрегати с максимална електрическа мощност 50 kW или повече;
ж)
топлогенератори, проектирани за топлоизточници, както и корпуси на топлоизточници, подлежащи на оборудване с такива топлогенератори, пуснати на пазара преди 1 януари 2018 г. за замяна на топлогенератори от същия вид и на корпуси на топлоизточници от същия вид. Върху заместващия продукт или върху неговата опаковка трябва да бъде посочен ясно топлоизточникът, за който той е предназначен.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, формулирани в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„топлоизточник“ означава отоплителен топлоизточник или комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ;
2)
„отоплителен топлоизточник“ означава съоръжение, което:
а)
осигурява топлина за водна централна отоплителна инсталация, за да се постигне и поддържа желаното ниво на температурата в затворено пространство, като сграда, жилище или стая; както и
б)
е оборудвано с един или повече топлогенератори;
3)
„комбиниран топлоизточник (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен топлоизточник, който е проектиран да осигурява също топлинна енергия за гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебитите в дадени интервали от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
4)
„водна централна отоплителна инсталация“ означава система, използваща вода като топлоносител, чрез който централно генерираната топлина се доставя до радиатори с цел отопление на сгради или на части от тях;
5)
„топлогенератор“ означава онази част от топлоизточника, която генерира топлинна енергия посредством един или няколко от следните процеси:
а)
изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
б)
използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагреватели;
в)
улавяне на топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или на отпадна топлина;
при което топлогенератор, проектиран за топлоизточник, и корпус на топлоизточник, подлежащ на оборудване с такъв топлогенератор, също се считат за топлоизточник;
6)
„корпус на топлоизточник“ означава частта от топлоизточник, проектирана с цел в нея да се монтира топлогенератор;
7)
„номинална топлинна мощност“ (Prated) означава обявената топлинна мощност, изразена в kW, на топлоизточник, използван за отопление на помещения и ако е приложимо, за подгряване на вода при стандартни условия; за отоплителните и комбинираните термопомпени агрегати стандартните условия за определяне на номиналната топлинна мощност са изчислителните проектни условия съгласно посоченото в приложение III, таблица 4;
8)
„стандартни условия“ означава условията на експлоатация на топлоизточниците при средни климатични условия, използвани за определяне на номиналната топлинна мощност, сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода, както и нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
9)
„биомаса“ означава биоразградимата част на продукти, отпадъци и остатъци от биологичен произход от селското стопанство (включително растителни и животински вещества), горското стопанство и свързаните с тях отрасли, включително рибно стопанство и аквакултури, както и биоразградимата част на промишлени и битови отпадъци;
10)
„гориво от биомаса“ означава газообразно или течно гориво, произведено от биомаса;
11)
„изкопаемо гориво“ означава течно или газообразно изкопаемо гориво с органичен произход;
12)
„отоплителен котел“ означава отоплителен топлоизточник, който генерира топлинна енергия чрез изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса, и/или чрез електросъпротивителни нагревателни елементи, използващи ефекта на Джаул-Ленц;
13)
„комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен котел, който е предназначен да осигурява също и битова гореща вода - питейна или за санитарни нужди - при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време, и който се свързва към външен източник на питейна вода или вода за санитарни нужди;
14)
„електрически отоплителен котел“ означава отоплителен котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
15)
„електрически комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава комбиниран котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
16)
„отоплителен когенерационен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, произвеждащ едновременно топлинна енергия и електроенергия в рамките на един и същи процес;
17)
„отоплителен термопомпен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, използващ топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или отпадна топлина, за генерирането на топлинна енергия; отоплителният термопомпен агрегат може да разполага с един или повече допълнителни подгреватели, използващи ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи или изгарянето на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
18)
„комбиниран термопомпен агрегат (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен термопомпен агрегат, който е проектиран да осигурява също гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
19)
„допълнителен подгревател“ означава неприоритетно използван подгревател, генериращ топлинна енергия в случаите, в които отоплителният товар надвишава номиналната топлинна мощност на приоритетно използвания подгревател;
20)
„сезонна енергийна ефективност при отопление“ (ηs ) означава отношението между отоплителния товар за определен отоплителен сезон, покриван от даден топлоизточник, и годишната консумация на енергия, която се изисква, за да се покрие този товар, изразено в проценти;
21)
„енергийна ефективност при подгряване на вода“ (ηwh ) означава отношението на полезната енергия във водата за питейни или санитарни нужди, осигурена от комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ, към енергията, необходима за нейното генериране, изразено в проценти;
22)
„ниво на шума“ (LWA ) означава ниво на звуковата мощност по крива А в затворено помещение и/или на открито, изразено в dB;
23)
„коефициент на преобразуване“ (CC) означава коефициент, който отразява оценения среден к.п.д. от 40 % на производството на енергия в ЕС, посочен в Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7); стойността на коефициента на преобразуване е CC = 2,5.
В приложение I са формулирани допълнителни определения за целите на приложения II-V.
Член 3
Изисквания за екопроектиране и график
1. Изискванията за екопроектиране на топлоизточници са дадени в приложение II.
2. Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следния график:
а)
от 26 септември 2015 г.:
i)
топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква а), подточки 3 и 5;
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква а);
б)
от 26 септември 2017 г.:
i)
електрическите отоплителни топлоизточници, електрическите комбинирани топлоизточници, отоплителните когенерационни агрегати, отоплителните термопомпени агрегати и комбинираните термопомпени агрегати следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква б);
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква б);
в)
от 26 септември 2018 г. топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 4, буква а).
3. Съответствието с изискванията за екопроектиране се измерва и изчислява съгласно изискванията, формулирани в приложение III.
Член 4
Оценяване на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива, без да се засягат член 7, параграф 2 и член 8 от Директива 92/42/ЕИО и приложения III-V към нея.
2. За целите на оценяването на съответствието техническата документация трябва да съдържа продуктовата информация, предвидена в приложение II, точка 5, буква б) от настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Когато се извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да осигурят съответствие с формулираните в приложение II към настоящия регламент изисквания, органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара топлоизточници с най-добри показатели по времето на влизане в сила на настоящия регламент са дадени в приложение V.
Член 7
Преразглеждане
Не по-късно от пет години след датата на влизане в сила на настоящия регламент Комисията го преразглежда в светлината на техническия напредък при топлоизточниците и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране. По-специално преразглеждането включва оценяване на следните аспекти:
а)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на парникови газове, свързани с хладилни агенти;
б)
въз основа на методите за измерване в процес на разработване, нивото на изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, въглеводороди и фини прахови частици, което може да бъде въведено;
в)
целесъобразността на определянето на по-строги изисквания за екопроектиране във връзка с енергийната ефективност на отоплителни котли и комбинирани котли, нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
г)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране на топлоизточници, специално предназначени за използване на газообразни и течни горива, произведени предимно от биомаса;
д)
валидността на стойността на коефициента на преобразуване;
е)
целесъобразността на сертифициране на трети страни.
Член 8
Преходни разпоредби
1. Що се отнася до сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода и нивото на шума, до 26 септември 2015 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
2. Що се отнася до емисиите на азотни окиси, до 26 септември 2018 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
Член 9
Отмяна
Директива 92/42/ЕИО се отменя, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от нея и приложения III-V към нея, без да се засягат задълженията на държавите членки, свързани с транспонирането в националното законодателство и прилагането на посочената директива, докато започне прилагането на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II към настоящия регламент.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 август 2013 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 813/2013
(2013. gada 2. augusts),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuru pārdošanas un tirdzniecības apjoms ir ievērojams, kuriem ir ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi iespējams būtiski samazināt bez pārmērīgām izmaksām, veicot konstruktīvus uzlabojumus.
(2)
Noteikumi par apsildes katlu efektivitāti paredzēti Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/42/EEK par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem (2).
(3)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Ekodizaina apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāievieš tādi īstenošanas pasākumi, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, apsildes un ūdens sildīšanas iekārtām.
(4)
Komisija ir veikusi priekšizpēti, lai analizētu Savienībā parasti izmantotu telpu sildītāju un kombinēto (ūdens un telpu) sildītāju tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām un pusēm no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.
(5)
Telpu un kombinēto sildītāju vides aspekti, kas šajā regulā noteikti kā būtiski, ir elektroenerģijas patēriņš lietošanas posmā un (siltumsūkņa sildītājiem) akustiskās jaudas līmenis. Bez tam attiecībā uz sildītājiem, kur izmanto fosilo kurināmo, par būtiskiem vides aspektiem uzskata arī slāpekļa oksīda, oglekļa monoksīda, daļiņu un ogļūdeņražu emisijas.
(6)
Nav lietderīgi noteikt ekodizaina prasības oglekļa monoksīda, daļiņu un ogļūdeņražu emisijām, jo pašlaik Eiropā vēl nav pieejamas piemērotas mērīšanas metodes. Lai izstrādātu šādas mērīšanas metodes, Komisija ir uzticējusi Eiropas standartizācijas organizācijām šīs regulas pārskatīšanas gaitā apsvērt ekodizaina prasības attiecībā uz šīm emisijām. Valstu noteikumus par ekodizaina prasībām attiecībā uz telpu sildītāju un kombinēto sildītāju oglekļa monoksīda, daļiņu un ogļūdeņražu emisijām var uzturēt spēkā vai ieviest, līdz spēkā stājas attiecīgās Savienības ekodizaina prasības. Netiek skarti noteikumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvā 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo (3), ar kuriem ierobežo ar gāzveida kurināmo darbināmo ierīču sadedzināšanas produktus saistībā ar veselību un drošību.
(7)
Priekšizpēte ir parādījusi, ka prasības attiecībā uz citiem ekodizaina parametriem, kas norādīti Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā, telpu sildītāju un kombinēto sildītāju gadījumā nav nepieciešamas. Konkrētāk, siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas saistītas ar aukstumaģentiem, ko izmanto siltumsūkņa sildītājos, lai apsildītu Eiropas mājoļus, netiek uzskatītas par nozīmīgām. Tas, cik lietderīgi būtu noteikt ekodizaina prasības šīm siltumnīcefekta gāzu emisijām, no jauna tiks novērtēts šīs regulas pārskatīšanas gaitā.
(8)
Šīs regulas darbības jomai vajadzētu iekļaut telpu apsildes katlus, koģenerācijas telpu sildītājus un siltumsūkņa telpu sildītājus, kas nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai telpu apsildes vajadzībām, un kombinētos katlus un siltumsūkņa kombinētos sildītājus, kas nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai telpu apsildes vajadzībām un dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai. Šie sildītāji ir konstruēti tā, lai kā kurināmo varētu izmantot gāzi vai naftas degvielu, tostarp tādu, kas iegūta no biomasas (ja vien tā nav dominējošais kurināmais), elektroenerģiju un apkārtējo siltumu/siltuma zudumus.
(9)
Sildītājiem, kuri paredzēti darbināšanai ar gāzveida vai šķidro kurināmo, kas lielākoties (vairāk par 50 %) iegūts no biomasas, ir specifiski tehniski raksturlielumi, tāpēc vajadzīga sīkāka tehniskā, ekonomiskā un vides aspektu analīze. Atkarībā no sīkākas analīzes rezultātiem energomarķējuma prasības uz šiem sildītājiem būtu attiecināmas vēlāk, ja tas vajadzīgs.
(10)
Lēš, ka gada vidējais energopatēriņš saistībā ar telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem 2005. gadā Savienībā bija 12 089 PJ (aptuveni 289 Mtoe), kas atbilst 698 Mt CO2 emisiju. Ja vien netiks veikti īpaši pasākumi, prognozē, ka energopatēriņš 2020. gadā būs 10 688 PJ. Lēš, ka gada vidējās slāpekļa emisijas saistībā ar telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem 2005. gadā Savienībā bija 821 kt SOx ekvivalenta. Ja vien netiks veikti īpaši pasākumi, prognozē, ka gada emisijas 2020. gadā būs 783 kt SOx ekvivalenta. Priekšizpēte rāda, ka iespējams ievērojami samazināt telpu sildītāju un kombinēto sildītāju energopatēriņu un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā.
(11)
Samazināt telpu sildītāju un kombinēto sildītāju energopatēriņu ir iespējams, izmantojot esošās nepatentētās, rentablās tehnoloģijas, kas ļautu samazināt šo ražojumu iegādes un izmantošanas kombinētās izmaksas.
(12)
Savienībā ir teju pieci miljoni mājokļu, kas izmanto kopīgas atvērtā tipa dūmeņu sistēmas. Tehnisku iemeslu dēļ mājokļos ar kopīgu atvērtā tipa dūmeņu sistēmu nav iespējams esošos telpu apsildes katlus un kombinētos katlus nomainīt ar efektīviem kondensācijas katliem. Šīs regulas prasības pieļauj tādu nekondensācijas katlu atrašanos tirgū, kas īpaši paredzēti šādai konfigurācijai, lai neradītu liekas izmaksas patērētājiem, dotu ražotājiem laiku izstrādāt katlus ar efektīvākām sildīšanas tehnoloģijām un dotu dalībvalstīm laiku izvērtēt nacionālos būvnormatīvus.
(13)
Paredzams, ka ekodizaina prasības, kas izklāstītas šajā regulā un Komisijas 2013. gada 18. februāra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 811/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu (4), līdz 2020. gadam (salīdzinājumā ar situāciju, kad nekas netiek darīts) ļaus gadā ietaupīt enerģiju aptuveni 1 900 PJ (45 Mtoe) apmērā, kas atbilst aptuveni 110 Mt CO2 emisiju, un samazināt slāpekļa oksīdu emisijas aptuveni par 270 kt SOx ekvivalenta.
(14)
Ar ekodizaina prasībām varētu visā Savienībā harmonizēt energopatēriņa, akustiskās jaudas līmeņa un slāpekļa oksīdu emisiju prasības telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem, kas savukārt palīdzēs uzlabot iekšējā tirgus darbību un uzlabot šo ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus.
(15)
Ekodizaina prasībām nevajadzētu ietekmēt telpu sildītāju un kombinēto sildītāju funkcionalitāti vai cenu no galalietotāja viedokļa, un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību vai vidi.
(16)
Ekodizaina prasības būtu jāievieš pakāpeniski, lai ražotājiem būtu pietiekami daudz laika šajā regulā aplūkoto produktu pārveidošanai. Ieviešanas grafikam jābūt tādam, lai ņemtu vērā izmaksu ietekmi uz ražotājiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tomēr nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu.
(17)
Produkta parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami un kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, tostarp, attiecīgā gadījumā, harmonizētie standarti, kurus pieņēmušas Eiropas standartizācijas organizācijas pēc Komisijas lūguma, saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju (5).
(18)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. panta 2. punktu šajā regulā nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(19)
Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem tehniskajā dokumentācijā būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētā informācija, ciktāl tā ir saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām.
(20)
Lai vēl vairāk ierobežotu telpu sildītāju un kombinēto sildītāju ietekmi uz vidi, ražotājiem būtu jāsniedz informācija par to demontāžu, pārstrādi un/vai nodošanu atkritumos.
(21)
Papildus juridiski saistošām prasībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jānosaka orientējoši kritēriji labākajām pieejamajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu plaši pieejamu informāciju par telpu sildītāju un kombinēto sildītāju aprites cikla ekoloģiskiem raksturlielumiem.
(22)
Direktīva 92/42/EEK būtu jāatceļ, izņemot tās 7. panta 2. punktu, 8. pantu un III līdz V pielikumu, un šajā regulā būtu jāparedz jauni noteikumi, lai nodrošinātu, ka darbības jomā tiek iekļauti arī sildītāji, kas nav katli, lai vēl vairāk uzlabotu telpu sildītāju un kombinēto sildītāju efektivitāti un uzlabotu citus nozīmīgus vides aspektus saistībā ar telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem.
(23)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šajā regulā noteiktas ekodizaina prasības, lai laistu tirgū un/vai nodotu ekspluatācijā telpu sildītājus un kombinētos sildītājus, kuru nominālā siltuma jauda ir ≤ 400 kW, ieskaitot telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektus vai kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektus, kā definēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013 2. pantā.
2. Šo regulu nepiemēro:
a)
sildītājiem, kuri īpaši projektēti ekspluatācijai ar gāzveida vai šķidro kurināmo, kas galvenokārt iegūts no biomasas;
b)
sildītājiem, kuros izmanto cieto kurināmo;
c)
sildītājiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (6);
d)
sildītājiem, kas siltumu ražo tikai karsta dzeramā un saimniecības ūdens sagatavošanai;
e)
sildītājiem, ar kuriem silda un piegādā gāzveida siltumpārneses līdzekļus, piemēram, tvaiku vai gaisu;
f)
koģenerācijas telpu sildītājiem ar maksimālo elektrisko jaudu 50 kW vai lielāku;
g)
siltumģeneratoriem, kas paredzēti sildītājiem un sildītāju korpusiem, kuri aprīkojami ar šādiem siltumģeneratoriem, un kas laisti tirgū līdz 2018. gada 1. janvārim, lai aizstātu identiskus siltumģeneratorus un identiskus sildītāju korpusus. Uz nomaiņai paredzētā produkta vai tā iepakojuma skaidri norāda, kādam sildītājam tas paredzēts.
2. pants
Definīcijas
Papildus Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktajām šajā regulā izmanto šādas definīcijas:
1.
“Sildītājs” ir telpu sildītājs vai kombinētais sildītājs.
2.
“Telpu sildītājs” ir ierīce, kas:
a)
nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai, lai noslēgtās telpās, piemēram, ēkā, mājoklī vai istabā, tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis; un
b)
ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem.
3.
“Kombinētais sildītājs” ir telpu sildītājs, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam.
4.
“Centrālā ūdens apkures sistēma” ir sistēma, kurā centralizēti ģenerēta siltuma nogādāšanai uz apkures ierīcēm ēku telpu vai to daļu apsildei kā siltumnesēju izmanto ūdeni.
5.
“Siltumģenerators” ir sildītāja daļa, kas ražo siltumu vienā vai vairākos šādos procesos:
a)
fosilā kurināmā un/vai biomasas kurināmā sadedzināšana;
b)
Džoula efekta izmantošana elektriskās pretestības sildelementos;
c)
apkārtējās vides siltuma uztveršana no gaisa, ūdens vai zemes un/vai siltuma zudumu uztveršana;
tostarp siltumģeneratori, kas paredzēti sildītājiem un sildītāju korpusiem, kuri aprīkojami ar šādiem siltumģeneratoriem, arī uzskatāmi par sildītājiem.
6.
“Sildītāja korpuss” ir sildītāja daļa siltumģeneratora nostiprināšanai.
7.
“Nominālā siltuma jauda” (Prated) ir sildītājam deklarētā siltuma jauda, kad tas nodrošina telpu apsildi un, attiecīgos gadījumos, ūdens uzsildīšanu nominālos standartapstākļos, izteikta kW; siltumsūkņa telpu sildītājiem un siltumsūkņa kombinētajiem sildītājiem nominālie standartapstākļi, lai noteiktu nominālo siltuma jaudu, ir aprēķina references apstākļi, kas noteikti III pielikuma 4. tabulā.
8.
“Nominālie standartapstākļi” ir sildītāju ekspluatācijas apstākļi vidējos klimatiskos apstākļos, kuros nosaka to nominālo siltuma jaudu, telpu apsildes sezonas energoefektivitāti, ūdens uzsildīšanas energoefektivitāti, akustiskās jaudas līmeni un slāpekļa oksīdu emisijas.
9.
“Biomasa” ir lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un saistītās nozarēs, tostarp zivsaimniecībā un akvakultūrā, iegūtu bioloģiskas izcelsmes produktu, atkritumu un nogulšņu bioloģiski noārdāmā daļa (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecisko un saimniecības atkritumu bioloģiski noārdāmā daļa.
10.
“Biomasas kurināmais” ir no biomasas iegūts gāzveida vai šķidrais kurināmais.
11.
“Fosilais kurināmais” ir fosilas izcelsmes gāzveida vai šķidrais kurināmais.
12.
“Telpu apsildes katls” ir telpu sildītājs, kas ģenerē siltumu, sadedzinot fosilo un/vai biomasas kurināmo un/vai izmantojot Džoula efektu elektriskās pretestības sildelementos.
13.
“Kombinētais katls” ir telpu apsildes katls, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam.
14.
“Elektriskais telpu apsildes katls” ir telpu apsildes katls, kas ģenerē siltumu, izmantojot Džoula efektu elektriskās pretestības sildelementos.
15.
“Elektriskais kombinētais katls” ir kombinētais katls, kas ģenerē siltumu, izmantojot Džoula efektu elektriskās pretestības sildelementos.
16.
“Koģenerācijas telpu sildītājs” ir telpu sildītājs, kas vienā procesā vienlaicīgi ģenerē siltumu un elektroenerģiju.
17.
“Siltumsūkņa telpu sildītājs” ir telpu sildītājs, kas siltuma ražošanā izmanto apkārtējās vides siltumu no gaisa, ūdens vai zemes un/vai siltuma zudumus; siltumsūkņa telpu sildītājs var būt aprīkots ar vienu vai vairākiem papildu sildītājiem, kuru darbības pamatā ir Džoula efekts elektriskās pretestības sildelementos vai fosilā un/vai biomasas kurināmā sadedzināšana.
18.
“Siltumsūkņa kombinētais sildītājs” ir siltumsūkņa telpu sildītājs, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam.
19.
“Papildu sildītājs” ir nepreferenciāls sildītājs, kas ģenerē siltumu gadījumos, kad siltuma pieprasījums ir lielāks nekā preferenciālā sildītāja nominālā siltuma jauda.
20.
“Telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs ) ir % izteikta attiecība starp attiecīgajā apsildes sezonā sildītāja saražoto siltumu un šā siltuma saražošanai nepieciešamo energopatēriņu gadā.
21.
“Ūdens uzsildīšanas energoefektivitāte” (ηwh ) ir % izteikta attiecība starp kombinētā sildītāja nodrošināto lietderīgo enerģiju dzeramajā vai saimniecības ūdenī, un enerģiju, kas nepieciešama tās ģenerēšanai.
22.
“Akustiskās jaudas līmenis” (LWA ) ir dB izteikts A-izsvarotais akustiskās jaudas līmenis telpās un/vai ārpus telpām.
23.
“Pārrēķina koeficients” (CC) ir koeficients, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES ražošanas efektivitātes, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (7); pārrēķina koeficients ir CC = 2,5.
II līdz V pielikuma vajadzībām papildu definīcijas ir noteiktas I pielikumā.
3. pants
Ekodizaina prasības un termiņi
1. Sildītāju ekodizaina prasības ir noteiktas II pielikumā.
2. Ekodizaina prasības piemēro šādos termiņos:
a)
no 2015. gada 26. septembra:
i)
sildītāji atbilst II pielikuma 1. a), 3. un 5. punkta prasībām;
ii)
kombinētie sildītāji atbilst II pielikuma 2. a) punkta prasībām;
b)
no 2017. gada 26. septembra:
i)
elektriskie telpu sildītāji, elektriskie kombinētie sildītāji, koģenerācijas telpu sildītāji, siltumsūkņa telpu sildītāji un siltumsūkņa kombinētie sildītāji atbilst II pielikuma 1. b) punkta prasībām;
ii)
kombinētie sildītāji atbilst II pielikuma 2. b) punkta prasībām;
c)
no 2018. gada 26. septembra sildītāji atbilst II pielikuma 4. a) punkta prasībām.
3. Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar III pielikumā noteiktajām prasībām.
4. pants
Atbilstības novērtēšana
1. Direktīvas 2009/125/EK 8. panta 2. punktā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles jeb konstrukcijas iekšējās kontroles sistēma vai direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma, neskarot Direktīvas 92/42/EEK 7. panta 2. punktu, 8. pantu un III līdz V pielikumu.
2. Atbilstības novērtēšanai iesniedzamā tehniskā dokumentācija satur šīs regulas II pielikuma 5. b) punktā norādīto informāciju par ražojumu.
5. pants
Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā
Veicot tirgus uzraudzības pārbaudes, kas minētas Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, dalībvalstu iestādes piemēro šīs regulas IV pielikumā aprakstīto verifikācijas procedūru.
6. pants
Orientējoši kritēriji
Šīs regulas V pielikumā norādīti indikatīvie kritēriji šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamiem sildītājiem ar labākajiem raksturlielumiem.
7. pants
Pārskatīšana
Komisija šo regulu pārskata, ņemot vērā sildītāju tehnoloģiju attīstību, un šīs pārskatīšanas rezultātus iesniedz Ekodizaina apspriežu forumam ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem pēc tās spēkā stāšanās dienas. Konkrētāk, pārskatīšana ietver šādu aspektu novērtējumu:
a)
cik lietderīgi ir noteikt ekodizaina prasības siltumnīcefekta gāzu emisijām saistībā ar aukstumaģentiem;
b)
pamatojoties uz pašlaik izstrādes stadijā esošajām mērījumu metodēm, kāda līmeņa ekodizaina prasības var ieviest oglekļa monoksīda, ogļūdeņražu un daļiņu emisijām;
c)
cik lietderīgi ir noteikt stingrākas ekodizaina prasības telpu apsildes katlu un kombinēto katlu energoefektivitātei, akustiskās jaudas līmenim un slāpekļa oksīdu emisijām;
d)
cik lietderīgi ir noteikt ekodizaina prasības sildītājiem, kuri īpaši projektēti ekspluatācijai ar gāzveida vai šķidro kurināmo, kas iegūts lielākoties no biomasas;
e)
pārrēķina koeficienta vērtības derīgums;
f)
cik lietderīgi būtu ieviest trešās puses sertifikāciju.
8. pants
Pārejas noteikumi
1. Līdz 2015. gada 26. septembrim dalībvalstis var atļaut laist tirgū/ekspluatācijā sildītājus, kas atbilst valsts prasībām par telpu apsildes sezonas energoefektivitāti, ūdens uzsildīšanas energoefektivitāti un akustiskās jaudas līmeni, kuras bija spēkā šīs regulas pieņemšanas brīdī.
2. Līdz 2018. gada 26. septembrim dalībvalstis var atļaut laist tirgū/ekspluatācijā sildītājus, kas atbilst valsts prasībām par slāpekļa oksīdu emisijām, kuras bija spēkā šīs regulas pieņemšanas brīdī.
9. pants
Atcelšana
Direktīvu 92/42/EEK atceļ, izņemot tās 7. panta 2. punktu, 8. pantu un III līdz V pielikumu, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz minētās direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos un piemērošanu, līdz sāk piemērot šīs regulas II pielikumā izklāstītās ekodizaina prasības.
10. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 2. augustā