РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 471/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР или „Китай“) (2).
(2)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 14 март 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на слънцезащитно стъкло и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“), Комисията извести правителството на Китайската народна република (ПКНР) преди започване на процедурата, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на слънцезащитно стъкло с произход от КНР причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПКНР на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(4)
ПКНР прие поканата и впоследствие бяха проведени такива консултации. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно прие за сведение коментарите, направени от ПКНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПКНР.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 28 февруари 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(6)
С Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (4) на 27 ноември 2013 г. Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(7)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете процедури. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези две процедури, бяха взети предвид и при двете.
3. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в КНР, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и органите на КНР, за започването на разследването. С известието за започване на процедурата всички страни, засегнати от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(9)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване на процедурата.
(10)
Жалбоподателите, производителите износители в КНР, вносителите и органите на КНР представиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
3.1. Изготвяне на извадка
(11)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(12)
Комисията подбра извадка от пет дружества от общо осемте производители, които бяха заявили интереса си, въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт през разследвания период (РП).
(13)
След посещенията за проверка на място Комисията реши да извади от извадката едно от петте дружества, включени в нея, тъй като за това дружество бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза предвид факта, че единствено от осемте отзовали се производители е било в началния си етап. Поради тази причина Комисията счете, че ако дружеството бъде включено, има риск показателите за вредата, по-специално рентабилността, да не дадат вярна представа за състоянието на промишлеността на Съюза.
(14)
Вследствие на това окончателната извадка се състои от четирима производители от Съюза. Тяхното производство съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Поради това бе счетено, че извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
(15)
Позовавайки се на член 29 от основния регламент трима от производителите от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на самоличността им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Комисията разгледа изтъкнатите причини и прие искането им. Предвид ограничения брой производители в Съюза в общия документ за оповестяването не бяха посочени други наименования, тъй като това би позволило идентифицирането на дружествата, пожелали анонимност.
(16)
При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (GMB/IF) вече беше публично известна, тъй като то обяви, че е едно от дружествата, които подкрепят жалбата. По тази причина дружеството беше посочено поименно в общия документ за оповестяването.
(17)
Освен това в неповерителната версия на коментарите си във връзка с оповестяването жалбоподателят назова трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass), които са прекратили дейността си, и четвърто дружество (Saint Gobain), което значително е намалило производството си.
3.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
Известието за започване на процедура съдържаше изискването всички производители износители в КНР да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване на процедурата, в рамките на определен период от време.
(19)
Девет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Оказалите съдействие дружества съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г.
(20)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт, за който с основание можеше да се предположи, че, може да бъде разследван в рамките на наличното време. Подбраната извадка представляваше 76 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(21)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент Комисията уведоми всички заинтересовани страни за подбраната извадка и те бяха поканени да представят коментари. Такива коментари не бяха получени.
3.4. Индивидуално разглеждане
(22)
Нито един производител износител в КНР не поиска индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
3.5. Изготвяне на извадка от несвързани вносители и ползватели
(23)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване на процедурата, като в същото време само двама вносители и дванадесет ползватели отговориха на въпросника. С оглед на малкия брой оказали съдействие вносители не беше необходимо да се изготвя извадка.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(24)
Въпросници бяха изпратени на ПКНР, на включените в извадката производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на всички вносители, заявили интереса си, и на всички ползватели, заявили интереса си. Освен въпросника, на ПКНР бе изпратено и приложение към него с искане то да бъде препратено на държавните търговски банки (ДТБ) в КНР, които са заели средства през РП на включените в извадката дружества. ПКНР заяви, че са препратили приложението на съответните банки, без да получат обратен отговор.
(25)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(26)
Комисията проучи и провери цялата предоставена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на окончателното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха направени посещения за проверка на място в следните предприятия:
а)
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“);
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“).
б)
ПКНР:
-
Министерство на търговията, Пекин;
-
Комисия за регулиране на банковия сектор на Китай, Пекин.
в)
Производители от Съюза:
-
GMB/IF, Германия;
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително].
г)
Несвързани вносители:
-
Vetrad NV, Нидерландия.
д)
Ползватели:
-
Sunerg Solar SRL, Италия;
-
Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
(27)
На всички заинтересовани страни беше изпратен документ за оповестяването, съдържащ съществените факти и съображения, въз основа на които Комисията предлага налагането на изравнителни мита върху слънцезащитно стъкло с произход от КНР. Всички страни бяха информирани за крайния срок, в който могат да представят своите коментари по отношение на оповестената информация.
(28)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
(29)
ПКНР заяви, че този документ за оповестяването не отговаря на стандартите, определени в членове 22.3 и 22.5 от Споразумението за СИМ, тъй като в него не са изложени достатъчно подробно констатациите и заключенията на разследващия орган. ПКНР обаче не даде конкретен пример за този твърдян пропуск. След като прегледа документа внимателно, Комисията е на мнение, че в него се съдържа достатъчно информация, за да може ПКНР да упражни правото си на защита.
(30)
Определена информация не беше възможно да бъде предоставена при оповестяването, тъй като ставаше дума за поверителна търговска информация, като същата бе доведена до знанието само на засегнатите включени в извадката производители износители. На включените в извадката производители износители беше изпратен специфичен поверителен документ, съдържащ изчисления и информация за всяка схема и полза, на които са наложени изравнителни мерки, и им бяха предоставени 25 дни за изразяване на становище.
5. Разследван период
(31)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или РП). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(32)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Сходен продукт
(33)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това те са приети за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Продуктов обхват
(34)
Един несвързан вносител поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че при това строителство се използва листово стъкло с много различни размери, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Вносителят предостави също така сертификат, от който е видно, че част от неговия внос касае стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. В резултат на това този внос не попада в обхвата на продукта. По отношение на останалата част от вноса му Комисията счита, че въпреки разликата в размера, това листово стъкло може също да се използва като слънцезащитно стъкло. Например, за да се избегне митото, вносителите могат да поръчат по-голям от необходимия размер на листовото стъкло, което да бъде нарязано след пристигането му в Съюза. Следователно градинарското стъкло със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, попада в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(35)
Друг несвързан вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава еднакви или много сходни технически характеристики с тези на слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различната му крайна употреба.
(36)
Съдейки по предоставените данни обаче изглежда, че по-голямата част от внасяното от този несвързан вносител стъкло не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описано по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло.
(37)
Вносителят заяви, че макар тези видове стъкло да не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Комисията счита обаче, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Следователно всички видове стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, остават извън обхвата на разследването.
(38)
От съображения за правна сигурност следва да се поясни, че всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които отговарят на техническите характеристики, посочени в съображение 32, остават в обхвата на разглеждания продукт, тъй като могат да се използват като слънцезащитно стъкло.
(39)
След оповестяването същият вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължало на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път когато митническите власти питат дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(40)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за целите на мебелирането. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, следва да се избягват онези „вратички“, които позволяват мерките да бъдат заобиколени. Положителният ефект от наличието на адекватна защита позволява да се компенсира неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(41)
Същият вносител заяви също така, че флоатното стъкло следва да бъде изключено от обхвата на продукта, тъй като се произвежда по различен производствен процес от този за пресованото стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че продуктите за обзавеждане на дома от флоатно стъкло не могат да се използват като слънцезащитно стъкло и поради това следва да се изключат от обхвата на разследването. Флоатното стъкло обаче не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като то е в съответствие с всички технически характеристики, посочени по-горе. Поверителните документи, предоставени от заинтересованите страни в хода на разследването, показаха, че флоатното стъкло може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Това се потвърждава от обществено достъпна информация в интернет (5). Поради това флоатното стъкло остава в обхвата на разследването.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(42)
Жалбоподателят твърди, че КНР субсидира своя сектор за производство на слънцезащитно стъкло. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица политически и планови документи, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(43)
Комисията преразгледа и анализира документите, посочени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПКНР и от включените в извадката производители износители, и установи, че много от тези документи показват, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло в КНР се ползва с преференциално третиране в редица области.
(44)
В своя 12-и петгодишен план (6) ПКНР определя сектора за производство на слънцезащитно стъкло като „ключов“. ПКНР също така изготви конкретен политически документ „12-и петгодишен план за фотоволтаичната промишленост“, в който стъклото е представено като ключов спомагателен материал във фотоволтаичната промишленост (ФП), за който е необходимо национално производство. Планът предвижда, че правителството ще подпомогне промишленото развитие и технологическите нововъведения, както и че ще привлече средства за промишлеността.
(45)
След оповестяването ПКНР оспори позоваването на Комисията на 12-ия петгодишен план в контекста на слънцезащитното стъкло. Това твърдение не е приемливо, тъй като в посочения план слънцезащитното стъкло е посочено изрично в глава 9, колона 6 относно „ключовите области на развитие на производството“. В 12-ия петгодишен план ясно се определят приоритетите за периода, за който се отнасят, и един от тях е производството на слънцезащитно стъкло.
(46)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на „12-ия петгодишен план за соларната фотоволтаична промишленост“, като заяви, че не подкрепя заключенията на Комисията. Това твърдение обаче беше отхвърлено, тъй като ясно противоречи на информацията, получена от други служби на ПКНР. По време на посещението в ПКНР представителите на Министерството на промишлеността и информационните технологии (МПИТ) сами разясниха, че слънцезащитното стъкло е включено в посочения план, поставящ силен акцент върху подобряване на качеството, тъй като доброто качество на слънцезащитното стъкло е от първостепенно значение за насърчаването на соларната фотоволтаична промишленост.
(47)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е посочено в „12-ата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“ (7), с която се цели изпълнението на петгодишния план, както и на „Плана за дългосрочно развитие на науката и технологиите“ (8). Приоритетното внимание върху технологическите нововъведения означава разработване на нови материали. В този контекст има и конкретно позоваване на слънцезащитното стъкло.
(48)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията, като заяви, че слънцезащитното стъкло не е споменато в нито един от посочените документи. Комисията отбелязва, че и двата документа имат за цел да предоставят специфична помощ на високотехнологичните предприятия, в съответствие с посоченото в съображения 401 и 402 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013 на Съвета (9) („регламента за слънчевите панели“); в тях са изложени същите аргументи от страна на ПКНР. С двата документа се изпълняват 12-ият петгодишен план и планът за соларната фотоволтаична промишленост и се подпомагат високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, сред които има много производители на слънцезащитно стъкло.
(49)
В Решение № 40 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на адаптирането на промишлените структури“ (наричано по-долу, заедно с приложените към него „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“, „Решение № 40“) се постановява, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина (10); дават се указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти (категорията, към която принадлежат проектите, свързани със слънцезащитното стъкло), и се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (11).
(50)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 5, както и на член 17 от „Временните разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“. ПКНР заяви, че в член 5 не се споменава слънцезащитното стъкло. Тъй като обаче в него се споменава насърчаването на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина, за което е необходимо слънцезащитно стъкло, Комисията счита, че слънцезащитното стъкло попада в обхвата на временните разпоредби.
(51)
След това ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 17, в който, макар и да се предвижда, че само насърчаваните сектори следва да получат кредитна подкрепа, е добавено, че следва да се процедира „в съответствие с кредитната политика“, а не на преференциална основа.
(52)
При проверката на включените в извадката дружества и по време на посещението в ПКНР не бяха открити доказателства, че тази разпоредба е била спазена. Съответните банки не съдействаха на разследването, за да може да се провери или потвърди спазването на тази разпоредба. В действителност разследването показа, че някои предприятия се възползват от преференциално кредитиране. Поради това Комисията отхвърля твърдението на ПКНР, че кредитирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло се е извършвало „в съответствие с кредитната политика“. Ключовият момент е, че всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните сектори, към които спада производството на слънцезащитно стъкло, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(53)
През 2011 г. Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) излезе с препоръка към Държавния съвет за преразглеждане на програмата в Решение № 40. Държавният съвет издаде Решение № 9 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Указания за каталог на промишленото приспособяване“ („Решение № 9“). В този документ активно се насърчават ПКНР и публичните агенции „да направляват развитието на стратегическите сектори и да оптимизират усилията за обновяване на промишлената структура“. В точка 12, параграф 2 от Решение № 9 изрично се споменава насърчаването на производството на ултрачисто флоатно стъкло за производство на електрическа енергия от слънчева светлина.
(54)
В приетия от ПКНР национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (за периода 2006-2020 г.), се обещава „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(55)
Производството на слънцезащитно стъкло попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии, и представлява нова промишленост в Китай, както и в Съюза. В този контекст Комисията би желала също така да посочи, че едно от включените в извадката дружества е получило специфична безвъзмездна помощ от НКРР като награда за неговите нововъведения в областта на слънцезащитното стъкло, което ясно показва интереса на ПКНР към този високотехнологичен сектор.
(56)
Жалбоподателят заяви, че твърдяните субсидии се състоят от схемите, изброени в раздел В.2 по-долу. След проверката на място на включените в извадката дружества в КНР и посещението в ПКНР Комисията направи анализ на въпросните схеми, при които включените в извадката дружества са получили ползи през РП.
2. Други установени схеми за субсидиране
(57)
По време на проверката на включените в извадката дружества анализът на тяхната вътрешна документация показа наличието на субсидии от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област. Тези субсидии не са били изброени в жалбата. Въз основа на информацията, с която разполага Комисията, е трудно да се определи дали става въпрос за субсидии на ad hoc принцип или за местни програми за субсидиране. Предвид местния характер на тези схеми обаче не е логично да се очаква жалбоподателите да са наясно с подробностите за тези субсидии и с това се обяснява фактът, че субсидиите не са споменати пряко в жалбата.
(58)
Комисията поиска допълнителни консултации с ПКНР по отношение на тези други субсидии - конкретни за дадено дружество или местонахождение; които са установени в документацията на включените в извадката дружества по време на проверките на място; и не са изброени в жалбата. Тези консултации бяха предложени от Комисията, за да се гарантира редовността на процедурата в хода на разследването. ПКНР отхвърли това предложение с твърдението, че то не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението СИМ“).
(59)
Комисията счита, че тези други субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за които се твърди в жалбата и в известието за започване на процедурата, т.е. мерките включват същия вид финансов принос и полза по отношение на разглеждания продукт и следователно попадат в обхвата на определението за „субсидийна практика или практики, които трябва да се разследват“, за които по силата на член 22, параграф 2, подточка iii) от Споразумението СИМ се изисква да бъдат уточнени в известието за започване на процедурата. Списъкът на схемите, посочени в известието за започване на процедурата, не е изчерпателен, което е видно от формулировката в раздел 3 „[с]убсидиите обхващат, inter alia, […]“. Поради това Комисията стигна до заключението, че тези допълнителни субсидии попадат в обхвата на настоящата процедура.
(60)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването от страна на Комисията на Споразумението СИМ и заяви, че по нейно мнение Комисията не разполага с правно основание да наложи изравнително мито върху включен в извадката производител износител, дори ако тази субсидия е пряко свързана с практика на субсидиране, установена от жалбоподателите. Комисията не е съгласна с тълкуването от страна на ПКНР на Споразумението СИМ по тази точка. Ако жалбоподателите са установили практика на субсидиране и, наред с примерите за национални схеми, са установени ползи на местно равнище в рамките на същата практика на субсидиране, Комисията счита, че има право да наложи изравнителни мерки върху всички установени ползи. Това важи по-специално в случаите, в които установените механизми, естество и последици от ползите са същите като тези при другите схеми - вече посочени в жалбата и в известието за започване на процедурата.
3. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
(61)
На 18 декември 2013 г. Комисията уведоми ПКНР, че ще обмисли възможността за използване на наличните факти предвид липсата на отговор от страна на държавните търговски банки, на които ПКНР е изпратило приложението, което им бе предоставено.
(62)
ПКНР отговори на 26 декември 2013 г. и изрази несъгласие с предложеното прилагане на член 28, срещу „предполагаемите държавни банки“, но не оспори факта, че банките не са отговорили на въпросника. Също така ПКНР не оспори факта, че тези банки са държавна собственост. Поради това Комисията нямаше друг избор, освен да използва най-добрите налични факти, що се отнася до информацията, която трябваше да бъде предоставена от държавните търговски банки.
(63)
След оповестяването ПКНР оспори прилагането на член 28 в замяна на липсващата информация, която беше поискана в приложението, изпратено на държавните търговски банки. Комисията не оспорва факта, че ПКНР са предоставили въпросната информация в хода на настоящото разследване -информация, която Комисията е анализирала и взела предвид, когато е било необходимо. Тъй като обаче нито ПКНР, нито държавните търговски банки, нито дружествата бяха в състояние да предоставят информация, например относно кредитоспособността, Комисията трябваше да използва „наличните факти“ съгласно член 28 от основния регламент.
(64)
По отношение на други субсидии, които не са изрично посочени в известието за започване на процедурата, във връзка с конкретна програма и които са установени по време на проверките на място на включените в извадката производители износители, Комисията използва всички налични доказателства, за да направи своите заключения. Тези установени субсидии са класирани според видовете мерки и практики, описани в известието за започване на процедурата, и Комисията предложи нови консултации относно тези субсидии на ПКНР, което обаче не прие това предложение. Комисията счита, че тези субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за чието съществуване се твърди в жалбата и известието.
(65)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията по отношение на субсидиите, установени по време на проверката на включените в извадката дружества, и във връзка с други точки, свързани със схемите за субсидиране. Комисията би желала да поясни, че в тези случаи не е прилагала член 28. В случаите когато сътрудничеството е било добро, но информацията просто не е можело да бъде предоставена - например правното основание за еднократно изплащане на субсидия не е можело да бъде предоставено - Комисията е използвала доказателствата, предоставени от засегнатото дружество, с цел да направи заключение дали въпросната субсидия е била изравнителна или не.
(66)
ПКНР твърди също така, че Комисията не е предоставила достатъчно информация при оповестяването, що се отнася до използването на най-добрите налични факти съгласно член 28 от основния регламент. Това твърдение в действителност се отнася до използването на заключенията от предишните разследвания, при които е разследвана същата субсидия. Когато случаят е такъв, Комисията се позовава на точните съображения от въпросния регламент и обобщава развитите аргументи.
(67)
ПКНР отбелязва, че документът за оповестяването не описва подробно еднократните субсидии, установени при включените в извадката дружества. Това е направено изрично с цел защита на поверителната търговска информация, предоставена на Комисията от включените в извадката дружества; не е възможно да се изготви неповерително резюме. Поверителната информация беше оповестена в пълен обем на всеки един включен в извадката производител износител. Когато правното основание беше предоставено от включения в извадката производител износител, това бе посочено в оповестяването обратно до дружеството. Във всеки случай, когато бяха предложени консултации на ПКНР относно тези субсидии, му бе предоставена и възможността да предостави допълнителна информация, което не бе направено.
4. Разследвани схеми
(68)
Комисията изпрати въпросници на ПКНР и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
преференциално кредитиране на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
кредитни линии и стратегически нисколихвени заеми, отпускани от държавни търговски банки и публични банки за развитие (12)
-
програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
експортни гаранции
-
финансирана от държавата застраховка за екологосъобразни технологии (Green express)
-
финансови предимства, произтичащи от предоставянето на достъп до офшорни холдингови дружества
-
погасяване на заеми от страна на държавата
-
програми за отпускане на безвъзмездни помощи:
-
субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки
-
фондове за външна експанзия на промишлените отрасли в провинция Guangdong
-
държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
-
доставки на антимон
-
енергийни доставки
-
предоставяне на право на земеползване
-
програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения:
-
освобождаване от подоходно облагане или облекчения, свързани с подоходното облагане, в рамките на програмата Two Free/Three Half
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за дружества с чужди инвестиции (ДЧИ) въз основа на географското им местоположение
-
освобождаване от местни подоходни данъци и данъчни облекчения, свързани с тях, за „производствени ДЧИ“
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ДЧИ, които закупуват оборудване, произведено в Китай
-
данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ
-
преференциални ставки на корпоративния подоходен данък за ДЧИ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
-
данъчни облекчения за тези предприятия при участието им в определени проекти
-
политика на преференциални ставки на подоходните данъци за предприятията в североизточния регион
-
данъчни програми на провинция Guangdong
-
освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ДЧИ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
-
други субсидии и други програми за субсидиране (включително по програми на органи на различно равнище - провинция, град, окръг или област).
5. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
5.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(69)
Комисията изпрати на ПКНР приложение, което да бъде изпратено на държавните търговски банки, публичните банки за развитие и частните финансови институции, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. ПКНР информира Комисията, че са направили това, но че не са получили отговор. Както бе посочено по-горе, поради тази причина Комисията уведоми ПКНР, че предвид липсата на сътрудничество ще приложи член 28 и ще използва наличните факти с цел да направи заключенията си по тази точка.
б) Правно основание
(70)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки (Закон за банковото дело), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г. и цитираното по-горе Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
(71)
Предишни антисубсидийни разследвания срещу КНР позволиха да се заключи, че банковата система в Китай е доминирана от държавни банки или от банките, в които държавата притежава контролния акционерен дял. Определението „ДТБ“ включва и двата типа. Комисията установи също така, че ДТБ упражняват държавна власт. Комисията не откри доказателства, че положението се е променило. Както е отбелязано в съображение 161 от регламента за слънчевите панели, което е последното разследване по този въпрос, петте най-големи ДТБ (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications и ICBC) представляват повече от 50 % от банковия сектор от гледна точка на общия им счетоводен баланс.
(72)
Въз основа на използването на наличните факти, включително фактите, установени в регламента за слънчевите панели, заключението остава същото, а именно че ДТБ са публични органи по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент, както е подробно описано в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели.
(73)
След оповестяването ПКНР оспори това заключение, като заяви че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че ДТБ са публични органи. Комисията отхвърля това твърдение, тъй като причините, поради които ДТБ са публични органи, са посочени в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели и ПКНР не е предоставило информация, която да противоречи на тези най-добри налични факти. Накратко казано:
а)
ДТБ имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
б)
въз основа на наличните факти ДТБ се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията върху приложимите лихвени проценти, които могат да предлагат;
в)
Законът за банковото дело и други законови и подзаконови нормативни актове изискват от банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(74)
Заключенията, изложени в тези съображения, са отскоро, тъй като те бяха публикувани едва в края на 2013 г.; в тях е взета под внимание настъпилата промяна през юли 2013 г. в политиката по отношение на долните граници на лихвените проценти в Китай.
(75)
Както и при предходните разследвания, Комисията се опита да провери каква е ролята на ПКНР, и по-специално на централната банка - Китайската народна банка (КНБ), на финансовите пазари и в банковия сектор във връзка с отпускането на заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло. Макар че като цяло съдействието от страна на ПКНР и КНБ беше задоволително, КНБ не предостави пълния текст на „Циркулярния документ по въпроси на коригирането на лихвените проценти по депозитите и заемите“ (YinFa № 251, 2004 г.), в който се определят минималните и максималните прагове на лихвените проценти по заеми и депозити. Във връзка с кредитирането на търговските банки (както ДТБ, така и частните търговски банки) и на публичните банки за развитие в циркулярния документ са зададени само долни граници на лихвените проценти. Що се отнася до заемите при преференциални условия и заемите, за които ПКНР е приело специфична уредба, в циркулярния документ не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Точната горна граница е посочена в приложимите за такива заеми конкретни нормативни разпоредби.
(76)
По време на извършената от Комисията проверка на място КНБ заяви, че документът не може да бъде предоставен, тъй като не е публично достъпен на техния уебсайт. Търсене в интернет обаче даде възможност да се открие копие на този циркулярен документ, както и превод на английски език, в пакет от документи, предоставени от ПКНР на органите на Австралия преди няколко години (13). При липсата на официално копие, което да е непосредствено предоставено от ПКНР, Комисията счете тази версия за автентично и пълно копие на въпросния циркулярен документ.
(77)
От циркулярния документ става видно, че НБК е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти по заеми, отпуснати от държавните търговски банки в КНР през РП. ПКНР обясни, че през юли 2013 г. КНБ е премахнала минималния и максималния праг на лихвените проценти по кредитите. Това бе прието за сведение, но тъй като информацията е получена след края на РП, тя не променя настоящите заключения. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през РП, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита ДТБ за публични органи. Във всеки случай заключенията, изложени в съображения 158-168 на регламента за слънчевите панели, запазват своята актуалност.
(78)
След оповестяването ПКНР направи няколко коментара във връзка с циркулярния документ „YinFa № 251, 2004 г.“, без да даде обяснение защо пълният текст на този циркулярен документ не е бил предоставен на Комисията и без да потвърди дали текстът, предоставен на органите на Австралия и намерен от Комисията, е надежден. Както бе установено по-рано в разследването на слънчевите панели, в циркулярния документ ясно се посочват указанията на КНБ към банките, що се отнася до кредитирането. Както бе посочено в предишни разследвания, съдържанието на циркулярния документ е важно, за да се разбере ролята на ПКНР и КНБ в определянето на политиката на банките и кредитирането.
(79)
Заключението на Комисията остава същото като направеното по-рано в регламента за слънчевите панели, а именно че, първо, член 34 от Закона за банковото дело съдържа изискването банките в КНР да извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика. Нуждите на националната икономика са определени в 12-ия петгодишен план.
(80)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „това изречение е неясно и не предоставя изрични насоки на банките да действат по определен начин“. Според тях не съществува документ, в който да са описани нуждите на националната икономика, независимо дали става дума за 12-ия петгодишен план или за който и да било друг нормативен документ/решение.
(81)
Това се различава от тълкуването на ПКНР на член 34 в разследването на слънчевите панели, където въпросният член е окачествен като „неутрален“. Комисията изразява несъгласия с оценката на ПКНР. Комисията счита - и ПКНР не е доказало противното, - че политиките по отношение на националната икономика са изложени в 12-ия петгодишен план и в специалния план за фотоволтаичната промишленост и че финансовите институции са насърчавани да отпускат заеми на насърчаваните видове промишленост, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(82)
ПКНР насочи вниманието на Комисията към други членове от Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, които следва да гарантират, че кредитите са отпуснати без намеса и след кредитна оценка. Комисията приема, че тези членове съществуват, но отбелязва, че ПКНР, банките и засегнатите дружества, включени в извадката, не са били в състояние да докажат, че кредитите са отпуснати без намеса - като се има предвид предоставянето на преференциални заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло -и след кредитна оценка - тъй като независимо от неколкократно отправените искания, не бяха предоставени като доказателство нито споразумения за кредит, нито оценка на кредитния риск, в т.ч. кредитни рейтинги, нито беше установена евентуалната им връзка с отпуснат заем на включен в извадката производител износител.
(83)
Второ, банките са задължени да предоставят кредитна подкрепа на насърчаваните отрасли по силата на Решение № 40 и Решение № 9, които имат силата на закон. ПКНР потвърди по време на проверката на Министерството на търговията, че производството на слънцезащитно стъкло е един от насърчаваните отрасли. Това е в съответствие с указанията в каталога на промишленото приспособяване от 2011 г., които бяха предоставени от ПКНР в отговорите им на въпросника и които класифицират слънцезащитното стъкло в категорията на насърчаваните сектори.
(84)
В Решение № 40 се дават насоки на всички финансови институции под формата на задължителни указания с цел да се подкрепят и подпомагат насърчаваните сектори, към които спада секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
(85)
След оповестяването ПКНР оспори оценката, направена от Комисията относно въздействието на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и на Решение № 9. Комисията отново заявява, че оценката ѝ на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи е, че в тях се определят нуждите на националната икономика. Те установяват стратегия за правителството и финансовия сектор, и по-специално за пряко кредитиране от финансовите институции на насърчаваните отрасли, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(86)
От ПКНР бе поискано да изясни правния статут на решенията на Държавния съвет, като например Решение № 40. Единственият отговор бе, че то представлява индивидуален акт на Държавния съвет и не е част от китайското законодателство. Дружеството обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на това твърдение. Изказаното от ПКНР мнение е в противоречие с публично достъпната информация, която описва Държавния съвет като най-висшия административен орган с административни законодателни правомощия. Според тези източници решенията на Държавния съвет са правнообвързващи норми (14). Въз основа на наличните факти Комисията следователно счита, че Решение № 40 и съпровождащите го решения за изпълнение, като например Решение № 9, са административни регламенти и като такива са част от китайското законодателство.
(87)
Поради това Комисията потвърждава анализа в съображение 191 от регламента за слънчевите панели, в което се стига до заключението, че Решение № 40 и Решение № 9 съдържат правнообвързващи норми за останалите публични органи и за стопанските субекти.
(88)
Комисията също така направи анализ относно това дали ПКНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на слънцезащитно стъкло по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(89)
Член 34 от Закона за банковото дело се прилага и за частните банки в Китай. ПКНР и заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че заключението относно правното положение, направено в съображение 174 от регламента за слънчевите панели, престава да бъде валидно - а именно, че ПКНР дава указания на частните банки по същия начин както на държавните банки. В член 34 от Закона за банковото дело се дават указания на банките да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (15). При тези обстоятелства, както е посочено и в съображение 188 от регламента за слънчевите панели, кредитната стратегия на ДТБ, както и на частните банки се определя от ПКНР.
(90)
След оповестяването ПКНР оспори заключението, че възлага или дава указания на частните банки в КНР, и оспори в частност важността, която Комисията е придала на член 34 от Закона за банковото дело, посочвайки, че „това което представляват „нуждите на националната икономика“, дава възможност за тълкувания и очевидно се различава в зависимост от лицето/органа, които разглеждат тази разпоредба“.
(91)
Следва да се отбележи, че макар и да изразява несъгласие с тълкуването на Комисията, ПКНР не представи собствено тълкуване на националното си законодателство.
(92)
Въпреки това, на Комисията е достатъчно да се позове на констатациите от предходните разследвания и на наличните данни в този случай с цел да потвърди заключението, че в публикуваните от КНР планове и разпоредби са изложени нуждите на националната икономика и че член 34 изисква от банките да отпускат заеми в съответствие с описаните нужди на националната икономика, които включват именно насърчаването на производството на слънцезащитно стъкло.
(93)
Поради това остава в сила констатацията, че ПКНР възлага и дава указания на частните банки да предоставят заеми на насърчаваните отрасли в съответствие с член 34 от Закона за банковото дело.
(94)
Поради това Комисията заключава, че в случай на заеми, предоставени от ДТБ в КНР, е налице финансово участие в полза на производителите на слънцезащитно стъкло под формата на пряко прехвърляне на финансови средства от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(95)
Същото доказателство сочи и че ПКНР възлага и дава указания на ДТБ (както и на частните банки), а това означава, че е налице финансово участие, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(96)
По отношение на специфичността Комисията отбелязва, че ПКНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой сектори, сред които е секторът за производство на слънцезащитно стъкло като част от фотоволтаичната промишленост, както е изложено подробно в съображение 172 от регламента за слънчевите панели. В 12-ия петгодишен план ПКНР поставя сектора за производство на слънцезащитно стъкло сред „ключовите“ отрасли. В Решение № 40 се предвижда, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина. На всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите, свързани със слънцезащитното стъкло. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(97)
След оповестяването ПКНР оспори констатацията за специфичността и по-специално тълкуването от страна на Комисията на 12-ия петгодишен план с аргумента, че той „няма правна стойност, тъй като не е обвързващ документ“. Комисията изразява несъгласие с това твърдение и отбелязва, че ПКНР е изказал същите твърдения в предишни разследвания, които също са били отхвърлени. В 12-ия петгодишен план се посочва, че той е „разработен и приет от Националния народен конгрес и се прилага със силата на закон.“
(98)
Поради това Комисията заключава, че субсидиите под формата на преференциално кредитиране като цяло не са общодостъпни и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент.
(99)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството и възложените или наредените от него заеми от частни органи се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
(100)
Както и при предишни разследвания, Комисията се опита да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. Не бяха предоставени доказателства от дружествата относно кредитния им рейтинг и банките не съдействаха при разследването. Поради това Комисията нямаше достъп до доказателства за това, че заемите, отпуснати на дружества в сектора за производство на слънцезащитно стъкло, са се основавали на оценка на риска и че лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(101)
При липсата на каквато и да било информация, предоставена от ПКНР, производителите износители или банките, Комисията се опря на наличните данни с цел да установи дали кредитирането при преференциални условия в КНР действително е донесло ползи на включените в извадката производители износители, които са получили заеми от банки в КНР.
(102)
Както при разследването по отношение на слънчевите панели, Комисията първоначално разгледа официално публикуваните лихвени проценти на КНБ по заеми в китайски ренминби юани (CNY). Средният лихвен процент през РП е бил 6,26 %.
(103)
След това Комисията коригира лихвения процент на КНБ, за да се вземе под внимание кредитният риск на засегнатите дружества. Те обаче не предоставиха независими кредитни рейтинги или подобна информация, която би позволила на Комисията да изчисли даден кредитен рейтинг. Във всеки случай Комисията установи при предишни разследвания, че кредитните рейтинги на китайските предприятия са изопачени поради подкрепата от страна на държавата и че няма доказателства за съществуването на смислена оценка на риска на получателите на заеми. Поради това Комисията приложи същата методология както при разследването за слънчевите панели и счете, че всички засегнати дружества попадат в спекулативна категория „ВВ“, както е определено от рейтинговата агенция Bloomberg.
(104)
Разликата между премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг BB и премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг AAA (които съответстват на премията на облигациите на КНР), така както е регистрирана от Bloomberg, бе добавена след това към средния лихвен процент на КНБ през РП. Полученият резултат съответства на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества, в CNY през РП, а именно 10,37 %.
(105)
При сравнение на тази референтна стойност на лихвения процент с действителния лихвен процент, начислен на засегнатите дружества през РП, Комисията заключи, че заемите са отпуснати на сектора за производство на слънцезащитно стъкло при по-ниски от пазарните условия.
(106)
След оповестяването ПКНР оспори избора на референтна стойност на лихвения процент от страна на Комисията и заключенията, до които тя е достигнала от сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент.
(107)
Сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент ясно показва, че включените в извадката производители износители, които са заели средства от китайските банки, в CNY, са платили много по-малко от обичайните търговски лихвени проценти за дружествата в тяхното финансово положение.
(108)
Второ, Комисията действително е била наясно, че КНБ е отменила минималния праг по кредитирането през юли 2013 г., което е посочено и в документа за оповестяването. Това не променя обаче заключението, че ПКНР оказва влияние върху поведението на банките при кредитирането в Китай, по-специално чрез прилагането на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и разпоредбите на член 34 от Закона за банковото дело.
(109)
Трето, Комисията е изчислила референтна стойност само за заемите, отпуснати в CNY, тъй като включените в извадката производители износители не са получили заеми от китайски банки в евро или щатски долари.
(110)
Накрая, ПКНР поиска повече информация относно основанията, поради които Комисията счита, че включените в извадката производители износители биха получили кредитен рейтинг BB. Изборът на този рейтинг се обяснява с факта, че при липсата на съдействие от страна на засегнатите банки Комисията не получи никакви доказателства за това, че е бил начислен кредитен рейтинг на един или друг от включените в извадката производители износители. Освен това присъждането на кредитен рейтинг BB не е неблагоприятен извод, а благоприятства включените в извадката засегнати дружества; защото е най-добрият рейтинг на облигациите в клас спекулативен на финансовите пазари.
(111)
Съгласно член 28 Комисията е задължена да използва най-добрите налични данни, които са взети от заключенията в регламента за слънчевите панели, в който за включените в извадката дружества е приложен кредитен рейтинг BB. Това бе счетено за обосновано в този случай и след оповестяването не бяха получени доказателства, че включените в извадката дружества са получили друг рейтинг от съответните банки.
г) Заключение
(112)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията заключава, че през РП секторът за производство на слънцезащитно стъкло в Китай се е възползвал от преференциално кредитиране както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло представлява субсидия по смисъла на основния регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и даване на указания от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(113)
Предвид наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
(114)
След оповестяването ПКНР възрази срещу използването на констатациите от предишни разследвания с цел да се достигне до заключения относно субсидирането в конкретния случай, и по-специално твърди, че Комисията е придала прекалена важност на констатациите от регламента за слънчевите панели.
(115)
Това твърдение бе отхвърлено. Както бе отбелязано и по-рано, предвид липсата на сътрудничество от страна на банките в КНР Комисията беше принудена да приложи разпоредбите на член 28 и най-добрите налични факти. Разследването за слънчевите панели е най-скорошното и съдържа най-актуалните констатации относно субсидирането в Китай. Слънчевите панели и слънцезащитното стъкло са различни продукти, но се отнасят към същия нов енергиен сектор и са обхванати от същите документи за планиране на правителството. Поради това при липсата на друга информация е целесъобразно да се използват констатациите от разследването за слънчевите панели като „най-добрите налични данни“. ПКНР също така твърди, че са настъпили значителни промени между разследването за слънчевите панели и настоящото разследване, по-специално премахването на минималния праг на лихвените проценти от КНБ през юли 2013 г. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като заключенията от разследването за слънчевите панели се отнасят до определен РП, така както настоящото разследване се отнася до собствения си РП. И в двата случая премахването на минималния праг е извършено след края на РП и поради това не засяга прилагането на член 28, нито констатациите от разследването за слънчевите панели като най-добрите налични факти.
(116)
Всички с изключение на едно от включените в извадката дружества са получили заеми както от ДТБ, така и от частни банки. Едно дружество е било финансирано единствено посредством офшорното си дружество майка и не е получило кредитиране от банки, установени в КНР.
(117)
След оповестяването едно от включените в извадката дружества оспори заключението на Комисията и заяви, че Комисията не е поискала дружеството да предостави независим кредитен рейтинг. Всъщност Комисията бе поискала от дружеството да предостави цялата информация относно получените от него заеми, но дружеството не предостави независим кредитен рейтинг. Ако дружеството е разполагало с такава информация, тогава предвид твърденията в жалбата и информацията, поискана във въпросника, то е било длъжно да я предостави. По-специално, предвид информацията в документа за оповестяването, то е трябвало веднага да предостави кредитния си рейтинг, ако е имало такъв. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(118)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, предвид липсата на смислена оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(119)
Ползата беше установена за РП, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през този период и лихвата, която е щяло да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(120)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Преференциално кредитиране
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(121)
През РП включените в извадката производители износители не са реализирали ползи в рамките на програми за субсидиране под формата на експортни кредити, кредитни линии, експортни гаранции, програмата Green Express или като ползи чрез достъп до офшорни холдингови дружества.
6. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(122)
През РП включените в извадката дружества не са реализирали ползи от субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки.
6.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни помощи и безвъзмездни помощи
а) Въведение
(123)
Включените в извадката дружества са получили значителни еднократни безвъзмездни помощи от различни публични органи на различно равнище на управление, от които са реализирали ползи през РП. Такива безвъзмездни помощи бяха установени в хода на проверката на засегнатите дружества и те не са оповестени в отговорите на въпросника от засегнатите дружества, нито са били оповестени в отговора на въпросника от ПКНР, както бе поискано. В жалбата се твърди, че производители на слънцезащитно стъкло са получили тези еднократни безвъзмездни помощи от провинциалните и местните органи на управление, и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставени без сериозен анализ (16). В известието за започване на процедурата се уточнява също, че „програмите за отпускане на безвъзмездни помощи“ представляват практика на субсидиране, чрез която се подпомага секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
б) Правно основание
(124)
Тези безвъзмездни помощи са предоставени на дружествата от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област и всички те изглеждат специфични за засегнатите дружества или са специфични по отношение на местоположението или вида на сектора. Конкретно позоваване на това, по силата на кои законодателни актове са предоставени тези ползи - в хипотезата, че има правно основание за тях - като правило не е правено, макар на Комисията често - но не винаги - да е предоставяно копие на издадения от съответния публичен орган документ, съпровождащ предоставянето на безвъзмездните средства.
в) Констатации от разследването
(125)
Едно включено в извадката дружество е получило през РП безвъзмездни помощи във връзка със зоната за икономическо развитие, в която е установено. Тези безвъзмездни помощи са били изчислени от администрацията на тази зона на ниво от 20 % от всички данъци на дружеството към местните данъчни органи, включвайки, наред с другото, корпоративния подоходен данък, данъка върху земеползването и данъка върху доходите от дивиденти.
(126)
Друго включено в извадката дружество е получило през ПР помощ в голям размер от местното държавно управление за покриване на таксите, необходими за свързването на дружеството към електроснабдителната мрежа, които по принцип дружеството е трябвало да плати. Тези средства са отпуснати на дружеството в рамките на „подпомагане на големи дружества, установени в региона“.
(127)
Друго включено в извадката дружество е получило преки безвъзмездни помощи в размер на 25 милиона CNY от НКРР, която има за цел да подпомага промишленото приспособяване за производството на високотехнологично слънцезащитно стъкло. Тази пряка безвъзмездна помощ от държавата е получена през 2006 г. и дружеството е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Следователно през РП е получена полза в размер на 2,5 милиона CNY.
(128)
Същото дружество е отразило в отчета си за 2012 г. и други безвъзмездни помощи от местните данъчни служби и от други органи на местната власт. Дружеството заяви, че повечето от тези безвъзмездни помощи всъщност не са преки прехвърляния на средства от тези органи към дружеството, а възстановявания на суми, платени на по-ранен етап на публичните органи. Тъй като не бе представено удовлетворително доказателство, Комисията не може да приеме това обяснение.
(129)
Друго включено в извадката дружество е получило преди РП пряка безвъзмездна помощ в размер на 15 милиона CNY от местната власт и е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Безвъзмездната помощ е изплатена на дружеството за развитие на фотоволтаичната промишленост (която включва сектора за производство на слънцезащитно стъкло), за ускорено изграждане на усъвършенствана производствена база в местната промишлена зона, както и за безпроблемно изпълнение на големи проекти.
(130)
Същото дружество е получило и няколко други безвъзмездни помощи преди РП и е разпределило част от безвъзмездните средства през РП. Дружеството обаче не предостави подробности относно естеството на тези безвъзмездни помощи; при липсата на такава информация бяха използвани наличните факти с цел да се стигне до заключение. Комисията направи заключението, че при липсата на други налични факти тези безвъзмездни помощи са специфични за това дружество и че отпуснатата сума през РП следва да се счита за полза.
г) Заключение
(131)
ПКНР беше приканено да предостави допълнителна информация и да пристъпи към консултации във връзка с тези безвъзмездни помощи, но то отказа да го направи. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни помощи от страна на включените в извадката дружества и при липсата на друга информация, Комисията счете, че тези безвъзмездни помощи представляват субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент предвид осъщественото прехвърляне на средства от ПКНР под формата на безвъзмездна помощ за производителите на разглеждания продукт и че по този начин е реализирана полза.
(132)
Тези безвъзмездни помощи също така са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, доколкото изглежда са ограничени до определени дружества или до специфични проекти в специфични региони и са отпуснати за конкретни нужди на включените в извадката дружества. Тези безвъзмездни помощи не отговарят на критериите за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, тъй като условията за допустимост на тези помощи и действителните критерии за подбор за предприятията, които могат да ги поискат, не са прозрачни, нито обективни и не се прилагат автоматично. Освен това няма доказателства, че отпуснатите безвъзмездни помощи са част от всеобхватна програма за субсидиране.
(133)
След оповестяването ПКНР оспори правомощията на Комисията да разследва тези безвъзмездни помощи, както и анализа на Комисията на частичната информация, с която тя разполага. Комисията обаче анализира внимателно поверителната бизнес информация, предоставена от засегнатите дружества, и в случаите когато има доказателства за полза, както и че помощта е специфична - безвъзмездната помощ е подложена на изравняване.
(134)
Във всички случаи дружествата предоставиха информация относно размера на безвъзмездната помощ и от кого е отпусната тя, дори ако в някои случаи не са разполагали с документ, доказващ правното основание, въз основа на което е предоставена помощта. Също така засегнатите дружества предимно са осчетоводили този доход в позиция „доход от субсидия“ на отчетите си, които са били заверени от независим одитор. Това бе счетено за положително доказателство за наличието на субсидия, която е предоставила подлежаща на изравняване полза.
(135)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори, по същите причини, правомощията на Комисията да разследва и да подлага на изравняване тези специфични за дружествата безвъзмездни помощи. По същите причини Комисията отхвърля неговия аргумент и отново заявява позицията си, че има правомощия да разследва тези безвъзмездни помощи и да ги подлага на изравняване, когато е целесъобразно.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(136)
Таблицата по-долу показва реализираната полза от горепосочените безвъзмездни помощи: тя съответства на получената сума през РП или на осчетоводената сума през същия период, когато засегнатото дружество е вписало сумата като амортизация.
Други програми за отпускане на безвъзмездни средства
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
7.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(137)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(138)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на КНР за подоходното данъчно облагане на предприятията по отношение на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според ПКНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази програма ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(139)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по програмата „two free, three half“, след което, според ПКНР, програмата е била преустановена.
(140)
Едно от включените в извадката дружества е предприятие с чуждестранно участие, което е прилагало въпросната данъчна схема през РП. То е било обложено със ставка на корпоративния данък в размер на 12,5 % вместо пълната ставка от 25 %, както е посочено в неговата данъчна декларация за 2012 г. и в годишния му отчет.
(141)
Комисията оповести тези констатации на заинтересованите страни и получи коментари от ПКНР, в които се твърди, че съгласно известието за преходните мерки (17) всички ползи по тази програма ще бъдат прекратени през 2012 г. ПКНР заяви, че в случай на налагане на изравнителни мита не могат да бъдат наложени мита върху реализираната по тази програма полза от страна на едно от включените в извадката дружества през РП. Този аргумент се приема, тъй като за това включено в извадката дружество, при особените обстоятелства на конкретния случай, Комисията не разполага с доказателства за продължаването на ползата.
г) Заключение
(142)
Макар че програмата „two free, three half“ е подложена на изравняване в предишни регламенти, за това включено в извадката дружество Комисията няма да наложи изравнително мито върху установената полза през РП, тъй като Комисията не разполага с доказателства, че за това включено в извадката дружество програмата или вариант на програмата биха били в сила на датата, на която са наложени мита.
7.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(143)
Тази програма позволява на предприятията, които отговарят на определени критерии да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(144)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo № 172, 2008 г.), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han № 985, 2008 г.).
в) Констатации от разследването
(145)
Програмата се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от ПКНР. Тези предприятия имат основни собствени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определен брой изисквания за допускане до финансиране по тази програма, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да представляват 3-6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени от Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.
(146)
Беше установено, че някои (но не всички) включени в извадката дружества са използвали тази програма и по този начин са платили само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите на програмата и следователно ще имат право да представят данъчните си декларации.
г) Заключение
(147)
Както бе посочено в съображения 322-326 от предишното разследване по отношение на слънчевите панели, Комисията счита тази програма за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружество. Ползата за получателите се равнява на спестения данък.
(148)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите дружества, включени в извадката, са получили такова сертифициране. Допустимостта не е автоматична и никакви обективни критерии не бяха установени от законодателството или органа, предоставящ помощта.
(149)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Комисията не изразява съгласие с тълкуването на ПКНР на законовите разпоредби и мерките за изпълнение, които показват, че програмата е ограничена до някои сектори и предприятия, подпомагани от ПКНР въз основа на критерии, които не изглеждат обективни и неутрални, като например, че тяхното производство е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа.
(150)
Допустимостта също така не е автоматична, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който е издаден след процедура за преценка от страна на компетентния орган.
(151)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(152)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък през РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
а) Въведение
(153)
В жалбата се твърди, че производителите износители на слънцезащитно стъкло са получавали субсидии по друга програма за освобождаване от преки данъци, а именно освобождаването от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия (18). Те попадат в обхвата на общите субсидийни практики на освобождаване и/или намаляване на прекия данък върху приходите, както е посочено в известието за започване на процедурата.
б) Правно основание
(154)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията на КНР.
в) Констатации от разследването
(155)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е било освободено от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия. Това дружество е подало заявление пряко до местната данъчна служба относно приспадането от облагаемия доход на дивидентите, получени от инвестиции в собствения капитал.
г) Заключение
(156)
Комисията счита, че това е субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до ползи за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
(157)
В документа за оповестяването Комисията е заявила, че тази програма за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като законодателството ограничава достъпа до тази програма до местни предприятия в КНР, които са инвестирали в други местни предприятия.
(158)
След оповестяването ПКНР оспори тези заключения, твърдейки, че освобождаването от данък на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия не може да се счита за специфично, тъй като по член 26, параграф 3 от Закона за облагането на доходите на предприятията такова освобождаване от данъчно облагане на приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия. Освен това ПКНР твърди, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат за всички местни предприятия, независимо от сектора, продукта или географското местоположение.
(159)
Макар да е вярно, че в Закона за облагането на доходите на предприятията, представен от ПКНР в настоящата процедура, се постановява по член 26, параграф 3, че такова освобождаване на данъци от приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия, Комисията продължава да е на мнение, че тази програма на субсидиране е специфична. В действителност член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията потвърждава, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми за освобождаване от данък върху доходите от дивиденти
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Други програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
а) Въведение
(161)
Освен програмите, оценени в раздели 7.1-7.3, Комисията не откри никакви доказателства за ползите, които се предоставят на включените в извадката дружества, от други преки програми за освобождаване от данъци и програми за намаляване, изброени по-горе в раздел В.4. В хода на своите проверки обаче Комисията установи други две корпоративни данъчни схеми в отчетите на едно от включените в извадката дружества, а именно във връзка с разходи за НИРД, както и облекчения и възстановяване на данък сгради и на поземлен данък. Това също попадат в категорията „пряко освобождаване от данъчно облагане и програми за намаление“, както е посочено в известието за започване на процедурата, като мерки, с които размерът на платения корпоративен подоходен данък е бил намален от данъчния орган или данъчният орган е възстановил вече платен корпоративен подоходен данък. Данъчните облекчения за разходи за НИРД също са свързани с програмата „данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ“, посочена по-горе в раздел в В.4.
б) Правно основание
(162)
Правното основание за данъчните облекчения за разходи за НИРД е член 30 от Закона за облагането на доходите на предприятията на КНР.
(163)
Що се отнася до възстановяването на данък сгради и на поземлен данък, конкретните законови разпоредби, по силата на които са предоставени такива ползи, не бяха оповестени, въпреки че на Комисията ѝ бе предоставено копие на документ - издаден от публичен орган на равнище провинция, във връзка със освобождаването.
в) Констатации от разследването
(164)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е получило облекчения за разходи за НИРД и възстановяване на данък сгради на поземлен данък. Документът, издаден от публичния орган на равнище провинция, ограничава достъпа на облекченията до новосъздадени високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии.
г) Заключение
(165)
По отношение на облекченията за разходи за НИРД Комисията счита, че тази програма на субсидиране е специфична, като се има предвид, че член 30 трябва да се тълкува заедно с член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията, който гласи, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
(166)
Възстановяването на данък сгради и на поземлен данък са специфични от гледна точка на местонахождението и вида на сектора. ПКНР беше поканено да предостави повече информация относно тези данъчни схеми в искането за допълнителни консултации, но те отказаха да го направят. Поради тази причина при липсата на друга налична информация Комисията проведе разследването си спрямо въз основа на събраните доказателства, що се отнася до прилагането на тези схеми от включените в извадката дружества.
(167)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията, твърдейки, че в документа за оповестяването Комисията не е оповестила положителни доказателства за специфичността на тези схеми. Подробната информация относно специфичността на тези програми беше оповестена само на засегнатото дружество, без да се получат коментари от него. Комисията дава повече информация относно специфичността на тези програми в съображенията по-горе.
(168)
Комисията счита тези схеми за субсидии съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(169)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми, свързани с корпоративното подоходно облагане
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
(170)
Комисията не откри предоставена полза на някое включено в извадката дружество във връзка с програмите за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита, изброени по-горе в раздел В.4.
9. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
9.1. Доставки на антимон; енергийни доставки
(171)
Полза във връзка със доставки на антимон или енергийни доставки през РП от страна на включените в извадката дружества не беше установена.
9.2. Предоставяне на право за земеползване
а) Въведение
(172)
Както е изложено също така в съображения 354-370 от регламента за слънчевите панели, предприятията не могат чисто и просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(173)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че земята е собственост на хората и не може да бъде закупувана или продавана; в него обаче паралелно се определят условията, при които правото за земеползване може да се продава на дружествата чрез покана за подаване на оферти, определяне на цената или покана за участие в търг.
в) Констатации от разследването
(174)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване; следователно цената да бъде определена по независим начин. В хода на посещението на Комисията обаче ПКНР заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (терените са разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) ПКНР определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(175)
ПКНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(176)
Що се отнася за закупените права за земеползване на включените в извадката производители износители, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била фиксирана по независим начин. Дружеството, получило право за земеползване, е предложило или начална цена или цена, която е над 5 CNY/m2, и тъй като е било единственият участник в тръжната процедура, му е било присъдено правото за земеползване.
(177)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията и заяви, че продажбата на права за земеползване на промишлеността на КНР подлежи на истински тръжни процедури.
(178)
На първо място, ПКНР твърди, че съществува истинска система за провеждане на търгове, тъй като единствената намеса на ПКНР се състояла от определяне на началната цена, в качеството му на провеждащ търга. Този аргумент се отхвърля, тъй като продажбата чрез търг обикновено включва определяне на начална от независима страна, провеждаща търга, което в случая не е така, тъй като собственикът на правото за ползване на земя е също така провеждащият търга.
(179)
След това ПКНР заяви, че минималните цени имат за цел да гарантират, че крайната цена няма да падне под „основна пазарна стойност“ за правото за земеползване. Това само по себе си представляващо един порочен кръг твърдение, като се има предвид че сумата, която се заплаща за правото на земеползване (която е фиксирана от правителството), по презумпция трябва да се равнява на пазарната цена (на която се основава на свой ред пределната минимална цена).
(180)
След това ПКНР заяви, че фактът, че не е имало други участници в търга „не може да бъде основание за предположението, че правото за земеползване не е продадено действително чрез търг“. Всъщност заключението от тези доказателства е точно обратното. ПКНР, независимо от отправените искания, не предостави доказателства дори за една цена за право за земеползване, определена чрез провеждане на търг; поради това може да се направи извод, че именно правителството определя цената и че дружествата плащат тази цена. Макар и наличието на множество участници да не е непременно необходимо условие за съществуването на система, функционираща на пазарен принцип, пълната липса на множество участници в търговете, установена за всички включени в извадката дружества е показателна, че липсата на реални пазарни цени.
(181)
По отношение на случая, в който едно от включените в извадката е платило 5 CNY/m2 повече от фиксираната от правителството цена, това дружество заяви пред Комисията, че са получили указания от компетентния орган да действат по този начин, за да изглежда, че е бил проведен търг. Поради това Комисията не може да приеме този факт като положително доказателство, че действително съществува пазар на правата за земеползване в КНР.
(182)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, фиксирана от ПКНР. Както е изложено също така в регламента за слънчевите панели (в съображения 361-370), правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референта стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
г) Заключение
(183)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на ПКНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до ползи за дружествата получатели. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на право на земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(184)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, букви а) и в) от основния регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните сектори, към които се отнася секторът за производство на слънцезащитно стъкло. Член 18 от Решение № 40 ясно пояснява, че секторите, които са включени в категорията „ограничена“, нямат право на достъп до право на земеползване.
(185)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на право на земеползване на китайските промишлени сектори не съответства на пазарните условия (19).
(186)
ПКНР оспори констатацията на специфичността, като заяви, че ограниченията в Решение № 40 не могат да бъдат използвани с цел да се докаже предоставяне на полза от специфично естество. Този аргумент се отхвърля, тъй като целта на Решение № 40 е да се предоставят права за земеползване на насърчаваните сектори. Производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор; следователно предоставянето на право за земеползване на производителите на слънцезащитно стъкло е обхванато от разпоредбите на Решение № 40.
(187)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори констатациите на Комисията с твърдението, че в КНР действително имало функциониращ пазар на права на земеползване. Анализът, който обаче дружеството прави на системата на правата на земеползване в Китай не води до заключението, което предявяват. То не успява да покаже, че правото на земеползване се оценява от независими експерти; че то се продава чрез търгове, проведени по независим начин; че цената на правото на земеползване се определя от пазара вследствие на ата за земеползване се фиксира от пазара като резултат от конкурентен процес на подаване на тръжни оферти, както и че цените не са изопачени под влияние на държавната подкрепа.
(188)
След това същото дружество направи твърдението, че, независимо от факта, че Комисията е трябвало да установи съществуването на функциониращ пазар и оттук - липсата на субсидиране, Комисията е трябвало да сравни цените на правото на земеползване на това дружество с референтна стойност, а именно цените на правата на земеползване в провинцията, където е установено дружеството. С оглед на факта, че Комисията установи, че няма подходяща пазарна референтна стойност в тази провинция, този аргумент беше отхвърлен.
д) Изчисляване на процента на субсидията
(189)
Ползата е разликата между платената цена за право на земеползване и подходяща външна референтна стойност. Както в регламента за слънчевите панели, тази външна референта стойност е пазарната цена на земята в отделната митническа територия на Тайван, Пенгу, Кинмен и Матцу („Китайски Тайпе“).
(190)
След оповестяването ПКНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност и поиска повече информация относно основанията, поради които Китайски Тайпе е подходящ. Както е обяснено в съображение 467 от регламента за слънчевите панели Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото ниво на икономическото развитие и икономическата структура, които преобладават в Китайски Тайпе и в по-голямата част от китайските провинции и градове, където съдействащите производители износители са установени;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
големият процент промишлена инфраструктура в тайванските и китайските провинции;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на терените и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе с тези в КНР; и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(191)
Предвид всички тези фактори Комисията заключи, че цените на правото за земеползване в КНР, при преобладаващи пазарни условия, за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе.
(192)
Едно от включените в извадката дружества предложи следното: ако е трябвало да се използва външна референтна стойност, е следвало да се вземе предвид БВП на провинцията, където е установено дружеството, и референтната стойност да съответства на „актуалните цени на земята в Египет, Армения, Гватемала, Конго, Монголия или Индонезия“, тъй като тези държави имали „сходно равнище на развитие“. Това твърдение бе отхвърлено поради следните причини:
а)
равнището на икономическо развитие не е единственият от изброените по-горе фактори, поради който Китайски Тайпе беше подходящ за сравнение;
б)
дружеството се позовава на провинцията, където е установено, а не на града, в който БВП на глава от населението е много по-висок, отколкото на обкръжаващата го провинция; и
в)
то не представи други аргументи, освен този за БВП, с които да обоснове, че някоя от другите външни референтни стойности би била по-подходяща от Китайски Тайпе.
(193)
Друго от включените в извадката дружества отбеляза след оповестяването, че използването на Китайски Тайпе не е било уместно във връзка с икономическото положение на провинцията, където е установено дружеството, но не предложи друга референтна стойност. При липса на други предложения за референтна стойност се потвърждава използването на използването на Китайски Тайпе.
(194)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВТ, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правото на земеползване е валидно за срок от 50 години и се амортизира на тази основа, ползата, която е реализирана полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(195)
Размерът на субсидията, установена за предоставянето на земя на занижени цени (LTAR) е, както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Заключение относно субсидирането
(196)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за цялото дружество за РП.
(197)
С цел да определи маржовете на общата субсидия, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП.
(198)
След това бе изчислен размерът на субсидията на m2 на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през РП, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ на m2.
(199)
След оповестяването ПКНР изтъкна, че Комисията не е взела предвид изчислените дъмпингови маржове в паралелната антидъмпингова процедура при публикуване на маржовете на субсидията в момента на оповестяването и че Комисията разглежда само въпроса за „двойното отчитане“ при изчисляването на митото, което следва да се наложи.
(200)
ПКНР поискаха, когато бъде установено, че причината за дъмпинг е субсидиране, това да се вземе предвид при изчислението на маржовете, също както при изчислението на митата.
(201)
Като се има предвид, че мерките в настоящия случай се ограничават до маржа на вредата, такова действие не би довело до промяна на действително наложените мита. Поради това Комисията не счете за необходимо да се разгледа естеството на тези твърдения.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(202)
Осем производители, които са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП, са заявили интереса си след започване на процедурата. На Комисията не са известни други производители на сходния продукт от Съюза. Поради това Комисията счита, че посочените осем производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(203)
За установяване на общото производство на Съюза през РП беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросника. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП е оценено на близо 21 734 000 m2.
(204)
След оповестяването ПКНР отбеляза разлики между данните, посочени в документа за оповестяването, и тези, които се съдържат в жалбата, по отношение на промишлеността на Съюза. То заяви също така, че те са показателни за липсата на обективни и достоверни доказателства, което поставя под въпрос достигнатите от Комисията заключения.
(205)
Установените от ПКНР разлики между данните в жалбата и документа за оповестяването са резултат от факта, че всички данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха проверени на място и където бе необходимо, бяха актуализирани. Тъй като извадката представлява 79 % от общите продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, Комисията не може да приеме аргумента, че използваните доказателства, въз основа на които Комисията е достигнала до своите заключения, не са били обективни и надеждни.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(206)
Производството на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е било предназначено за собствено потребление. Следователно не беше необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
3. Потребление на Съюза
(207)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe, като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(208)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(209)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза се увеличава с 65 % между 2009 г. и 2011 г., но през РП намалява спрямо 2011 г. Потреблението през 2012 г. обаче е останало значително над нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличението на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. раздел Д.2.3 по-долу).
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял на субсидирания внос от засегнатата държава
(210)
Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по код по КН 7007 19 80 - Други - Стъкла, образувани от залепени листове (слоести стъкла), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe. Субсидираният внос в Съюза от засегнатата държава се променя, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe и жалбата.
(211)
През разглеждания период обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на вноса от КНР на разглеждания продукт на пазара на Съюза (увеличение от 7,2 % до 30,5 %).
(212)
Потреблението на производството на Съюза също е нараснало до 2012 г. Независимо че пазарът на Съюза се е свил през 2012 г., китайските производители износители са съумели да увеличат общия обем на вноса си.
(213)
След оповестяването ПКНР заяви, че Комисията е използвала силно завишени данни, тъй като статистическите данни на КНР за износа видимо сочат много по-нисък износ през РП в сравнение с обема на вноса, посочен в документа за оповестяването, и поиска обяснение за това как са изчислени тези обеми.
(214)
Комисията първо отбелязва, че статистическите данни за износа, представени от ПКНР, включително за всички видове закалено стъкло, са повече от 2,5 пъти по-ниски от статистическите данни на Евростат за целия код по КН ex 7007 19 80 за 2012 г. Следователно не може да се разглеждат като достатъчно надеждни.
(215)
Комисията основава изчисленията си на информацията, предоставена от жалбоподателя и от Glass for Europe. Тези данни са на разположение в неповерителната преписка. Комисията свери тази информация с проверените данни, предоставени от включените в извадката производители износители и от други оказали съдействие производители износители. Както е посочено в раздел А.3.3 по-горе, съдействащите производители износители съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г. Следователно Комисията няма причини да вярва, че информацията, на която се основават констатациите ѝ, е недостоверна. Освен това ПКНР не предостави никакви доказателства в подкрепа на своето твърдение.
4.2. Цени на субсидирания внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(216)
Средната цена на субсидирания внос в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на китайските производители износители.
(217)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(218)
С цел да се определи подбиването на цените през РП коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, обработка и товарене, а именно 0,40 EUR/m2, и 3 % вносно мито. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %, т.е. среднопретеглено с 11 %.
(219)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в цитираното съображение по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от субсидирания внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(220)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(221)
Както е обяснено в раздел А.3.2 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(222)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията направи анализ на макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от Glass for Europe и от жалбоподателя данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията направи анализ на микроикономическите показатели въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(223)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране.
(224)
Бяха оценени следните микроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(225)
Един производител износител заяви, че Комисията не е провела анализа на вредата в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент, тъй като е извършила анализа на вредата въз основа на два отделни и, по негово мнение, разнородни набори от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че твърдяното несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения, що се отнася до адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(226)
Същата страна се позова на определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни като спадащи било към макро-, било към микроикономическите данни.
(227)
Комисията не може да приеме това твърдение. Става дума за методология, приложима в случаите на съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. Всички фактори, посочени в член 8, параграф 4 от основния регламент, бяха разгледани в анализа. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата беше проведен в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент.
6. Макроикономически показатели
6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(228)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Производствен обем (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(229)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Още в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза има излишен производствен капацитет. Поради бързото нарастване на потреблението на Съюза този излишен капацитет се свива до 2011 г., тъй като производственият капацитет на Съюза - независимо от нарастването му - се увеличава с по-бавни темпове от потреблението на Съюза. Производственият капацитет продължава да нараства през 2012 г., докато потреблението на Съюза намалява. Производството нараства от 2009 г. до 2011 г., след което през РП намалява с 30 %. Поради съществуващите капацитети промишлеността на Съюза е могла бързо да увеличи производството, за да задоволи силния растеж на търсенето в Съюза до 2011 г. В същото време, като реакция на растежа, наблюдаван от 2009 г. до 2011 г., промишлеността на Съюза добавя още капацитет, който едва частично влиза в експлоатация през РП. Това води до рязък спад в използването на капацитета през РП в сравнение с предходните години.
(230)
Макар че през разглеждания период промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението, докато използването на капацитета, след отбелязаното значително увеличение през първите три години от разглеждания период, намалява през РП. Това съвпада с увеличаването на пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава и нелоялната конкуренция, с която се сблъскват основните клиенти на промишлеността на Съюза, каквито са ползвателите в сектора за производство на слънчеви панели, поради китайския дъмпинг и субсидиране, установени и в този сектор.
6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(231)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(232)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 22,7 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 65 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 88,6 % през 2009 г. на 65,8 % през РП, т.е. значително намаление с 25,7 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от субсидирания внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
6.3. Растеж
(233)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като например производство, продажби, и в пазарния ѝ дял при съпоставка с динамиката на потреблението. Въпреки нарастването на потреблението през разглеждания период пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 321 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла да отбележи ръст успоредно с разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
6.4. Заетост и производителност
(234)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(235)
Заетостта като цяло нараства с 52 % между 2009 г. и РП. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през РП. В сравнение с 2009 г. през периода 2010-2011 г. производителността се увеличава съвсем слабо. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малко на брой служители. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това се дължи на отбелязания спад в производството от порядъка на около 30 %, което се отразява отрицателно на използването на капацитета през същия период.
(236)
Поради това през РП заетостта намалява в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
6.5. Размер на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(237)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на размера на действителните маржове на субсидията върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(238)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишно субсидиране, не е от значение за оценката.
7. Микроикономически показатели
(239)
Както е посочено по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Въпреки че по-голямата част от включените в извадката производители от Съюза са осъществявали дейност в сектора за производство на слънцезащитно стъкло по-рано, всички дружества е трябвало да инвестират в специализирани инсталации за производство на слънцезащитно стъкло, които напълно се различават от тези за производството на обикновено стъкло, тъй като степента на чистота и съдържанието на желязо при стъклото са много различни, също както и цялостното качество. Освен това стъклото трябва да се темперира, какъвто не е случаят с обикновеното стъкло. Накрая, на стъклото се нанася и покритие. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без изопачаващото въздействие на началния етап на започване на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са посочени и индекси.
7.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(240)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Индекс 2009 г.
100
64
64
71
Индекс 2010 г.
157
100
101
112
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(241)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато е отбелязан спад със 7,9 % спрямо 2011 г., с 9,5 % спрямо 2010 г. и с 23 % спрямо 2009 г. Продажните цени на производителите от Съюза намаляват с по-бавни темпове в сравнение с наблюдаваната тенденция при продажните цени на продуктите от засегнатата държава. Например между 2011 г. и 2012 г. китайските цени намаляват с 11 %, а тези в Съюза с 8 % през същия период.
(242)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение раздел Г.4.2 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение за всеки вид на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през РП. Това се дължи на факта, че не всички видове на продукта, които са произведени от промишлеността на Съюза, са изнасяни от включените в извадката китайски производители износители.
(243)
След оповестяването ПКНР твърди, че при оценката на средните китайски цени Комисията не е взела предвид разликата между изнасяните от китайските производители износители видове на продукта и продаваните от производителите на Съюза. Според него обстоятелството, че се споменава наличието на голяма разлика между средната продажна цена на промишлеността на Съюза и средната продажна цена на китайските производители износители, е довело до подвеждащо представяне на фактите предвид разликата между продажните цени на Съюза и китайските цени на вноса.
(244)
Както е посочено по-горе, Комисията направи подробно сравнение за всеки вид на продукта с цел да определи нивото на подбиването, което безспорно е част от анализа на вредата. Освен това тя ясно посочи причината за разликите, а именно, че китайските производители износители не са произвеждали всички видове на продукта, произведени от промишлеността на Съюза. Следователно не може да се твърди, че представянето на фактите от Комисията е било невярно и подвеждащо.
(245)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с над 10 % между 2011 г. и РП, но остават сравнително непроменени в периода 2010-2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода 2009-2011 г. Увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. се дължи на намаляването на обема на производството.
(246)
ПКНР също така заяви, че намаляването на средната единична продажна цена през разглеждания период е обусловено, между другото, от постигнатата производствена ефективност. Освен това увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. очевидно не се дължи на намаляването на обема на производството, а на увеличението на производствения капацитет.
(247)
Всъщност в резултат от постигнатата ефективност в периода 2009-2011 г. производствените разходи за единица продукция намаляват и по този начин допринасят за спада на единичната продажна цена. Комисията обаче установи, че през РП средната продажна цена е паднала далеч под средните производствени разходи за единица продукция, като по този начин обхваща само 88 % от тях. В същото време нарастването на производствения капацитет на включените в извадката дружества не би могло да е причина за увеличението на производствените им разходи за единица продукция. Всъщност между 2011 г. и 2012 г. производственият им капацитет нараства само с 2,6 %, а средните им производствени разходи за единица продукция през същия период нарастват с 10,6 %. Съответно въпросните твърдения се отхвърлят.
7.2. Разходи за труд
(248)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(249)
В периода между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Съществено увеличение с 4,8 % обаче е наблюдавано в периода между 2011 г. и РП. Общото увеличение на разходите за труд може да се обясни отчасти с разходите, направени от някои производители от Съюза във връзка с извеждането от експлоатация на фабрики в периода между 2011 г. и РП, т.е. с необходимостта да се плащат заплати на наетите лица, въпреки че действително те не са работели.
7.3. Запаси
(250)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(251)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода между 2011 г. и РП и с 15 % между 2009 г. и РП, но намаляват с 11,6 % в периода между 2010 г. и 2011 г.
(252)
След оповестяването ПКНР твърди, че тенденциите при запасите са без значение, тъй като увеличението им в абсолютно и в относително изражение е много ниско.
(253)
Като се има предвид динамиката на цените, не е икономически изгодно даден производител да поддържа големи запаси, тъй като стойността им намалява бързо. Следователно логично е да се очаква производителите от Съюза да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт между 2011 г. и РП, макар и доста ограничено, е подходящ показател с цел да се установи дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Големият обем на запасите в абсолютно изражение през 2010 г. трябва да се разглежда с оглед на факта, че продажбите са били на много по-високо ниво през тази година в сравнение с РП.
7.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(254)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(255)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(256)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено в раздел Г.7 по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намалява през 2011 г., когато субсидираният внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(257)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад с 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(258)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(259)
В таблица 10 е показано, че след началния етап на започване на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009-2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(260)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009-2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009-2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г. Спадът през 2012 г. е логично следствие от факта, че промишлеността на Съюза е претърпяла загуба през РП.
(261)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
8. Заключение относно вредата
(262)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при повечето показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, през разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива поради по-голямото увеличение на потреблението през този период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(263)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(264)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че през РП продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени разходи, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която отбелязва значителни отрицателни стойности през РП.
(265)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това, въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, те се увеличават в периода от 2011 г. до РП. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в раздел Г.7.4 по-горе, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират със субсидирания внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(266)
След оповестяването ПКНР окачестви оценката на Комисията като непоследователна, тъй като в нея се твърди, че инвестициите са били главно за НИРД, а също така заяви, че капацитетът е нараснал през РП в очакване на повишено търсене. Тези твърдения не са непоследователни, а взаимнодопълващи се: инвестициите в нови видове на продукта през същия период неминуемо водят и до нарастване на капацитета. Освен това, макар и тези инвестиции действително да са увеличили разходите на промишлеността на Съюза, те са също така важен показател за това, че промишлеността на Съюза полага всички усилия, за да остане конкурентоспособна.
(267)
Следователно може да се стигне до заключението, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на субсидирания внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(268)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(269)
В съответствие с член 8, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен субсидирания внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на субсидирания внос.
1. Въздействие на субсидирания внос
(270)
В рамките на разследването бе отчетен определен ръст на субсидирания внос през разглеждания период, като обемът му бележи увеличение с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса, както и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Налице е очевидно съвпадение във времето между увеличаването на субсидирания внос и загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. С други думи: вносът нараства със значително по-бързи темпове от пазара на Съюза, докато в същото време производителите от Съюза губят пазарен дял в полза на субсидирания китайски внос. Както се посочва в раздел Г.4.2, при разследването също така беше установено, че субсидираният внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП.
(271)
Разследването показа, че цените на субсидирания внос са намалели с 27,2 % през разглеждания период и че това е довело до още по-големи разлики между цените на производителите от Съюза и тези на производителите износители. В контекста на този значителен ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при което започва да работи на загуба. След началния етап през 2009 г. производителите от Съюза постигат стабилни нива на печалба през 2010 г. и 2011 г. През РП обаче производителите от Съюза отбелязват значителни загуби.
(272)
След оповестяването няколко заинтересовани страни оспориха заключението на Комисията, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Те заявиха, че няма съвпадение във времето между вредата и увеличаването на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че между 2009 г. и 2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е била 4,96 EUR/m2 - сума, която е близо до тази през 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(273)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(274)
Страните също така заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и субсидирания внос от КНР не може да бъде оценено въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(275)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. През разглеждания период цените на вноса спадат с 27,2 %.
(276)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличава значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нараства със 150 % през същия период. През РП, на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 %, обемът на вноса от КНР се увеличава допълнително с повече от 35 %. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП и силното нарастване на субсидирания китайски внос. Също така логиката изисква да измине известен период от време преди да бъдат почувствани от производителите от Съюза някои неблагоприятни последици от нарасналия субсидиран внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(277)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна, независимо от регистрираното увеличение при китайския внос в същата година, не променя заключението, според което през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания китайски внос.
(278)
През РП, на фона на спад в потреблението с малко повече от 19 %, китайските производители износители:
а)
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
б)
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза е наблюдаван спад от 32 %, а също така
в)
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с над 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(279)
Въз основа на изложения по-горе анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на субсидиран внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(280)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Средна цена (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(281)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,7 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(282)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този внос е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна, средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(283)
Предвид ниските като цяло обем на вноса и пазарни дялове на вноса от трети държави, както и равнищата на цените им, Комисията стига до заключението, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(284)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(285)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009-2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това изглежда се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (а именно САЩ и Канада).
(286)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (през началния етап), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(287)
Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, е основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Разследването потвърди също, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави. Поради това Комисията не може да направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(288)
След оповестяването няколко страни оспориха констатациите на Комисията, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Те са на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Те считат също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че докато цените на световния пазар са бележели спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросните страни заявиха, че спадът в продажбите за износ на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за понесената вреда.
(289)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Случаят изглежда не е такъв. В действителност въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(290)
Същите страни заявиха също, че разследването е засегнало пазара на Съюза и не е подложило на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(291)
Освен това, дори да се приемело, че констатациите на институциите на ЕС са били верни, те приписвали вредата, причинена от други фактори, на субсидирания внос в Съюза. Следователно китайския износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не бил субсидиран внос в ЕС и като такъв е квалифициран като друг фактор, вредните последици от който не можело да бъдат приписвани на субсидирания внос.
(292)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя нямаше за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(293)
В същия дух Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на субсидирания внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намаления износ на промишлеността на Съюза към неговите основни дестинации сред третите държави, в контекста на факта, че тези пазари не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордната 2010 и 2011 година повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са осъществявани на пазара на Съюза.
(294)
Поради това Комисията стигна до заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза
2.3. Развитие на потреблението и капацитета
(295)
Както е посочено в раздел Г.3 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза се увеличава с 65 %. Най-високата стойност е регистрирана през 2011 г., когато увеличението е 105 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва в пълна степен от това увеличение на потреблението. Общите ѝ продажби нарастват значително до 2011 г., но с по-бавни темпове от пазара. След това през РП се наблюдава спад като цяло. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25,7 % спрямо 2009 г. (- 15,8 % спрямо 2011 г.). Обратно на това пазарният дял на Китай, както и обемът на неговите продажби се увеличават значително, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, което води до увеличение от 68,4 % за този период и общо увеличение от 321 % за целия период. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(296)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се субсидиран внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският субсидиран внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза.
(297)
След оповестяването няколко страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на спад в потреблението на Съюза. Според тях това е единственият фактор, който изглежда регистрира спад за първи път през 2012 г. и който може да бъде разумно свързан с вредата, макар че вносът от Китай още през 2011 г. е бил на цени, сравними с тези през 2012 г.
(298)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (през 2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза нараства общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се увеличава с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(299)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както е посочено в таблица 10 по-горе, 2010 г. е годината, през която промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 % през същия период. На последно място, ако спадът в потреблението през РП е причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад е трябвало да се отрази и на китайския внос. Случаят обаче явно не е такъв. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(300)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение. Поради това Комисията стигна до заключението, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(301)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4, неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г. Разследването разкри, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % между 2011 г. и края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички останали дружества на пазара бележи леко намаление през същия период. Вследствие на това като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението на Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е бил висок още в началото на разглеждания период и остава висок и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(302)
След оповестяването няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание твърдяния излишък на производствени мощности като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета не е можело да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като промишлеността на Съюза винаги се е сблъсквала със сериозна пропаст между производствения капацитет и потреблението, което, по тяхно мнение, не е икономически изгодно. Една страна освен това заяви, че обстоятелството, че е имало нов участник на пазара между 2011 г. и края на РП, е допринесло за понесената вреда, тъй като е повишило конкуренцията на вътрешния пазар.
(303)
Страните също така изтъкнаха, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет, в съчетание със спад в продажбите за износ, са довели до ниско ниво на използване на производствения капацитет. Това слабо използване на капацитета е причинило високите фиксирани разходи, които, по мнение на въпросната страна, са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза, ангажирана с производството на слънцезащитно стъкло.
(304)
Комисията отбелязва, че нивото на капацитета на цялата промишленост на Съюза винаги е надвишавало общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 % само през ПР.
(305)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение от само 4 % между 2010 и 2011 г. и от 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(306)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и, макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че нивото на капацитета на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразно.
(307)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар да е разполагал с висок капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС - през РП. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че е довело до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за използването на този капацитет. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял между 2011 и 2012 година.
(308)
Разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са били от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но все пак остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху себестойността на продукцията, но това въздействие не е било значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още беше на ниво 65 % през РП.
(309)
И на последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително по причина на горното обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(310)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и по съвкупност, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(311)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага (20), около 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15-20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло.
(312)
След оповестяването две от страните изтъкнаха, че, в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011 г. и началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на финансовата 2011/2012 година поради необходимия интервал от време между двете събития.
(313)
Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (21) Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от схемите за финансово подпомагане - предимно преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че орязването на ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата (22). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава сравнително високо през същия период 2009-2012 г.
(314)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а оттам и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(315)
Аналогично на горното заключение, предвид това че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 година не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(316)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че развитието на потреблението на слънчеви модули не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение
(317)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Комисията анализира други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, износа на промишлеността на Съюза, промените в моделите на потребление и на производствения капацитет или състоянието на пазара на някои от потребителите на разглеждания продукт. Никоя от тези причини - анализирани поотделно или заедно, не може да се разглежда сама по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(318)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, бе направено заключението, че субсидираният внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 6 от основния регламент.
(319)
След РП няколко производители на слънцезащитно стъкло обявиха публично спирането на тяхната производствена дейност, което неизбежно преобразува значителен оперативен капацитет в неизползван капацитет. Това допълнително засилва причинно-следствената връзка, установена по-горе, и показва опустошителните последици от субсидирания внос върху промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(320)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за субсидиране, причиняващо вреда, приемането на мерки в конкретния случай ясно не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(321)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от субсидирания внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си мощности, а други са изправени пред неплатежоспособност (23). При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(322)
Очаква се с налагането на антисубсидийни мита да се отстранят последиците от вредоносното субсидиране и да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че те да отразяват производствените цени, като по този начин тя ще подобри своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние.
(323)
Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло.
(324)
На последно място, има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския субсидиран внос, да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(325)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение ще стане нетърпимо в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това, освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, и други производители могат да изпаднат в неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(326)
Това наложи извода, че налагането на антисубсидийни мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(327)
Основната стопанска дейност на двамата оказали съдействие вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(328)
Изказано беше твърдението, че налагането на мерките по отношение на разглеждания продукт би се отразило неблагоприятно върху стопанската дейност на вносителите. На първо място бе отбелязано, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави, от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(329)
Поради това се стигна до заключението, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(330)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
4. Интерес на ползвателите
(331)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима ползватели изразиха подкрепа за налагането на антисубсидийни мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което невинаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антисубсидийни мерки. Според тези ползватели налагането на антисубсидийни мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(332)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6-8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антисубсидийни мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малко от 1 %. Това се дължи главно на факта, че оказалите съдействие ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза.
(333)
Следователно въпреки че евентуалното налагане на антисубсидийни мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули, произвеждани от промишлеността на Съюза.
(334)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, които няма да бъдат неблагоприятно засегнати от налагането на антисубсидийни мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(335)
Предвид изложеното по-горе Комисията отхвърли представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(336)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антисубсидийната процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антисубсидийни мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(337)
Тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени. На първо място, Комисията отбелязва, че картелът е спрял да развива дейност през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. Второ, нито един от включените в извадката производители от Съюза не е бил част от картела, както и нито един от настоящите производители от Съюза, регистрирали най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антисубсидийни мита да окаже каквото и да било въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(338)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(339)
Пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването и не се разглежда като свързан пазар. Разследването показа, че през РП производителите от Съюза действително са продължили да бъдат конкурентни в тази пазарна ниша независимо от относително по-високите начислявани от тях цени, тъй като техните продукти с покритие имат конкурентно предимство по качество на пазара. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Следователно този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(340)
Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползват от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това този аргумент също следва да бъде отхвърлен.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(341)
Предвид изложеното по-горе бе направено заключението, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, интересът на Съюза изисква да се наложат окончателни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(342)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(343)
За да се определи равнището на мерките, бяха взети предвид установеният процент на субсидията и необходимият размер на митото с цел да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърля установеният процент на субсидията.
(344)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос.
(345)
Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да реализира при липса на вредоносно субсидиране. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция.
(346)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(347)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
(348)
След оповестяването една страна оспори маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Страната заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(349)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба не се основава на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския субсидиран внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се е отличавало съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския субсидиран внос. Изявлението на страната в тази връзка, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. беше на сходно равнище с това през 2012 г. Също така, в течение на 2010 г. промишлеността на Съюза изграждаше допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отрази неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
2. Мерки
(350)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 15 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - маржа на субсидията или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на равнището на установения процент на субсидиите.
(351)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(352)
Ставката на окончателното мито за оказалите съдействие невключени в извадката китайски дружества, посочени в приложението, се определя като среднопретеглена ставка от ставките за включените в извадката дружества.
(353)
Въз основа на посоченото по-горе размерът на митата, които ще бъдат наложени, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Всички други дружества
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Гореизложените изравнителните мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(355)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват състоянието в момента на разследването, що се отнася до подбраните в извадката дружества, като средната стойност на митническите ставки, наложени върху тях, е приложена към оказалите съдействие дружества, които не бяха избрани за участие в извадката.
(356)
Тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, включително от субекти, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(357)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на изравнително мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови структури за производство или за продажба), следва да се изпраща до Комисията заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(358)
С цел да се гарантира правилното прилагане на изравнителното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП, освен ако са оказали съдействие на разследването.
(359)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че адвалорните антидъмпингови и изравнителни мита не са ефективни и поиска Комисията да наложи мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Освен това няколко ползватели също предложиха да се използва МВЦ. Причините, изтъкнати от страните, както и причините, поради които Комисията е отхвърлила тези искания, са изложени в съображения 144-168 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 470/2014 на Комисията (24) („регламента за окончателните антидъмпингови мерки“).
(360)
След оповестяването тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг под формата на МВЦ. Комисията отхвърли предложените гаранции поради причините, изложени в съображения 172-179 от регламента за окончателните антидъмпингови мерки.
(361)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 25, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 и с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие), се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на изравнителното мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
Всички останали дружества
17,1 %
B999
3. Индивидуалните ставки на изравнителното мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 12,4 %.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 471/2014
(2014. gada 13. maijs),
ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”), 2013. gada 27. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes solārā stikla importu (2) Eiropas Savienībā.
(2)
Komisija sāka procedūru pēc tam, kad 2013. gada 14. martāEU ProSun Glass (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības solārā stikla kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par solārā stikla subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un Komisija tos atzinusi par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
(3)
Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 10. panta 7. punktu paziņoja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais ĶTR izcelsmes solārā stikla imports nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija aicināja ĶV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēju vienošanos par risinājumu.
(4)
ĶV pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un pēc tam notika apspriešanās. Apspriešanās laikā netika panākta abpusēja vienošanās par risinājumu. Tomēr ĶV piezīmes par sūdzībā uzskaitītajām shēmām tika pienācīgi ņemtas vērā. Pēc apspriešanās ĶV iesniedza attiecīgus dokumentus.
2. Paralēlā antidempinga procedūra
(5)
Komisija, 2013. gada 28. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu, informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes solārā stikla importu (3) Savienībā.
(6)
Komisija 2013. gada 27. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1205/2013 (4) noteica pagaidu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes solārā stikla importam.
(7)
Kaitējuma analīze, kas veikta pašreizējā antisubsidēšanas un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, bija pamatota ar to pašu Savienības ražošanas nozares, to pašu reprezentatīvo Savienības ražotāju un to pašu izmeklēšanas perioda definīciju un tajā, ja vien nav norādīts citādi, tika izdarīti identiski secinājumi. Tas tika atzīts par pareizu, lai varētu iekļaut kaitējuma analīzi un abās izmeklēšanās nodrošināt saskaņotus konstatējumus. Tāpēc piezīmes par kaitējuma aspektiem, kas izteiktas kādā no minētajām procedūrām, tika ņemtas vērā abās procedūrās.
3. Procedūrā iesaistītās personas
(8)
Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un zināmās iesaistītās apvienības un ĶTR iestādes. Ar paziņojumu par procedūras sākšanu visas personas, kuras skar izmeklēšana, tika aicinātas sazināties ar Komisiju un pieteikties.
(9)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(10)
Sūdzības iesniedzēji, ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un ĶTR iestādes darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
3.1. Atlase
(11)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā līdz saprātīgam skaitam varētu ierobežot ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.
3.2. Savienības ražotāju atlase
(12)
No astoņiem ražotājiem, kuri pieteicās, Komisija izveidoja piecu uzņēmumu izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā (“IP”).
(13)
Pēc pārbaudes apmeklējumiem Komisija nolēma izslēgt vienu no pieciem atlasītajiem uzņēmumiem, konstatējot, ka šis uzņēmums nav reprezentatīvs Savienības ražošanas nozarei, jo tas bija tikai viens no astoņiem ražotājiem, kuri pieteicās, kas bija darbības sākuma posmā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka, iekļaujot minēto uzņēmumu, pastāv risks, ka kaitējuma rādītāji, īpaši rentabilitātes rādītāji, var nesniegt patiesu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(14)
Tāpēc galīgajā izlasē bija iekļauti četri Savienības ražotāji. IP to ražošanas apjoms veidoja 79 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū. Tādējādi izlase bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.
(15)
Trīs Savienības ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 29. pantu, pieprasīja neizpaust viņu identitāti. Tie apgalvoja, ka to identitātes atklāšana varētu izraisīt ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi uz to uzņēmējdarbību. Komisija pārbaudīja sniegtos iemeslus un apstiprināja to pieprasījumu. Ņemot vērā to, ka Savienībā ir ierobežots ražotāju skaits, pārējie nosaukumi vispārējās izpaušanas dokumentā netika atklāti, jo tas varētu ļaut identificēt uzņēmumus, kuri vēlējās palikt anonīmi.
(16)
Tomēr uzņēmuma Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“GMB/IF”) identitāte jau bija publiski zināma, jo tas paziņoja, ka ir viens uzņēmumiem, kuri atbalsta sūdzību. Tāpēc uzņēmums tika minēts vispārējās izpaušanas dokumentā.
(17)
Turklāt sūdzības iesniedzējs piezīmju nekonfidenciālajā redakcijā nosauca trīs Savienības ražotājus, kuri bija beiguši uzņēmējdarbību (Guardian, AGC un Centrosolar Glass), kā arī ceturto uzņēmumu, kas bija ievērojami samazinājis ražošanas apjomu (Saint Gobain).
3.3. ĶTR ražotāju eksportētāju atlase
(18)
Paziņojumā par procedūras sākšanu visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika lūgts paziņot par sevi Komisijai un konkrētajā termiņā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(19)
Deviņi ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Uzņēmumi, kas sadarbojās, eksportēja gandrīz 100 % no solārā stikla reģistrētā eksporta uz Savienību 2012. gadā.
(20)
Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izlase izmeklēšanas periodā veidoja 76 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību.
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu Komisija informēja visas ieinteresētās personas par izvēlēto izlasi, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.
3.4. Atsevišķa pārbaude
(22)
Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nepieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu.
3.5. Nesaistīto importētāju un lietotāju atlase
(23)
Četri nesaistīti importētāji sniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, kas bija pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu, bet divi importētāji un divpadsmit lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Ņemot vērā tādu importētāju nelielo skaitu, kas sadarbojās, atlase nebija vajadzīga.
4. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi
(24)
Anketas nosūtīja ĶV un atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, visiem importētājiem un lietotājiem, kas bija atsaukušies. ĶV tika nosūtīts arī papildinājums tai nosūtītajai anketai ar aicinājumu ĶV pārsūtīt šo papildinājumu tādām valstij piederošām komercbankām (“VPKB”) ĶTR, kas izmeklēšanas periodā aizdevušas līdzekļus atlasītajiem uzņēmumiem. ĶV apgalvoja, ka tā esot pārsūtījusi papildinājumu attiecīgajām bankām, bet vēl neesot saņēmusi atbildi.
(25)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no četriem atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem Savienības importētājiem un 12 lietotājiem.
(26)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai galīgi noteiktu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Tika veikti šādi pārbaudes apmeklējumi:
a)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd (“Flat Solar Group”),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd (“Xinyi PV”);
b)
ĶTR valdība:
-
Tirdzniecības ministrija, Pekina,
-
Ķīnas Banku regulatora komisija, Pekina;
c)
ražotāji Savienībā:
-
GMB/IF, Vācija,
-
[konfidenciāli],
-
[konfidenciāli],
-
[konfidenciāli],
-
[konfidenciāli]
d)
nesaistīti importētāji:
-
Vetrad NV, Nīderlande;
e)
lietotāji:
-
Sunerg Solar SRL, Itālija,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francija
(27)
Visām ieinteresētajām personām nosūtīja izpaušanas dokumentu, kurā ietvēra būtiskākos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata Komisija ierosināja noteikt kompensācijas maksājumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solāro stiklu. Visas ieinteresētās personas tika informētas par termiņu, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.
(28)
Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
(29)
Ķīnas valdība (“ĶV”) apgalvoja, ka šis izpaušanas dokuments neatbilst standartiem, kas noteikti ASCM 22.3. un 22.5. punktā, jo izmeklēšanas iestāde tajā nav sniegusi pietiekami detalizētus konstatējumus un secinājumus. Tomēr ĶV nesniedza konkrētus iespējamo nepilnību piemērus. Rūpīgi pārbaudījusi dokumentu, Komisija konstatēja, ka dokumentā ir pietiekami daudz informācijas, lai ĶV varētu īstenot savas tiesības uz aizstāvību.
(30)
Izpaušanas dokumentā nevarēja sniegt konkrētu informāciju, jo tā bija komercnoslēpums un to izpauda tikai atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja īpašu konfidenciālu izpaušanas dokumentu, kurā sniedza aprēķinus un informāciju par katru shēmu un kompensēto ieguvumu, un tiem atvēlēja 25 dienas piezīmju sniegšanai.
5. Izmeklēšanas periods
(31)
Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(32)
Izmeklējamais ražojums ir solārais stikls no rūdīta nātrija-kalcija lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3) (“attiecīgais ražojums”, ko parasti dēvē par “solāro stiklu”). Attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80.
2. Līdzīgais ražojums
(33)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgajam ražojumam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un Savienības ražošanas nozares ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās, tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.
3. Ražojuma klāsts
(34)
Kāds nesaistīts importētājs lūdza izslēgt no izmeklēšanas jomas siltumnīcu būvei paredzētu dārzkopības stiklu, apgalvojot, ka šādai būvei vajadzīgas dažādu izmēru stikla loksnes, savukārt solāro stiklu ražo tikai noteiktos izmēros. Turklāt importētājs iesniedza sertifikātu, kurā norādīts, ka daļu no tā importa veido stikls ar dzelzs saturu vairāk nekā 300 ppm. Tādējādi minētais imports ir ārpus ražojuma klāsta. Attiecībā uz šā uzņēmuma pārējo importa daļu Komisija uzskata, ka, neraugoties uz izmēru atšķirību, šīs stikla loksnes var izmantot arī kā solāro stiklu. Piemēram, lai apietu maksājumu, importētāji varētu pasūtīt lielākas stikla loksnes, nekā tas nepieciešams, un Savienībā šo stiklu tikai sagriezt. Tāpēc dārzkopības stikls ar dzelzs saturu mazāk nekā 300 ppm ir attiecīgā ražojuma daļa.
(35)
Cits nesaistīts importētājs apgalvoja, ka tā importētajam mēbeļu stiklam (ko izmanto stikla plauktu, paneļu pildījuma, galda virsmu, bīdāmo durvju, virsmas plātņu utt. ražošanai) ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas tehniskās īpašības kā solārajam stiklam, taču pieprasīja tā izslēgšanu no izmeklēšanas jomas, jo tam ir atšķirīgs galīgais izmantojums.
(36)
Tomēr, pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem, šķiet, ka lielākajai daļai stikla, ko importēja šis nesaistītais importētājs, nav visu to pašu tehnisko īpašību kā iepriekšējā punktā aprakstītajam solārajam stiklam. Sešiem importētā stikla veidiem dzelzs saturs ir daudz lielāks nekā 300 ppm, bet viena veida importētā stikla dzelzs saturs ir mazāks nekā 300 ppm, un to saules caurlaidība ir ievērojami zemāka par minimālo 88 % caurlaidību, kas ir vajadzīga, lai ražojumu definētu kā solāro stiklu.
(37)
Importētājs norādīja, ka, lai gan šādu veidu stikls neatbilst vienam solārā stikla tehniskajam parametram, kā aprakstīts iepriekš, šie ražojumi atbilst solārā stikla pamata klasifikācijai, t. i., “rūdīts nātrija-kalcija lokšņu stikls”. Tomēr Komisija uzskata, ka izmeklēšanas jomā ietilpst tikai tādu veidu stikls, kas atbilst visiem solārā stikla tehniskajiem parametriem. Tāpēc visi iepriekš minētie stikla veidi, ko importē šis konkrētais importētājs, neietilpst šīs izmeklēšanas jomā.
(38)
Tiesiskās noteiktības labad būtu jānorāda, ka attiecīgā ražojuma klāstā paliek visu veidu dārzkopības un mēbeļu stikls, kam ir tehniskās īpašības, kā izklāstīts 32. apsvērumā, jo to var izmantot kā solāro stiklu.
(39)
Pēc informācijas izpaušanas tas pats importētājs apgalvoja - tā kā no darbības jomas neizslēdza solāro stiklu, ko var izmantot kā mēbeļu stiklu, uzņēmumiem tiek radīts administratīvais slogs un izraisīti kavējumi. Tas esot saistīts ar to, ka uzņēmumiem ir pienākums nosūtīt pārbaudes ziņojumus muitas dienestiem Savienībā ikreiz, kad muitas dienesti vēlas pārbaudīt, vai uz importējamajām precēm attiecas pasākumi.
(40)
Komisija uzskata, ka šādu veidu stikls nebūtu jāizslēdz no izmeklēšanas darbības jomas, jo solāro stiklu potenciāli var izmantot kā dārzkopības un mēbeļu stiklu. Lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares pienācīgu aizsardzību pret kompensējamo subsīdiju kaitīgo ietekmi, būtu jāizvairās no nepilnībām, kas var pieļaut pasākumu apiešanu. Pietiekamas aizsardzības pozitīvā ietekme atsver negatīvo ietekmi, ko, iespējams, rada papildu administratīvais slogs attiecīgajam importētājam.
(41)
Tas pats importētājs arī apgalvoja, ka no ražojuma klāsta būtu jāizslēdz termiski pulēts stikls, jo tam ir atšķirīgs ražošanas process nekā velmētajam stiklam, kas saskaņā ar importētāja viedokli ir vienīgais solārā stikla veids. Minētais importētājs paziņoja, ka termiski pulēta stikla ražojumus mājas aprīkojumam nevar izmantot kā solāro stiklu, tāpēc tie būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas. Tomēr termiski pulētu stiklu nevar izslēgt no izmeklēšanas jomas, jo tas atbilst visām iepriekš minētajām tehniskajām īpašībām. Konfidenciālie dokumenti, ko iesniegušas ieinteresētās personas, liecina, ka termiski pulētu stiklu var izmantot kā solāro stiklu un ka to ražo gan Savienības ražotāji, gan Ķīnas eksportētāji. To apstiprina publiski pieejama informācija internetā (5). Tāpēc termiski pulēts stikls paliek izmeklēšanas jomā.
C. SUBSIDĒŠANA
1. Ievads
(42)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ĶTR subsidē solārā stikla ražošanas nozari. Sūdzībā ietverti pirmšķietami pierādījumi par vairākiem subsidēšanas prakses veidiem tiesību aktos un vairākos politikas un plānošanas dokumentos, kas ir pamatā valsts atbalstam attiecīgajā nozarē.
(43)
Komisija izskatīja un analizēja sūdzībā minētos dokumentus, kā arī citus dokumentus, ko izmeklēšanas gaitā iesniedza ĶV un atlasītie ražotāji eksportētāji, un secināja, ka daudzi no minētajiem dokumentiem liecina, ka solārā stikla ražošanas nozarei ĶTR daudzās jomās ir preferences.
(44)
ĶV ir iekļāvusi solārā stikla ražošanas nozari “stratēģisko” nozaru sarakstā 12. piecgades plānā (6). ĶV ir izdevusi arī īpašu politikas dokumentu “12. piecgades plāns fotoelementu nozarei”, kurā galvenā uzmanība veltīta fotoelementu nozares papildmateriāliem, kas ražojami uz vietas. Plānā iekļauta prasība valdībai atbalstīt nozares attīstību un tehnoloģisko inovāciju un piesaistīt tai līdzekļus.
(45)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas citātu no 12. piecgades plāna solārā stikla kontekstā. Tas tika noraidīts, jo plāna 9. nodaļas 6. ailē attiecībā uz “Rūpniecības attīstības galvenajām jomām” īpaši minēts solārais stikls. 12. piecgades plānā ĶV skaidri noteica prioritātes laikposmam, uz kuru tas attiecas, un viena no šīm prioritātēm ir solārā stikla ražošanā.
(46)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apšaubīja Komisijas traktējumu saistībā ar “12. piecgades plānu fotoelementu nozarei”, norādot, ka tā neatbalsta Komisijas secinājumus. Tomēr šis arguments tika noraidīts, jo tas nepārprotami ir pretrunā ar informāciju, kas saņemta no citiem ĶV dienestiem. Apmeklējuma laikā ĶV Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrija (“MIIT”) paskaidroja, ka minētais plāns, kurš īpaši vērsts uz kvalitātes uzlabošanu, attiecas uz solāro stiklu, jo solārā stikla augsta kvalitāte ir būtiska, lai veicinātu saules fotoelementu nozares attīstību.
(47)
Inovācijas un jauno materiālu nozīme ir uzsvērta Rūpniecisko tehnoloģiju inovācijas 12. piecgades programmā (7), kas izstrādāta, lai īstenotu piecgades plānu un Ilgtermiņa zinātnes un tehnoloģiskās attīstības plānu (8). Tajā galvenā uzmanība pievērsta tehnoloģiskai inovācijai, kas ietver jaunu materiālu izstrādi. Šajā sakarībā izdarīta arī īpaša atsauce uz solāro stiklu.
(48)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus, apgalvojot, ka solārais stikls nav minēts kādā no šiem dokumentiem. Komisija norāda, ka abu minēto dokumentu mērķis ir piedāvāt īpašu palīdzību augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, kā iztirzāts Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 (9) (“saules enerģijas paneļu regula”) 401. un 402. apsvērumā, turklāt ĶV izmantoja tos pašus argumentus. Ar abiem dokumentiem īsteno 12. piecgades plānu un plānu fotoelementu nozarei un atbalsta augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumus, kuru vidū ir daudzi solārā stikla ražotāji.
(49)
Valsts padomes lēmumā Nr. 40 “Par pagaidu noteikumu izsludināšanu un īstenošanu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” (kas kopā ar pievienotajiem “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek saukti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunas enerģētikas nozares attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (10); tajā uzdots visām finanšu iestādēm sniegt kreditēšanas atbalstu veicināmajiem projektiem (šai kategorijai pieder arī solārā stikla projekti) un apsolīts īstenot “citus prioritārus politikas virzienus, kas atbalsta veicināmos projektus” (11).
(50)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja to, kā Komisija traktē 5. un 17. pantu “Pagaidu noteikumos attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”. ĶV norādīja, ka solārais stikls 5. pantā nav minēts. Tomēr, tā kā tajā norādīta saules enerģijas izmantošanas veicināšana, kam nepieciešams solārais stikls, Komisija uzskata, ka saskaņā ar pagaidu noteikumiem tas attiecas arī uz solāro stiklu.
(51)
Pēc tam ĶV apšaubīja Komisijas 17. panta traktējumu, kurā, lai arī norādīts, ka atbalsta kredīti būtu jāpiešķir tikai atbalstāmajām nozarēm, paredzēts arī, ka to veic “saskaņā ar kreditēšanas principiem” nevis preferenču veidā.
(52)
Atlasīto uzņēmumu pārbaudē vai pārbaudes apmeklējuma laikā ĶV netika gūti pierādījumi, ka šis noteikums ticis ievērots. Attiecīgās bankas izmeklēšanā nesadarbojās, liedzot šo noteikumu pārbaudi un verifikāciju. Faktiski izmeklēšanā noskaidrots, ka daži uzņēmumi iegūst no preferenciālo aizdevumu politikas. Tāpēc Komisija noraida ĶV apgalvojumu, ka aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei sniegti “saskaņā ar kreditēšanas principiem”. Svarīgākais aspekts arvien ir tas, ka visām finanšu iestādēm jāizsniedz kredīti atbalstāmām nozarēm, kas ietver solārā stikla ražošanu, un ka šis atbalsts de facto sniegts ar preferenciāliem nosacījumiem.
(53)
Valsts attīstības un reformu komisija (“VARK”) 2011. gadā sniedza ieteikumu Valsts padomei pārskatīt Lēmumu Nr. 40. Valsts padome izdeva Lēmumu Nr. 9 “Par pārstrukturēšanas pamatnostādņu izsludināšanu un īstenošanu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”. Šajā dokumentā ĶV un publiskās aģentūras “tiek aktīvi mudinātas vadīt attiecīgo nozaru attīstību un optimizēt rūpnieciskās infrastruktūras pilnveidošanu”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti norādīts, ka ir jāveicina “ultradzidra termiski pulēta stikla ražošana”.
(54)
Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā termiņā un ilgtermiņā (2006.-2020. gadam), ko pieņēmusi ĶV, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt prioritāru kredīta atbalstu lielākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un nostiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot prioritāru nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”.
(55)
Solārā stikla ražošana ir šajā aprakstā par augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, par ko liecina ražotāju skaits ar jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmuma statusu, un tā ir jauna nozare gan Ķīnā, gan Savienībā. Šajā sakarā Komisija vēlas arī norādīt, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem saņēma īpašu subsīdiju no Valsts attīstības un reformu komisijas (“VARK”) kā apbalvojumu par inovāciju solārā stikla jomā, kas skaidri liecina par ĶV ieinteresētību šajā augsto tehnoloģiju nozarē.
(56)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iespējamās subsīdijas ietver shēmas, kas uzskaitītas turpmāk C iedaļas 2. punktā. Pēc atlasīto ĶTR uzņēmumu pārbaudes un ĶTR valdības apmeklējuma Komisija analizēja minētās shēmas, saskaņā ar kurām izmeklēšanas periodā atlasītie uzņēmumi saņēma ieguvumu.
2. Citas konstatētās subsīdiju shēmas
(57)
Atlasīto uzņēmumu pārbaudes laikā veiktās iekšējās uzskaites analīzē konstatēja subsīdijas, ko piešķīra provinces, pilsētas, valsts vai reģiona valdības iestādes. Šīs subsīdijas netika konkrēti uzskaitītas sūdzībā. Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, nav skaidrs, vai tās ir ad hoc subsīdijas vai vietējās subsīdiju programmas. Tomēr šo shēmu vietējās iezīmes nozīmē, ka no sūdzības iesniedzējiem nevar pamatoti sagaidīt, ka tie ir informēti par minēto subsīdiju detaļām, tādēļ šīs subsīdijas nav tieši minētas sūdzībā.
(58)
Komisija piedāvāja papildu konsultācijas ar ĶV par minētajām citām subsīdijām, kas attiecas uz konkrētu uzņēmumu vai atrašanās vietu (pārbaudes apmeklējumos konstatētas atlasīto uzņēmumu uzskaitē) un nav uzskaitītas sūdzībā. Ar minētajām konsultācijām, ko piedāvāja Komisija, bija paredzēts nodrošināt izmeklēšanas procedūru pienācīgu ievērošanu. ĶV atteicās no šā piedāvājuma, apgalvojot, ka šāds piedāvājums nebūs saskaņā ar Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”).
(59)
Komisija uzskata, ka šīs citas subsīdijas ir cieši saistītas ar tādiem pasākumu un prakses veidiem, kas minēti sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētie pasākumi ietver tāda paša veida finansiālu ieguldījumu un ieguvumu saistībā ar attiecīgo ražojumu, un tādējādi tie ietilpst “subsidēšanas prakses vai izmeklējamās prakses” definīcijā, ko saskaņā ar ASCM 22. panta 2. punkta iii) apakšpunktu paredzēts norādīt paziņojumā par procedūras sākšanu. Shēmas, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, nav izsmeļošas, par ko liecina formulējums 3. iedaļā “šīs subsīdijas cita starpā ir ..”. Tādēļ Komisija secināja, ka minētās papildu subsīdijas ir šīs procedūras darbības jomā.
(60)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas traktējumu attiecībā uz ASCM, un saskaņā ar ĶV viedokli Komisijai nebija juridiska pamata, balstoties uz kuru kompensēt konkrētu subsīdiju vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam, pat ja šī subsīdija bija tieši saistīta ar subsidēšanas praksi, ko bija norādījuši sūdzības iesniedzēji. Komisija nepiekrīt ĶV par ASCM interpretāciju šajā jautājumā. Ja sūdzības iesniedzēji ir apzinājuši subsidēšanas praksi un paralēli valsts shēmu piemēriem tajā pašā subsidēšanas praksē konstatēti vietējie ieguvumi, Komisija uzskata, ka tai ir tiesības kompensēt visus konstatētos ieguvumus. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kuros konstatēto ieguvumu mehānismi, būtība un ietekme ir tādi paši kā citām shēmām, kas jau ir apzinātas sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu.
3. Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana
(61)
Komisija 2013. gada 18. decembrī informēja ĶV, ka tā apsvērs iespēju izmantot pieejamos faktus, jo nav saņemta atbilde no VPKB, kurām ĶV pārsūtīja tai iesniegto papildinājumu.
(62)
ĶV sniedza atbildi 2013. gada 26. decembrī, nepiekrītot ierosinātai 28. panta izmantošanai pret “iespējamajām valstij piederošām bankām”, bet neapstrīdēja faktu, ka bankas nav sniegušas atbildes uz anketas jautājumiem. ĶV arī neapstrīdēja faktu, ka šīs bankas ir valsts īpašumā. Tādēļ Komisija nebija citas iespējas kā izmantot labākos pieejamos faktus attiecībā uz informāciju, kura bija jāsniedz VPKB.
(63)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja 28. panta izmantošanu, lai aizstātu informāciju, kas tika pieprasīta papildinājumā, ko nosūtīja VPKB. Komisija neapstrīd, ka ĶV ir sniegusi informāciju šajā izmeklēšanā, un Komisija to vajadzības gadījumā ir analizējusi un ņēmusi vērā. Tomēr, ne ĶV, ne VPKB vai uzņēmumi nevarēja sniegt informāciju, piemēram, par kredītspēju, tāpēc Komisijai bija jāizmanto “pieejamie fakti” saskaņā ar pamatregulas 28. pantu.
(64)
Attiecībā uz pārējām subsīdijām, kas, atsaucoties uz kādu konkrētu programmu, nav konkrēti minētas paziņojumā par procedūras sākšanu un kas konstatētas atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumos, Komisija, lai izdarītu secinājumus, ir izmantojusi visus pieejamos pierādījumus. Uz minētājām konstatētajām subsīdijām attiecas pasākumu un prakses veidi, kas aprakstīti paziņojumā par procedūras sākšanu, un Komisija piedāvāja, bet ĶV atteicās no papildu apspriešanās par minētajām subsīdijām. Komisija uzskata, ka šīs subsīdijas ir cieši saistītas ar tādu pasākumu veidiem un praksi, kas minēti sūdzībā un paziņojumā.
(65)
Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus attiecībā uz subsīdijām, kuras konstatētas atlasīto uzņēmumu pārbaudes laikā, un attiecībā uz citiem punktiem par subsīdiju shēmām. Komisija vēlas precizēt, ka tā nav piemērojusi 28. pantu minētajos gadījumos. Gadījumos, kad sadarbība bija laba, bet informāciju vienkārši nevarēja sniegt, piemēram, informāciju par precīzu juridisko pamatu vienreizēja subsīdiju maksājuma gadījumā, lai nonāktu pie secinājuma par to, vai tā bija kompensējama subsīdija, tika izmantoti uzņēmuma sniegtie pierādījumi.
(66)
ĶV arī apgalvo, ka Komisija nav izpaudusi pietiekami daudz informācijas, kad tā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantojusi labākos pieejamos faktus. Šis apgalvojums faktiski attiecas uz tādu secinājumu izmantošanu, kuri izdarīti iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu subsīdiju. Šajos gadījumos Komisija ir atsaukusies uz konkrētiem attiecīgās regulas apsvērumiem un apkopojusi konstatētos argumentus.
(67)
ĶV norāda, ka informācijas izpaušanas dokumentā nav detalizēti aprakstītas īpašas vienreizējas subsīdijas, kas konstatētas atlasītajiem uzņēmumiem. To darīja, lai aizsargātu komercnoslēpumu, ko atlasītie uzņēmumi izpauda Komisijai, un papildu nekonfidenciāls kopsavilkums nav iespējams. Konfidenciālu informāciju pilnībā izpauda katram atsevišķam atlasītajam ražotājam eksportētājam. Ja juridisko pamatu sniedza atlasītais ražotājs eksportētājs, tas tika darīts zināms, izpaužot informāciju uzņēmumam. Katrā gadījumā tad, kad ĶV tika piedāvāta apspriešanās par šīm subsīdijām, tai arī deva iespēju sniegt attiecīgu papildu informāciju, ko tā nav darījusi.
4. Izmeklētās shēmas
(68)
Komisija nosūtīja anketas ĶV atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lūdzot informāciju par šādām shēmām, saskaņā ar kurām, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas solārā stikla ražošanas nozarei:
-
preferenciāli aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei:
-
kredītlīnijas un politika, saskaņā ar kuru VPKB un publiskās attīstības bankas (12) piešķir aizdevumus ar zemām procentu likmēm,
-
eksporta kredītu subsīdiju programmas,
-
eksporta garantijas,
-
zaļo tehnoloģiju valsts apmaksāta apdrošināšana (Green express),
-
finansiālas priekšrocības, nodrošinot piekļuvi ārzonu pārvaldītājsabiedrībām,
-
aizdevuma atmaksa, ko veic valsts,
-
dotāciju programmas:
-
subsīdijas “Slaveno zīmolu” un Ķīnas pasaules klases zīmolu programmām,
-
fondi Guandong provinces rūpniecības nozaru ārējai ekspansijai,
-
valdības nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu:
-
antimona nodrošināšana,
-
enerģijas nodrošināšana,
-
zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana,
-
tiešie atbrīvojumi no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas:
-
ienākuma nodokļa atbrīvojumi vai samazinājumi saskaņā ar programmu Two Free/Three Half,
-
ienākuma nodokļa atlaides ārvalstu investīciju uzņēmumiem (“FIE”), pamatojoties uz ģeogrāfisko atrašanās vietu,
-
vietējie ienākumu nodokļa atbrīvojumi vai samazinājumi “produktīviem FIE”,
-
ienākuma nodokļa atlaides FIE, kas iegādājas Ķīnā ražotas iekārtas,
-
nodokļu kompensācijas par pētniecību un izstrādi, ko veic FIE,
-
preferenciālais uzņēmumu ienākuma nodoklis FIE, kas atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju nozarēm,
-
nodokļu atlaides augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kas iesaistīti īpašos projektos,
-
preferenciālā ienākuma nodokļa politika uzņēmumiem Ziemeļaustrumu reģionā,
-
Guandong provinces nodokļu programmas,
-
dividenžu nodokļa atbrīvojums kvalificētiem rezidentuzņēmumiem,
-
netiešo nodokļu un importa tarifu programmas:
-
PVN atbrīvojumi par importētu iekārtu izmantošanu,
-
PVN atlaides FIE par Ķīnā ražotu iekārtu iegādi,
-
PVN un tarifu atbrīvojumi par pamatlīdzekļu iegādi saskaņā ar Ārējās tirdzniecības attīstības programmu,
-
citas subsīdijas un citas subsīdiju programmas (tostarp provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestāžu programmas)
5. Preferenciālas politikas aizdevumi, cits finansējums, galvojumi un apdrošināšana
5.1. Preferenciālie aizdevumi
a) Ievads
(69)
Komisija nosūtīja papildinājumu ĶV, ko vajadzēja pārsūtīt VPKB, publiskām attīstības bankām un privātīpašumā esošām finanšu iestādēm, kuras izmeklēšanas periodā aizdevušas līdzekļus atlasītajiem uzņēmumiem. ĶV informēja Komisiju, ka tas noticis, bet atbildes nav sniegtas. Kā izklāstīts iepriekš, Komisija attiecīgi informēja ĶV, ka, ņemot vērā šādu nesadarbošanos, tā piemēros 28. pantu un izmantos pieejamos faktus, lai par šo jautājumu izdarītu secinājumus.
b) Juridiskais pamats
(70)
Preferenciāli aizdevumi Ķīnā paredzēti šādos tiesību aktos: ĶTR Likums par komercbankām (“Banku likums”), Vispārīgie noteikumi par aizdevumiem, ko īsteno Ķīnas Tautas banka (“ĶTB”), un Valsts padomes 1996. gada 28. jūnija Lēmums Nr. 40, uz ko atsauce izdarīta iepriekš tekstā.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(71)
Iepriekšējās pretsubsīdiju izmeklēšanās par ĶTR secināts, ka Ķīnas banku sistēmā dominē valstij piederošas bankas vai bankas, kurās valstij ir kontrolpakete akciju sadalījuma ziņā. Abos gadījumos saīsinājums ir šāds: “VPKB”. Komisija arī konstatēja, ka VPKB īsteno valdības pilnvaras. Komisija nav guvusi pierādījumus tam, ka situācija ir mainījusies. Kā minēts saules enerģijas paneļu regulas 161. apsvērumā, kas ir jaunākā izmeklēšana, kurā aptverta šī joma, piecas lielākās VPKB (Ķīnas Lauksaimniecības banka, Ķīnas Banka, Ķīnas Būvniecības banka, Ķīnas Sakaru banka un ICBC) pārstāv vairāk nekā pusi Ķīnas banku nozares bilance vērtības ziņā.
(72)
Pamatojoties uz pieejamiem faktiem, tostarp faktiem, kas konstatēti saules enerģijas paneļu regulā, secinājums paliek nemainīgs, proti, VPKB ir valsts struktūras pamatregulas 2. panta b) apakšpunkta izpratnē (kā norādīts saules enerģijas paneļu regulas 158.-168. apsvērumā).
(73)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka Komisija nav izklāstījusi iemeslus, kādēļ tā uzskatīja VPKB par publiskām iestādēm. Komisija noraida šo apgalvojumu, jo iemesli, kādēļ VPKB ir publiskas iestādes, ir izklāstīti saules enerģijas paneļu regulas 158.-168. apsvērumā, un ĶV nesniedza informāciju, kas būtu pretrunā šiem labākajiem pieejamajiem faktiem. Rezumējot:
a)
VPKB ir lielākā tirgus daļa, un tās ir dominējošie dalībnieki ĶTR tirgū;
b)
pamatojoties uz pieejamiem faktiem, valdība kontrolē VPKB, izmantojot īpašumtiesības un administratīvo kontroli pār to komercdarbību, tostarp paredzot ierobežojumus attiecībā uz procentu likmēm, ko tās var piedāvāt;
c)
Banku likums un citi normatīvie un administratīvie akti paredz, ka bankas piešķir aizdevumus atbilstoši valsts ekonomikas vajadzībām, sniedz kredītatbalstu atbalstāmiem projektiem un piešķir prioritāti jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmumiem.
(74)
Secinājumi šajos apsvērumos ir izdarīti nesen, jo tie publicēti vien 2013. gada beigās, un tie publicēti pilnībā pārzinot politikas pārmaiņas, kas attiecībā uz procentu likmju minimālajām robežvērtībām Ķīnā notikušas 2013. gada jūlijā.
(75)
Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās Komisija mēģināja pārbaudīt ĶV ietekmi un jo īpaši centrālās bankas (Ķīnas Tautas Banka (“ĶTB”)) ietekmi finanšu tirgos un banku nozarē saistībā ar aizdevumu piešķiršanu solārā stikla ražošanas nozarei. Lai gan sadarbība ar ĶV un ĶTB kopumā tiek vērtēta apmierinoši, ĶTB nesniedza apkārtraksta par kārtību, kā reglamentē procentu likmes depozītiem un aizdevumiem, (Yinfa (2004. gads), Nr. 251) pilnīgu tekstu, kurā izklāstītas aizdevumu un depozītu procentu likmju minimālās un maksimālās robežvērtības. Apkārtrakstā sniegtas tikai minimālās robežvērtības attiecībā uz komercbanku aizdevumiem (VPKB un privātīpašumā esošām komercbankām) un publisko attīstības banku aizdevumiem. Apkārtrakstā paredzēts, ka procentu likmes nedrīkst paaugstināties preferenciāliem aizdevumiem un aizdevumiem, kam ĶV pieņēmusi īpašus noteikumus. Precīza maksimālā robežvērtība ir paredzēta īpašos noteikumos, kas piemērojami minētajiem aizdevumiem.
(76)
Komisijas pārbaudes apmeklējuma laikā ĶTB paziņoja, ka nevar iesniegt dokumentu, jo tas nav publiski pieejams tās tīmekļa vietnē. Tomēr, meklējot internetā, atrodama apkārtraksta kopija un tulkojums angļu valodā, kas pirms vairākiem gadiem kā daļa no dokumentu paketes sniegta Austrālijas iestādēm (13). Tā kā ĶV nav iesniegusi oficiālu kopiju, Komisija izmantoja šo redakciju kā attiecīgā apkārtraksta patiesu un pilnīgu kopiju.
(77)
Apkārtraksts liecina, ka ĶTB ietekmējusi procentu likmju noteikšanu aizdevumiem, ko ĶTR izmeklēšanas periodā piešķīrušas VPKB. ĶV skaidroja, ka ĶTB 2013. gada jūlijā atcēla aizdevumu procentu likmju minimālās un maksimālās robežvērtības. To ņēma vērā, taču, tā kā tas bija pēc izmeklēšanas perioda beigām, tas neietekmē šeit izklāstītos secinājumus. Katrā gadījumā procentu likmju minimālā robežvērtība, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā, nav vienīgais arguments, kādēļ Komisija uzskata VPKB par publiskām iestādēm. Katrā gadījumā tiek piemēroti saules enerģijas paneļu regulas 158.-168. apsvēruma secinājumi.
(78)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV izteica vairākas piezīmes par apkārtrakstu “YinFa (2004) 251”, nesniedzot paskaidrojumu, kāpēc šā apkārtraksta pilnīgs teksts netika iesniegts Komisijai, un neapstiprinot, vai teksts, kas tika iesniegts Austrālijas iestādēm un ko atrada Komisijas dienesti, ir precīzs. Kā iepriekš konstatēts saules enerģijas paneļu izmeklēšanā, apkārtrakstā ir skaidri izklāstīti ĶTB norādījumi bankām attiecībā uz aizdevumiem. Kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanās, minētais apkārtraksts ir svarīgs, lai izprastu ĶV un ĶTB funkciju, ko tās veic saistībā ar banku norīkošanu un aizdevumiem.
(79)
Iepriekš saules enerģijas paneļu regulā konstatētais Komisijas secinājums paliek spēkā, proti, pirmkārt, Banku likuma 34. pantā paredzēts, ka bankas ĶTR veic ar aizdevumiem saistītu uzņēmējdarbību saskaņā ar valsts ekonomikas vajadzībām. Valsts ekonomikas vajadzībām ir izklāstītas 12. piecgadu attīstības plānā.
(80)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas interpretāciju attiecībā uz Banku likuma 34. pantu, norādot, ka “šis teikums ir neskaidrs un nesniedz skaidrus norādījumus bankām rīkoties noteiktā veidā. Nav dokumentu, kuros aprakstītas valsts ekonomikas vajadzības (vai tas būtu 12. piecgades plāns vai kādu cits noteikums vai lēmums).”
(81)
Tas atšķiras no ĶV 34. panta interpretācijas saules enerģijas paneļu izmeklēšanā, kur tā to klasificēja kā “neitrālu”. Komisija nepiekrīt ĶV vērtējumam. Komisija uzskata - un ĶV nav pierādījusi pretējo -, ka politika attiecībā uz valsts ekonomiku ir izklāstīta 12. piecgades plānā un konkrētos plānos fotoelementu nozarei un ka finanšu iestādes tiek mudinātas sniegt aizdevumus atbalstāmajām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozarei.
(82)
ĶV ir pievērsusi Komisijas uzmanību citiem Banku likuma pantiem, proti, 4., 5. un 7. pantam, kuriem būtu jānodrošina, ka aizdevumus izsniedz, nepieļaujot iejaukšanos un veicot kredītnovērtējumu. Komisija atzīst, ka šādi panti ir spēkā, bet norāda, ka ĶV, bankas un attiecīgie atlasītie uzņēmumi nav spējuši demonstrēt, ka aizdevumi - ņemot vērā preferenciālus aizdevumus solārā stikla ražošanas nozarei - piešķirti, nepieļaujot iejaukšanos un veicot kredītnovērtējumu, jo, neraugoties uz lūgumiem, aizdevumu līgumi vai riska novērtējumi, tostarp kredītreitingi, netika sniegti kā pierādījumi, vai izdarīti konstatējumi, ka tie saistīti ar kādu no sniegtajiem aizdevumiem jebkādam atlasītajam ražotājam eksportētājam.
(83)
Otrkārt, bankām jāsniedz kreditēšanas atbalsts atbalstāmām nozarēm saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 un Lēmumu Nr. 9, kuriem ir likuma spēks. ĶV tirdzniecības ministrijas pārbaudes laikā apstiprināja, ka solārais stikls ir atbalstāma nozare. Tas ir saskaņā ar 2011. gada Rūpnieciskās pārstrukturēšanas pamatnostādņu katalogu, ko, atbildot uz anketas jautājumiem, sniedza ĶV un kurā solārais stikls klasificēts kā atbalstāma kategorija.
(84)
Lēmumā Nr. 40 saistošu instrukciju veidā ir sniegtas norādes visām finanšu iestādēm par atbalstāmo nozaru sekmēšanu un atbalstīšanu, un solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare.
(85)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas ietekmes novērtējumu par Lēmumu Nr. 40, tam pievienotajiem noteikumiem un Lēmumu Nr. 9. Komisija atgādina, ka saskaņā ar tās novērtējumu par Lēmumu Nr. 40 un pievienotajiem noteikumiem, tajos izklāstītas valsts ekonomikas vajadzības. Tajos izklāstīta valdības un finanšu nozares stratēģija, un jo īpaši tādu tiešo aizdevumu jomā, kurus finanšu iestādes piešķir atbalstāmām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozarei.
(86)
ĶV tika lūgts precizēt Valsts padomes lēmumu juridisko statusu, piemēram, lēmuma Nr. 40 juridisko statusu. ĶV vienīgā atbilde bija šāda: tie ir noteikumi, ko izdod Valsts padome un kas nav Ķīnas tiesību aktu daļa. Tomēr ĶV nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. ĶV valdības viedoklis ir pretrunā ar publiski pieejamo informāciju, kas Valsts padomi raksturo kā visaugstāko administratīvo iestādi, kurai ir administratīvo noteikumu pieņemšanas pilnvaras. Saskaņā ar šiem avotiem Valsts padomes lēmumi ir juridiski saistoši noteikumi (14). Tāpēc Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, uzskata, ka Lēmums Nr. 40 un minētajam lēmumam pievienotie īstenošanas lēmumi (piemēram, Lēmums Nr. 9) ir administratīvi noteikumi, tādēļ tie ir Ķīnas tiesību aktu daļa.
(87)
Tāpēc Komisija apstiprina savu analīzi saules enerģijas paneļu regulas 191. apsvērumā, kurā secināts, ka Lēmums Nr. 40 un Lēmums Nr. 9 ir juridiski saistoši citām valsts iestādēm un ekonomikas dalībniekiem.
(88)
Komisija arī analizēja, vai privātīpašumā esošām bankām Ķīnā tiek uzticēti uzdevumi un/vai doti ĶV norādījumi izsniegt preferenciālus aizdevumus ražotājiem solārā stikla nozarē pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta izpratnē.
(89)
Banku likuma 34. pants attiecas arī uz privātīpašumā esošām bankām Ķīnā. ĶV un ieinteresētās personas nav sniegušas pierādījumus, ka secinājums par juridisko situāciju, kas izklāstīts saules enerģijas paneļu regulas 174. apsvērumā, proti, ka ĶV instruē tās tādā pašā veidā kā valstij piederošas bankas, nav spēkā. Banku likuma 34. pantā paredzēts, ka bankas tiek instruētas “veikt aizdevumu darījumus, ņemot vērā ekonomikas vajadzības un sociālo attīstību, kā arī atbilstoši valsts rūpniecības politikai” (15). Šādos apstākļos, kā norādīts saules enerģijas paneļu regulas 188. apsvērumā, par VPKB un privātīpašumā esošu banku kreditēšanas stratēģiju lemj ĶV.
(90)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja secinājumu, ka tā uztic vai dod norādījumus privātbankām ĶTR, un jo īpaši apstrīdēja nozīmi, ko Komisija piešķīrusi Banku likuma 34. pantam, norādot, ka “to, kas ir “valsts ekonomikas vajadzības,” var interpretēt dažādi, un tas bez šaubām atšķiras atkarībā no personas/struktūras, kura pārbauda noteikumu”.
(91)
Jānorāda, ka ĶV, nepiekrītot Komisijas interpretācijai, nav sniegusi savu interpretāciju par saviem valsts tiesību aktiem.
(92)
Tomēr Komisija tikai atsaucas uz iepriekšējās izmeklēšanas secinājumiem, un šajā lietā pieejamajiem faktiem, lai atkārtoti apstiprinātu secinājumu, ka valsts ekonomikas vajadzības tiek noteiktas plānos un noteikumos, ko izdod ĶTR, un 34. pants paredz, ka bankas izsniedz aizdevumus saskaņā ar šiem valsts ekonomikas aprakstiem, kas ietver solārā stikla ražošanas sekmēšanu.
(93)
Tādēļ secinājums paliek nemainīgs, ka ĶV saskaņā ar Banku likuma 34. pantu uztic un norīko privātbankas izsniegt aizdevumus atbalstāmām nozarēm.
(94)
Tāpēc Komisija secina, ka aizdevumi, ko VPKB sniegušas ĶTR, ietver valdības finansiālu ieguldījumu solārā stikla ražotājiem līdzekļu tieša pārveduma veidā, kā noteikts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā.
(95)
Tie paši pierādījumi liecina, ka valdība uztic un norīko VPKB (kā arī privātīpašumā esošas bankas) veikt konkrētus uzdevumus, un tāpēc tas nozīmē, ka pastāv finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta izpratnē.
(96)
Attiecībā uz specifiskumu Komisija norāda, ka ĶV novirza preferenciālos aizdevumus ierobežotam nozaru skaitam, un solārā stikla ražošanas nozare (kā daļa FE nozares), kā minēts saules enerģijas paneļu regulas 172. apsvērumā, ir viena no tām. ĶV ir iekļāvusi solārā stikla ražošanas nozari “stratēģisko” nozaru sarakstā 12. piecgades plānā. Lēmumā Nr. 40 paredzēts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un sekmēs saules enerģijas izmantošanas attīstību. Visas finanšu iestādes ir instruētas sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmiem projektiem - kategorijai, kurai pieder solārā stikla projekti. Šajā lēmumā ir arī solījums īstenot “cita veida preferenciālu politiku attiecībā uz atbalstāmiem projektiem”.
(97)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja konstatējumu par specifiskumu, un jo īpaši Komisijas 12. piecgades plāna traktējumu, norādot, ka tam “nav juridiska spēka, jo tas nav saistošs dokuments”. Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam, un norāda, ka ĶV izdarīja tādus pašus apgalvojumus iepriekšējās izmeklēšanās, kas arī netika apstiprināti. 12. piecgades plānā norādīts: “Šo plānu izstrādāja un apstiprināja Nacionālais Tautas kongress, un tam ir likuma spēks.”
(98)
Tāpēc Komisija secina, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārpieejamas, un tādējādi, ievērojot pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tās ir specifiskas.
(99)
Ieguvums pastāv tādā mērā, kādā valdības aizdevumi vai aizdevumi no privātām struktūrām, kam valdība uztic uzdevumus un dod norādījumus, tiek piešķirti ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par saņēmējam tirgū tobrīd pieejamajiem.
(100)
Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās Komisija mēģināja pārbaudīt kredītriska novērtējumus, ko veica bankas, kas izmeklēšanas periodā izsniedza aizdevumus atlasītajiem uzņēmumiem. Uzņēmumi nesniedza pierādījumus par savu kredītreitingu, un bankas izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija nevarēja gūt pierādījumus, ka aizdevumi solārā stikla uzņēmumiem bija balstīti uz riska novērtējumu un šādas darbības rezultātā noteiktajām procentu likmēm.
(101)
Tā kā ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji un bankas nav snieguši informāciju, Komisija izmantoja pieejamos faktus, lai noteiktu, vai preferenciālie aizdevumi ĶTR tiešām bija ieguvums atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri saņēma aizdevumus no bankām ĶTR.
(102)
Tāpat kā izmeklēšanā attiecībā uz saules enerģijas paneļiem, Komisija sāka izmeklēšanu par oficiāli publicētām centrālās bankas (ĶTB) procentu likmēm aizdevumiem Ķīnas juaņos renminbi (“CNY”). Vidējā procentu likme izmeklēšanas periodā bija 6,26 %.
(103)
Pēc tam Komisija koriģēja ĶTB procentu likmi, lai ņemtu vērā attiecīgo uzņēmumu kredītrisku. Taču tie nesniedza neatkarīgus kredītreitingus vai līdzīgu informāciju, kas ļautu Komisijai aprēķināt kredītreitingu. Katrā gadījumā Komisija ir atzinusi, ka Ķīnas uzņēmumu kredītreitingi iepriekšējās izmeklēšanās tikuši izkropļoti ar valdības atbalstu un ka nav pierādījumu par jebkādu nozīmīgu kredītņēmēju riska novērtējumu veikšanu. Tāpēc Komisija izmantoja to pašu metodiku kā saules enerģijas paneļu izmeklēšanā un uzskatīja, ka visu attiecīgo uzņēmumu kredītreitings ir “BB” (spekulatīvā kategorija), kā definējis kredītreitingu uzņēmums Bloomberg.
(104)
Bloomberg reģistrēto prēmiju par obligācijām, kuras emitējuši uzņēmumi ar reitingu “BB” salīdzinājumā obligācijām, ko emitējuši uzņēmumi ar reitingu “AAA” (ĶTR obligāciju pašreizējais reitings), pēc tam pieskaitīja ĶTB vidējai aizdevumu likmei IP. Rezultāts bija standarta procentu likme izmeklēšanas periodā - 10,37 % - CNY aizdevumiem atlasītajiem uzņēmumiem.
(105)
Salīdzinot šo standarta procentu likmi ar faktisko procentu likmi, ko IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, Komisija secināja, ka aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei tiek piešķirti ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par tirgus nosacījumiem.
(106)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas standarta izvēli un secinājumus, ko Komisija izdarīja no salīdzinājuma starp standarta un faktiski samaksāto procentu likmi.
(107)
Salīdzinājums starp standarta un faktiski samaksāto procentu likmi nepārprotami liecina, ka atlasītie ražotāji eksportētāji, kas saņēma aizdevumus no Ķīnas bankām CNY, maksāja mazāk par parastajām komerciālajām procentu likmēm uzņēmumiem to attiecīgajā finanšu stāvoklī.
(108)
Otrkārt, Komisija tika informēta par to, ka ĶTB 2013. gada jūlijā atcēla minimālās robežvērtības aizdevumiem, un šis fakts tika minēts izpaušanas dokumentā. Tomēr tas neietekmē secinājumu, ka ĶV iejaucas Ķīnas banku kreditēšanas praksē, jo īpaši piemērojot Lēmumu Nr. 40, tam pievienotos noteikumus un Banku likuma 34. panta noteikumus.
(109)
Treškārt, Komisijas aprēķināja standartu tikai aizdevumiem CNY, jo atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem nebija aizdevumu EUR vai USD no Ķīnas bankām.
(110)
Visbeidzot, ĶV pieprasīja papildu informāciju par to, kādēļ Komisija uzskatīja, ka atlasīto ražotāju eksportētāji kredītreitings būtu bijis “BB”. Kredītreitings “BB” tika izvēlēts tādēļ, ka Komisija nav saņēmusi pierādījumus, ka kādam no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem aprēķināts kredītreitings, jo attiecīgās bankas nesadarbojās. Kredītreitings “BB” nav nelabvēlīgs slēdziens, un patiesībā ir labvēlīgs attiecīgajiem atlasītajiem uzņēmumiem, jo tas ir labākais kredītreitings ārpus ieguldījuma kategorijas finanšu tirgos.
(111)
Saskaņā ar 28. panta noteikumiem Komisijai bija pienākums izmantot labākos pieejamos faktus, kas ir gūti no saules enerģijas paneļu regulas secinājumiem, kurā attiecībā uz atlasītajiem uzņēmumiem izmantots kredītreitings “BB”. Tas šajā lietā tika uzskatīts par pamatotu, un pēc informācijas izpaušanas netika saņemti pierādījumi tam, ka bankas atlasītajiem uzņēmumiem piešķīrušas atšķirīgus kredītreitingus.
d) Secinājums
(112)
Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija secina, ka solārā stikla ražošanas nozare Ķīnā IP saņēmusi ieguvumu preferenciālo aizdevumu veidā no valstij piederošām un privātbankām. Solārā stikla ražošanas nozares finansējums ir subsīdija pamatregulas nozīmē, jo:
a)
ir valdības finansiāls ieguldījums, kā norādīts 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;
b)
valdība uztic uzdevumus un dod norādījumus, kā norādīts 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā; un
c)
tādējādi saskaņā ar 3. panta 2. punktu tiek piešķirts ieguvums.
(113)
Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un specifiskumu, šī subsīdija būtu jāuzskata par kompensējamu.
(114)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja konstatējumu izmantošanu no iepriekšējām izmeklēšanām, lai šajā lietā izdarītu secinājumus par subsidēšanu, un jo īpaši apgalvoja, ka Komisija pārāk paļāvās uz konstatējumiem saules enerģijas paneļu regulā.
(115)
Šis apgalvojums tika noraidīts. Kā jau minēts iepriekš, ņemot vērā to, ka ĶTR bankas nesadarbojās, Komisija bija spiesta piemērot 28. panta noteikumus un labākos pieejamos faktus. Saules enerģijas paneļu izmeklēšana ir jaunākā izmeklēšana un tajā ietverti jaunākie konstatējumi par subsidēšanu Ķīnā. Saules paneļi nav tāds pats ražojums kā solārais stikls, bet šie abi ražojumi ir tajā pašā jaunajā enerģētikas nozarē, un uz tiem attiecas tie paši valdības plānošanas dokumenti. Tā kā citas informācijas nebija, saules enerģijas paneļu izmeklēšanas konstatējumu izmantošana kā “labāko pieejamo informāciju” ir atbilstoša. ĶV arī apgalvoja, ka laikposmā starp saules enerģijas paneļu izmeklēšanu un šo izmeklēšanu notikušas būtiskas pārmaiņas, jo īpaši ĶTB 2013. gada jūlijā atcēlusi minimālās robežvērtības procentu likmēm. Šis apgalvojums tika noraidīts, jo saules enerģijas paneļu izmeklēšanas secinājumi attiecas uz šo izmeklēšanas periodu, tāpat kā šī izmeklēšana attiecas uz savu izmeklēšanas periodu. Abos gadījumos minimālās robežvērtības atceltas pēc izmeklēšanas perioda beigām, tādējādi tas neietekmē 28. panta izmantošanu un saules enerģijas paneļu izmeklēšanas konstatējumu izmantošanu kā labākos pieejamos faktus.
(116)
Visi, izņemot vienu atlasīto uzņēmumu, saņēma aizdevumus no VPKB un privātbankām. Viens uzņēmums saņēma finansējumu, izmantojot ārzonas mātes sabiedrību, un nesaņēma finansējumu no ĶTR reģistrētām bankām.
(117)
Pēc informācijas izpaušanas viens atlasītais uzņēmums apstrīdēja Komisijas secinājumu un norādīja, ka Komisija to nelūdza sniegt informāciju par šā uzņēmuma neatkarīgu kredītreitingu. Tomēr Komisija lūdza uzņēmumam sniegt visu informāciju par aizdevumiem, ko tas saņēma, taču uzņēmums nesniedza informāciju par neatkarīgu kredītreitingu. Ja uzņēmumam būtu šāda informācija, tad, ņemot vērā sūdzībā ietvertos apgalvojumus un informāciju, ko lūdza anketā, tam to vajadzēja sniegt. Un jo īpaši ņemot vērā informāciju izpaušanas dokumentā, ja tam bija neatkarīgs kredītreitings, tas būtu bijis jāsniedz nekavējoties. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
e) Subsīdijas apjoma aprēķināšana
(118)
Pamatregulas 6. panta b) punktā ir noteikts, ka ieguvumu no šādiem aizdevumiem aprēķina kā starpību starp samaksāto procentu likmes summu un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgu komercaizdevumu, ko tas varētu iegūt tirgū. Kā minēts iepriekš, ievērojot to, ka nebija citādu jēgpilnu riska novērtējumu, Komisija aprēķināja tirgus standartu līdzīgiem komercaizdevumiem.
(119)
Ieguvumu IP aprēķināja kā starpību starp faktiski samaksātiem procentiem IP laikā un procentiem, kas būtu jāmaksā, izmantojot standartu.
(120)
Subsīdiju starpības, ko, balstoties uz šo metodiku, aprēķināja atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ir šādas:
Preferenciālie aizdevumi
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Citas preferenciālu aizdevumu shēmas
(121)
Atlasītie ražotāji eksportētāji IP nav saņēmuši ieguvumus saskaņā ar eksporta kredītu subsīdiju programmām, kredītlīnijām, eksporta garantijām, programmu Green Express vai ieguvumus no piekļuves ārzonu pārvaldītājsabiedrībām.
6. Dotāciju programmas
(122)
Atlasītie uzņēmumi IP nav saņēmuši ieguvumus no programmām “Slavenie zīmoli” vai “Ķīnas pasaules klases zīmoli”.
6.1. Īpašu dotāciju programmas un dotācijas
a) Ievads
(123)
Atlasītie uzņēmumi saņēmuši ievērojamas vienreizējas dotācijas no dažādām valsts iestādēm dažādos valdības līmeņos, kā rezultātā IP saņemts ieguvums. Minētās dotācijas konstatētas attiecīgo uzņēmumu pārbaudēs un, lai gan informācija tika pieprasīta, tās netika izpaustas šo attiecīgo uzņēmumu vai ĶV atbildēs uz anketas jautājumiem. Sūdzībā apgalvots, ka solārā stikla ražotāji saņēmuši minētās vienreizējās dotācijas no reģionu un vietējās valdības iestādēm un ka tās ir ieguvums, jo līdzekļi saņemti, neveicot pienācīgu novērtējumu (16). Paziņojumā par procedūras sākšanu arī skaidri noteikts, ka “dotāciju programmas” ir subsidēšanas prakse, ko izmanto, lai atbalstītu solārā stikla ražošanas nozari.
b) Juridiskais pamats
(124)
Minētās subsīdijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija specifiskas attiecīgajiem uzņēmumiņiem vai specifiskas nozares atrašanās vietas vai veida ziņā. Sīkāka juridiskā informācija par konkrētiem tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem piešķirti ieguvumi (ja tiem vispār bija juridiskais pamats), netika izpausta, lai gan Komisijai bieži vien, bet ne vienmēr, iesniedza valdības iestādes izdotā dokumenta kopiju par līdzekļu piešķiršanu.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(125)
Viens atlasītais uzņēmums IP saņēma dotācijas no Ekonomiskās attīstības zonas, kurā tas atrodas. Ekonomiskās attīstības zonā minētās dotācijas aprēķināja šādi: 20 % no visiem nodokļiem, ko uzņēmums samaksājis vietējām nodokļu iestādēm, cita starpā tas ietver uzņēmumu ienākuma nodokli, zemes izmantošanas nodokli un dividenžu ienākuma nodokli.
(126)
Cits atlasītais uzņēmums IP ir saņēmis lielu dotāciju no vietējās valdības, lai segtu maksu, kas saistīta ar uzņēmuma elektroapgādes ierīkošanu un ko tam būtu jāsedz pašam. Šim uzņēmumam tika piešķirts “atbalsts lieliem uzņēmumiem, kas reģistrēti reģionā”.
(127)
Cits atlasītais uzņēmums saņēma 25 milj. CNY tiešo dotāciju no Valsts attīstības un reformu komisijas (“VARK”) Rūpnieciskās pielāgošanās fonda augsto tehnoloģiju solārā stikla ražošanai. Šī tiešā valsts dotācija tika saņemta 2006. gadā, un uzņēmums saņēma 10 % dotācijas nākamajos 10 gados. Tādējādi 2,5 milj. CNY uzskatīti par ieguvumu IP.
(128)
Tas pats uzņēmums 2012. gada pārskatos bija iegrāmatojis citas dotācijas no vietējā nodokļu dienesta un citām vietējās pārvaldes iestādēm. Uzņēmums apgalvoja, ka šo dotāciju lielākā daļa patiesībā nav tiešie līdzekļu pārvedumi no šīm iestādēm uzņēmumam, bet gan tādu summu atmaksa, ko uzņēmums bija samaksājis iepriekš valdībai. Komisija nevarēja pieņemt šo paskaidrojumu, jo tas nevarēja sniegt pietiekamus pierādījumus.
(129)
Vēl viens atlasītais uzņēmums pirms IP no vietējās valdības saņēma tiešo dotāciju 15 milj. CNY, un šis uzņēmums saņēma 10 % dotācijas nākamajos 10 gados. Uzņēmums saņēma minēto dotāciju attīstībai fotoelementu jomā (kas ietver solārā stikla ražošanas nozari), uzlabotas ražošanas bāzes paātrinātai būvniecībai vietējā rūpniecības zonā un lielo projektu sekmīgai īstenošanai.
(130)
Tas pats uzņēmums pirms IP saņēma vairākas citas dotācijas, attiecinot dotācijas daļu uz IP. Tomēr uzņēmums nesniedza sīkāku informāciju par šo dotāciju iezīmēm, un, ņemot vērā informācijas trūkumu, lai nonāktu pie secinājuma, tika izmantoti pieejamie fakti. Komisija, ņemot vērā citu faktu trūkumu, secināja, ka šīs dotācijas ir specifiskas šim uzņēmumam un ka IP piešķirtās dotācijas summa būtu jāuzskata par ieguvumu.
d) Secinājums
(131)
ĶV tika aicināta sniegt papildu informāciju un apspriesties par minētajām dotācijām, taču tā no konsultācijām atteicās. Pamatojoties uz gūtajiem pierādījumiem par to, ka atlasītie uzņēmumi saņem minētās dotācijas, un tā kā trūka citas informācijas, Komisija minētās dotācijas uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta izpratnē, jo dotāciju veidā attiecīgā ražojuma ražotājiem nodrošināts līdzekļu tiešs pārvedums no ĶV un tādējādi nodrošināts ieguvumus.
(132)
Minētās dotācijas ir arī specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta izpratnē, jo tās ir attiecināmas tikai uz ierobežotu uzņēmumu vai konkrētu projektu skaitu noteiktos reģionos, un tās piešķir, lai segtu atlasīto uzņēmumu vienreizējās vajadzības. Šīs dotācijas neatbilst nespecifiskuma prasībām, kas ietvertas pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, jo attiecināmības nosacījumi un faktiskās atlases kritēriji uzņēmumiem, lai tie būtu atbilstīgi, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski. Turklāt nav pierādījumu, ka šīs dotācijas ir saistītas ar vispārēju subsīdiju programmu.
(133)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas pilnvaras izmeklēt minētās dotācijas un Komisijas veikto analīzi par daļēju informāciju, kas tai pieejama. Tomēr Komisija rūpīgi analizēja komercnoslēpumu, ko izpauda attiecīgie uzņēmumi, un gadījumos, kad nebija pierādījumu par ieguvuma un dotācijas specifiskumu, dotācija tika kompensēta.
(134)
Visos gadījumos uzņēmumi sniedza informāciju par dotācijas apjomu un par to, kas izmaksāja dotāciju, pat ja dažos gadījumos uzņēmumam nebija dokumentu, lai pierādītu juridisko pamatu, balstoties uz kā piešķīrējs piešķīra dotāciju. Attiecīgie uzņēmumi galvenokārt iegrāmatoja šos ienākumus savos pārskatos pozīcijā “subsīdiju ienākumi”, un šie pārskati tika pārbaudīti neatkarīgi. Tas tika ņemts vērā kā pozitīvs pierādījums par subsīdiju, kas bija kompensējams ieguvums.
(135)
Viens atlasītais uzņēmums to pašu iemeslu dēļ arī apstrīdēja Komisijas pilnvaras izmeklēt un kompensēt minētās dotācijas konkrētiem uzņēmumiem. To pašu iemeslu dēļ Komisija noraidīja uzņēmuma argumentu, atkārtoti paužot savu nostāju, ka tai ir pilnvaras izmeklēt šīs dotācijas un attiecīgā gadījumā tās kompensēt.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(136)
Tabulā sniegti ieguvuma aprēķini iepriekš minētajām dotācijām, kur ieguvums ir izmeklēšanas periodā saņemtā summa vai iegrāmatotā summa izmeklēšanas periodam, ja attiecīgais uzņēmums to amortizējis.
Citas dotāciju programmas
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Tiešie atbrīvojumi no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas
7.1. Programma Two Free/Three Half ārvalstu investīciju uzņēmumiem
a) Ievads
(137)
Programma Two Free/Three Half dod tiesības ārvalstu investīciju uzņēmumiem (Foreign Invested Enterprises (“FIE”)) nemaksāt uzņēmumu ienākuma nodokli pirmajos divos gados un nākamajos trijos gados maksāt tikai 12,5 %, nevis 25 %.
b) Juridiskais pamats
(138)
Šīs programmas juridiskais pamats ir 8. pants Ķīnas Tautas Republikas Likumā par ārvalstu investīciju uzņēmumu un ārvalstu uzņēmumu ienākuma nodokli (“FIE nodokļa likums”) un 72. pants Ķīnas Tautas Republikas Likuma par ārvalstu investīciju uzņēmumu un ārvalstu uzņēmumu ienākuma nodokli īstenošanas noteikumos. Saskaņā ar ĶV šī programma ir izbeigta, ievērojot 2008. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (“EIT likums”) 57. pantu (ar pārejas periodu līdz 2012. gada beigām). Tādējādi likumā ir skaidri noteikts, ka 2012. taksācijas gadā saskaņā ar šo shēmu tiks piešķirts ieguvums.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(139)
Saskaņā ar shēmu Two Free/Three Half uzņēmumiem 2012. finanšu gadā piešķirti ieguvumi; pēc tam, kā norādījusi ĶV, šī shēma ir atcelta.
(140)
Viens no atlasītajiem uzņēmumiem bija ārvalstu uzņēmumus, kas IP izmantoja minēto shēmu. Tam piemērota 12,5 % uzņēmumu ienākuma nodokļa likme nevis standartlikme - 25 % -, kas bija norādīta uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijā par 2012. gadu un gada pārskatos.
(141)
Komisija izpauda šos konstatējumus ieinteresētajām personām un saņēma ĶV piezīmes, kurās norādīts, ka saskaņā ar paziņojumu par pārejas periodu (17) visi ieguvumi saskaņā ar šo shēmu 2012. gadā tiks pārtraukti. ĶV norādīja, ka tādējādi - ja kompensācijas maksājumi tiek noteikti - attiecībā uz ieguvumu, ko IP saskaņā ar šo shēmu saņēmis viens atlasītais uzņēmums, maksājumus nevarētu noteikt. Šis arguments tiek pieņemts, jo attiecībā uz šo atlasīto uzņēmumu, un jo īpaši ņemot vērā šā gadījuma apstākļus, Komisijai nav pierādījumu par ieguvuma turpināšanos.
d) Secinājums
(142)
Lai gan iepriekšējās regulās shēmas Two Free/Three Half ir kompensētas, Komisija šim vienam atlasītajam uzņēmumam neuzliek pienākumu kompensēt ieguvumu IP, jo Komisijai nav pierādījumu, ka minētā shēma vai tās variācija būs spēkā attiecībā uz šo vienu atlasīto uzņēmumu dienā, kad tiks noteikti maksājumi.
7.2. Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi
a) Ievads
(143)
Šī programma ļauj uzņēmumiem, kuri var pierādīt, ka tie ievēro konkrētu kritēriju kopumu, lai tiktu atzītam par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu”, saņemt 15 % uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu salīdzinājumā ar 25 % standartlikmi.
b) Juridiskais pamats
(144)
Šīs programmas juridiskais pamats ir EIT likuma 28. panta 2. punkts un Administratīvie pasākumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai (Guo Ke Fa Huo (2008) Nr. 172), kā arī EIT īstenošanas noteikumu 93. pants un Valsts nodokļu pārvaldes paziņojums par jautājumiem, kas attiecas uz Kārtību, kādā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli (Guo Shui Han (2008) Nr. 985).
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(145)
Šo shēmu piemēro ĶV atzītiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem. Lai varētu pretendēt uz šo shēmu, uzņēmumiem nepieciešamas patstāvīgas intelektuālā pamatīpašuma tiesības, un tiem jāatbilst vairākām prasībām, kas izklāstītas juridiskajā pamatojumā un apkopotas šādi:
a)
to produkcija ir iekļauta ražojumu jomā, kas pieder valsts būtiski atbalstīto augsto tehnoloģiju jomām;
b)
kopējās pētniecības un izstrādes izmaksas veido 3-6 % no kopējiem tirdzniecības ieņēmumiem;
c)
ieņēmumi no augsto un jauno tehnoloģiju ražojumiem veido vairāk nekā 60 % no kopējiem tirdzniecības ieņēmumiem;
d)
personāls, kas iesaistīts pētniecībā un izstrādē, veido 10 % no kopējā darbinieku skaita;
e)
ir izpildītas citas prasības, kas paredzētas 2008. gada augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu administratīvajos pasākumos.
(146)
Tika konstatēts, ka daži atlasītie uzņēmumi izmantoja šo shēmu, un tādējādi maksāja 15 % nevis 25 % uzņēmumu ienākuma nodokli. Šie uzņēmumi iesniedza pieteikumu, lai tiem piešķirtu jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmumu statusu, un saņēma oficiālu paziņojumu, ka tie atbilst shēmas kritērijiem un tādējādi tiem ir tiesības attiecīgi aizpildīt uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijas.
d) Secinājums
(147)
Kā minēts iepriekšējās saules enerģijas paneļu izmeklēšanas 322.-326. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajiem uzņēmumiem. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.
(148)
Šī subsīdija ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē, jo tā attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas sertificēti kā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi un kas atbilst visām 2008. gada administratīvo pasākumu prasībām. Attiecīgie atlasītie uzņēmumi veica šādu sertifikāciju. Atbilstība nav automātiska, un tiesību aktos nebija iestrādāti objektīvi kritēriji vai tos nebija noteikusi piešķīrēja iestāde.
(149)
Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus, apgalvojot, ka atbilstības kritēriji ir objektīvi un ka tie tiek vienādi piemēroti visiem uzņēmumiem ĶTR. Komisija nepiekrīt ĶV traktējumam attiecībā uz tiesību aktiem un īstenošanas pasākumiem, kas liecina, ka programma attiecas tikai uz konkrētām nozarēm un uzņēmumiem, ko atbalsta ĶV, pamatojoties uz kritērijiem, kas acīmredzami nav neitrāli, piemēram, ka to produkcija ir iekļauta ražojumu jomā, kas pieder valsts būtiski atbalstīto augsto tehnoloģiju jomām.
(150)
Atbilstība nav automātiska un ir atkarīga no tā, vai tiek piešķirts augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma sertifikāts, ko izdod pēc kompetento iestāžu veiktas diskrecionāras procedūras.
(151)
Tāpēc Komisija šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(152)
Komisija ir aprēķinājusi kompensējamās subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti maksā IP, un nodokļu summu, ko attiecīgie uzņēmumi faktiski samaksājuši IP.
Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Dividenžu nodokļa atbrīvojums kvalificētiem rezidentuzņēmumiem
a) Ievads
(153)
Sūdzībā apgalvots, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji saņēma subsīdijas no citas tiešo nodokļu atbrīvojuma shēmas, proti, dividenžu nodokļa atbrīvojuma kvalificētiem rezidentuzņēmumiem (18). Kā izklāstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, tas ietilpst vispārējā subsidēšanas praksē saistībā ar tiešā ienākuma nodokļa atbrīvojumiem un/vai samazinājumiem.
b) Juridiskais pamats
(154)
Šāda dividenžu ienākuma nodokļa atbrīvojuma juridiskais pamats ir EIT likuma 25.-26. pants un EIT likuma īstenošanas noteikumu 83. pants.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(155)
Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saņēma dividenžu nodokļa atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem. Šis uzņēmums tieši pieteicās vietējā nodokļu dienestā, lai saņemtu atbrīvojumu no dividendēm, kas gūtas, izmantojot kapitāla ieguldījumus no apliekamajiem ienākumiem.
d) Secinājums
(156)
Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajiem uzņēmumiem. Saņēmēja ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.
(157)
Komisija informācijas izpaušanas dokumentā apliecināja, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, jo atbilstoši tiesību aktiem šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas atrodas Ķīnas Tautas Republikā un kuri ir veikuši ieguldījumus citos rezidentuzņēmumos.
(158)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka dividenžu nodokļa atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem nevar uzskatīt par specifisku, jo EIT likuma 26. panta 3. punktā paredzēts, ka šāds dividenžu nodokļa atbrīvojums ir pieejams arī ārvalstu uzņēmumiem. Turklāt ĶV norādīja, ka atbilstības kritēriji ir objektīvi un attiecas uz visiem rezidentuzņēmumiem neatkarīgi no nozares, ražojuma vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas.
(159)
Lai gan ir taisnība, ka EIT likuma, ko šajā procedūrā iesniedza ĶV, 26. panta 3. punktā ir paredzēts, ka šāds dividenžu nodokļa atbrīvojums ir pieejams arī nerezidentuzņēmumiem, Komisija tomēr uzskata, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska. EIT likuma 25. pantā apstiprināts, ka šis nodokļa atbrīvojums attiecas tikai uz tādām nozarēm un projektiem, ko atbalsta valsts. Tādējādi šo shēmu var izmantot tikai atbalstāmām nozarēm un projektiem. Kā paskaidrots iepriekš 5.1. p c) punktā, solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(160)
Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti iekasēja IP, un nodokļu summu, ko attiecīgais uzņēmums faktiski samaksājis IP.
Dividenžu ienākuma nodokļa shēmas
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Citas shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas
a) Ievads
(161)
Izņemot tās shēmas, kas novērtētas 7.1.-7.3. iedaļā, Komisija nekonstatēja pierādījumus par ieguvumiem, kas, izmantojot citas shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas (kā minēts C iedaļas 4. punktā), piešķirti atlasītajiem uzņēmumiem. Tomēr pārbaudēs Komisija konstatēja vēl divas citas uzņēmumu ienākuma nodokļa shēmas, kuras bija ietvertas viena atlasītā uzņēmuma pārskatos, proti, pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācija un nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācija. Tās arī ir kategorijā “shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu shēmas” (kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu) kā pasākumi, ar kuriem nodokļu dienests samazinājis samaksātā uzņēmumu ienākuma nodokļa summu vai ar kuriem nodokļu dienests ir atlīdzinājis uzņēmuma ienākuma nodokli, kas jau ir samaksāts. Pētniecības un izstrādes izdevumu nodokļu kompensācija arī ir saistīta ar iepriekš C iedaļas 4. punktā minēto shēmu “nodokļu kompensācijas par pētniecību un izstrādi, ko veic FIE”.
b) Juridiskais pamats
(162)
Pētniecības un izstrādes izdevumu nodokļu kompensācijas juridiskais pamats ir Ķīnas EIT likuma 30. pants.
(163)
Attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijām konkrēts tiesību akts, saskaņā ar kuru šie ieguvumi piešķirti, netika izpausts, lai gan Komisijai iesniedza apkārtraksta kopiju, ko izdeva vietējā valdības iestāde un kas bija pievienota atbrīvojumam.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(164)
Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saņēma pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācijas un nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijas. Dokumentā, ko izdeva vietējā valdības iestāde, kompensācijas attiecinātas tikai uz nesen dibinātiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem.
d) Secinājums
(165)
Attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācijām Komisija uzskata, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska, jo EIT likuma 30. pants ir lasāms kopā ar 25. pantu, kurā paredzēs, ka šis nodokļa atbrīvojums ir attiecināms tikai uz atbalstāmām nozarēm un projektiem. Tādējādi šo shēmu var izmantot tikai atbalstāmām nozarēm un projektiem. Kā paskaidrots iepriekš 5.1. iedaļas c) punktā, solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare.
(166)
Nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijas bija specifiskas atrašanās vietas un nozares veida ziņā. Papildu apspriešanās lūgumā Ķīnas valdībai lūdza sniegt vairāk informācijas par minētajām nodokļu shēmām, taču tā informāciju nesniedza. Tādēļ Komisija, pamatojoties uz pierādījumiem, kas gūti attiecībā uz šo shēmu piemērošanu atlasītajam uzņēmumam, un ievērojot to, ka cita informācija nebija pieejama, veica turpmākas darbības.
(167)
Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka Komisija nav izpaudusi apstiprinošus pierādījumus attiecībā uz šo shēmu specifiskumu. Sīkāku informāciju par šo shēmu specifiskumu izpauda tikai šim uzņēmumam, un minētā uzņēmuma piezīmes netika saņemtas. Komisija ir sniegusi plašāku informāciju par šo shēmu specifiskumu iepriekš izklāstītajos apsvērumos.
(168)
Komisija uzskata, ka šīs shēmas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajam uzņēmumam. Saņēmēja ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(169)
Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti iekasēja IP, un nodokļu summu, ko attiecīgais uzņēmums faktiski samaksājis IP.
Ienākuma nodokļa shēmas
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Netiešo nodokļu un importa tarifu programmas
(170)
Komisija nav konstatējusi ieguvumu, kas nodrošināts kādam atlasītajam uzņēmumam tādu netiešo nodokļu un importa tarifu programmu satvarā, kas uzskaitītas iepriekš C iedaļas 4. punktā.
9. Valdības nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu
9.1. Antimona nodrošināšana; elektroapgādes nodrošināšana
(171)
Ieguvums, kas saistīts ar antimona vai elektroapgādes nodrošināšanu atlasītajiem uzņēmumiem IP, netika konstatēts.
9.2. Zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana
a) Ievads
(172)
Kā izklāstīts arī saules enerģijas paneļu regulas 354.-370. apsvērumā, uzņēmumi no vietējām iestādēm ĶTR nevar iegādāties zemi, bet tikai zemes izmantošanas tiesības (“ZIT”).
b) Juridiskais pamats
(173)
ĶTR Zemes pārvaldes likumā paredzēts, ka visa zeme pieder cilvēkiem, un to nevar nopirkt vai pārdot, bet izvirzīti arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem zemes izmantošanas tiesības drīkst pārdot uzņēmumiem, rīkojot konkursus, kotēšanu vai izsoles.
c) Izmeklēšanas konstatējumi
(174)
Principā izsoļu sistēma ļautu tirgum novērtēt konkrētu zemes izmantošanas tiesību cenu, un tādējādi cena tiktu noteikta neatkarīgi. Tomēr Komisijas apmeklējuma laikā ĶV norādīja, ka katrā gadījumā tā nosaka tādu minimālo cenu katrai zemes kategorijai (zemi, balstoties uz zemes gabala kvalitāti, iedala kategorijā no 1 līdz 15), par kuru zemes izmantošanas tiesību cenas nevar būt zemākas.
(175)
ĶV arī kontrolē zemes piedāvājumu, ar kvotām ierobežojot zemes platību, kādā rūpniecisko vai dzīvojamo objektu nolūkiem var pārdot zemes izmantošanas tiesības (pēc provinces un gada).
(176)
Katrā gadījumā nevienā zemes izmantošanas tiesību iegādes gadījumā, ko veikuši atlasītie uzņēmumi, Komisija nav guvusi pierādījumus par izsoles procesu, kurā zemes izmantošanas tiesību cena noteikta neatkarīgi. Uzņēmums, kam piešķīra zemi, izteica cenas piedāvājumu vai cena bija par 5 CNY par kvadrātmetru lielāka par sākuma cenu, un, tā kā tas bija vienīgais piedāvājums, tam piešķirtas zemes izmantošanas tiesības.
(177)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka izmantošanas tiesību tirdzniecībā ĶTR ražošanas nozarei ir ievērota izsoles procedūra.
(178)
Pirmkārt, ĶV apgalvoja, ka izsoles procedūra ir ievērota, jo vienīgais, ko tāpat kā visi citi izsolītāji darīja valdība, bija sākuma cenas noteikšana. Šis arguments tiek noraidīts, jo izsoles sākumcenu parasti pēc neatkarīga novērtējuma nosaka neatkarīgs izsolītājs, kas šajā gadījumā nenotika, jo zemes izmantošanas tiesību īpašnieks ir arī izsolītājs.
(179)
Pēc tam ĶV norādīja, ka minimālā cena nodrošina to, lai galīgā cena nebūtu mazāka par zemes izmantošanas tiesību “tirgus pamatvērtību”. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, kurš pats par sevi atkārtojas, jo naudas summai, ko maksā par zemes izmantošanas tiesībām (ko ir noteikusi valdība), būtu jābūt tirgus cenai (uz kuras balstās minimālā cena).
(180)
Pēc tam ĶV norādīja, ka tas, ka izsolē nebija citu pretendentu “nevar būt pamats pieņēmumam, ka ZIT faktiski nav tikušas izsolītas”. Faktiski secinājums, kas izriet no šiem pierādījumiem, ir pilnībā pretējs. Neraugoties uz lūgumiem, ĶV nav sniegusi pierādījumus kādai zemes izmantošanas tiesību cenai, ko noteica konkurētspējīgā izsolē, un tādējādi šajā procesā valdība nosaka cenu, bet uzņēmums to maksā. Lai gan, lai noteiktu, vai pastāv tirgus sistēma, vairāki pretendenti var nebūt obligāta prasība visos gadījumos, pilnīgs vairāku pretendentu trūkums, kas tika konstatēts attiecībā uz visiem atlasītajiem uzņēmumiem, ir nepārprotama pazīme, ka patiesās tirgus cenas netika maksātas.
(181)
Attiecībā uz gadījumu, kurā viens atlasītais uzņēmums samaksāja 5 CNY par kvadrātmetru vairāk par cenu, ko bija noteikusi valdība, uzņēmums paziņoja Komisijai, ka to šim uzņēmumam lika darīt kompetentā iestāde, lai tas izskatītos pēc procesa, kurā izsole ir notikusi. Tāpēc Komisija nevar ņemt vērā šo faktu kā apstiprinošu pierādījumu tam, ka ĶTR ir zemes izmantošanas tiesību tirgus.
(182)
Tādējādi atlasītie uzņēmumi faktiski samaksāja cenu, ko bija noteikusi ĶV. Kā izklāstīts arī saules enerģijas paneļu regulas 361.-370. apsvērumā, zemes izmantošanas tiesības piešķir par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo salīdzinājumā ar tirgus standartu, kas ir noteikts turpmāk e) iedaļā.
d) Secinājums
(183)
Komisija secina, ka ĶV piešķirtās zemes izmantošanas tiesības ir uzskatāmas par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, un tā izpaužas kā preču nodrošināšana, kas rada ieguvumus uzņēmumiem. Tā kā izmeklēšanā netika konstatēts funkcionējošs zemes izmantošanas tiesību tirgus ĶTR, ārējs standarts (sk. e) iedaļu turpmāk) liecina, ka summa, ko atlasītie eksportētāji samaksājuši par zemes izmantošanas tiesībām, ir zem tirgus vērtības.
(184)
Šī subsīdija ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, jo Valsts padomes Lēmumā Nr. 40 paredzēts, ka publiskās iestādes nodrošina zemi atbalstāmām nozarēm, un solārā stikla ražošanas nozare ir viena no tām. Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas.
(185)
Zemes tirgus ĶTR ir aplūkots arī SVF darba dokumentā, kas apstiprina, ka ZIT piešķiršana Ķīnas nozaru uzņēmumiem neatbilst tirgus nosacījumiem (19).
(186)
ĶV apstrīdēja konstatējumu par specifiskumu, norādot, ka Lēmumā Nr. 40 iekļautos ierobežojumus nevar izmantot, lai pierādītu konkrēta ieguvuma nodrošināšanu. Šis arguments tiek noraidīts, jo Lēmumā Nr. 40 ir paredzēts piešķirt zemes izmantošanas tiesības atbalstāmām nozarēm. Solārā stikla ražošana ir atbalstāma nozare, tādēļ zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana solārā stikla ražotājiem ir ietverta Lēmuma Nr. 40 noteikumos.
(187)
Viens atlasītais uzņēmums arī apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka Ķīnā ir funkcionējošs zemes izmantošanas tiesību tirgus. Tomēr šā uzņēmuma novērtējums par zemes izmantošanas tiesību procesu Ķīnā neļauj izdarīt secinājumu. Uzņēmums tomēr nevarēja pierādīt, ka ZIT tiek novērtētas neatkarīgi; ka tās pārdod neatkarīgā izsolē; ka ZIT cenas konkursa procedūrā nosaka tirgus un ka cenas netiek kropļotas ar valdības atbalstu.
(188)
Pēc tam atlasītais uzņēmums norādīja, ka, neraugoties uz to, ka Komisijai būtu bijis jākonstatē funkcionējoša tirgus esība un tādējādi subsīdijas neesība, Komisijai būtu jāsalīdzina uzņēmuma ZIT ar standartu, proti, ZIT cenām provincē, kurā uzņēmums atrodas. Ņemot vērā Komisijas konstatējumu par to, ka minētajā provincē nav atbilstoša tirgus standarta, šis arguments tika noraidīts.
e) Subsīdijas starpības aprēķināšana
(189)
Ieguvums ir starpība starp samaksāto cenu par zemes izmantošanas tiesībām un atbilstošu ārējo standartu. Tāpat kā saules enerģijas paneļu regulā šis ārējais standarts ir zemes tirgus cena Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu (“Ķīnas Taibeja”) atsevišķā muitas teritorijā.
(190)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Ķīnas Taibejas kā standarta izmantošanu un lūdza papildu informāciju par to, kādēļ Ķīnas Taibeja ir piemērota. Kā skaidrots saules enerģijas paneļu regulas 467. apsvērumā, Komisija uzskata Ķīnas Taibeju par piemērotu ārējo standartu šādu iemeslu dēļ:
a)
salīdzināms ekonomikas attīstības līmenis, IKP un ekonomikas struktūra Ķīnas Taibejā un lielākajā daļā pilsētu un provinču ĶTR, kur atrodas atlasītie ražotāji eksportētāji;
b)
ĶTR un Ķīnas Taibejas ģeogrāfiskais tuvums;
c)
rūpniecības infrastruktūras lielais īpatsvars Ķīnas Taibejā un daudzās ĶTR provincēs;
d)
ciešas ekonomiskas saites un pārrobežu tirdzniecība starp Ķīnas Taibeju un ĶTR;
e)
lielais iedzīvotāju blīvums daudzās ĶTR provincēs un Ķīnas Taibejā;
f)
zemes gabalu un to darījumu līdzība, kurus izmanto attiecīgā standarta aprēķināšanai Ķīnas Taibejā un ĶTR; un
g)
Ķīnas Taibejai un ĶTR kopīgās demogrāfiskās, valodas un kultūras iezīmes.
(191)
Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija secināja, ka zemes izmantošanas tiesību cenas ĶTR (ja pastāvētu tirgus apstākļi), ko maksāja atlasītie ražotāji eksportētāji, būtu ļoti līdzīgas zemes cenām Ķīnas Taibejā.
(192)
Ja tiktu izmantots ārējais standarts, viens atlasītais uzņēmums šādā gadījumā ierosināja, ka būtu jāņem vērā provinces IKP, kurā tas atradās, un ka standartam būtu jābūt “pašreizējām zemes cenām Ēģiptē, Armēnijā, Gvatemalā, Kongo, Mongolijā vai Indonēzija”, jo šīs valstis bija “līdzīgā attīstības pakāpē”. Šo argumentu noraidīja šādu iemeslu dēļ:
a)
ekonomiskās attīstības līmenis nav vienīgais iepriekš minētais faktors, kādēļ Ķīnas Taibeja ir piemērots standarts;
b)
uzņēmums atsaucās uz provinci, kurā tas atradās, nevis pilsētu, kuras IKP uz vienu iedzīvotāju ir daudz lielāks nekā provincē, kurā šī pilsēta ietilpst; un
c)
izņemot apsvērumu par IKP, uzņēmums nesniedza papildu argumentus, kādēļ citi ārēji standarti būtu bijuši atbilstošāki par Ķīnas Taibeju.
(193)
Vēl viens atlasītais uzņēmums pēc informācijas izpaušanas norādīja, ka Ķīnas Taibejas izmantošana, ievērojot ekonomiskos apstākļus konkrētajā provincē, kurā tas atradās, nav piemērota; tomēr attiecīgais uzņēmums neieteica alternatīvu. Ņemot vērā to, ka trūkst alternatīvu standarta ierosinājumu, tiek apstiprināta Ķīnas Taibejas izmantošana.
(194)
Vidējās zemes cenas Ķīnas Taibejā par 2012. gadu tika iegūtas no Ekonomikas lietu ministrijas Rūpniecības biroja un pielāgotas ar atpakaļejošu datumu attiecībā uz inflāciju un IKP izaugsmi, lai noteiktu standarta zemes cenu katrā kalendāra gadā. Tā kā zemes izmantošanas tiesības ir spēkā 50 gadus un to nolietojums tiek aprēķināts uz šā pamata, IP gūtais ieguvums būs 1/50 no starpības starp standarta cenu un faktiski samaksāto cenu.
(195)
Subsīdijas likme, ko noteica zemes nodrošināšanai par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo (Less than Adequate Remuneration (“LTAR”)), ir šāda:
Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Secinājums par subsidēšanu
(196)
Komisija saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ir aprēķinājusi kompensējamo subsīdiju summas shēmu dalījumā pārbaudītajiem uzņēmumiem un summējusi šos rādītājus, lai aprēķinātu kopējo subsīdijas summu visam uzņēmumam attiecībā uz IP.
(197)
Lai aprēķinātu turpmāk minētās kopējās subsīdiju starpības, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo daļu, kas ir subsīdijas summa kopējā uzņēmuma apgrozījumā. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību IP.
(198)
Pēc tam tika aprēķināta subsīdijas summa par tāda ražojuma kvadrātmetru, kas IP eksportēts uz Savienību, un turpmāk minētās starpības ir aprēķinātas kā procentuālā daļa no attiecīgā eksporta CIF vērtības uz kvadrātmetru.
(199)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV norādīja, ka Komisija, izpaušanas brīdī publicējot subsīdijas starpības, neņēma vērā aprēķinātās dempinga starpības paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā un ka tā, aprēķinot nosakāmo maksājumu, aplūkojusi tikai “dubultuzskaites” jautājumu.
(200)
ĶV lūdza gadījumos, kuros konstatēts, ka subsidēšana radīja dempingu, to ņemt vērā starpības aprēķinos un maksājuma aprēķinos.
(201)
Ņemot vērā to, ka pasākumi šajā gadījumā attiecas tikai uz kaitējuma starpību, šāda darbība nemainītu faktiski noteiktos maksājumus. Tādēļ Komisija neuzskatīja, ka ir jāaplūko šo apgalvojumu būtība.
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(202)
Pēc procedūras sākšanas pieteicās astoņi ražotāji, kas IP ražoja līdzīgo ražojumu Savienībā. Komisijas rīcībā nav informācijas par citiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie astoņi Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(203)
Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu IP, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija, makroekonomiskie dati, ko sniegusi Savienības ražošanas nozares apvienība (Glass for Europe), un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. Datus attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem pārbaudīja, salīdzinot ar atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to, tika aplēsts, ka IP kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija apmēram 21 734 000 m2.
(204)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV norādīja uz atšķirībām starp datiem, kas sniegti informācijas izpaušanas dokumentā, un sūdzības datiem, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tas liecina par to, ka trūkst objektīvu un ticamu pierādījumu, un ka Komisijas secinājumi ir apšaubāmi.
(205)
ĶV konstatētās atšķirības starp sūdzības datiem un izpaušanas dokumenta datiem radīja apstāklis, ka visi dati, kas attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, tika pārbaudīti uz vietas un vajadzības gadījumā atjaunināti. Tā kā izlase veido 79 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū, Komisija nevar pieņemt argumentu, ka izmantotie pierādījumi nebija objektīvs un ticams pamats, uz kura Komisija izdarīja savus secinājumus.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(206)
Visu atlasīto Savienības ražotāju produkcija nebija paredzēta pašu patēriņam. Tāpēc nebija vajadzības veikt īpašu analīzi par pārdošanas apjomu pašu patēriņam.
3. Patēriņš Savienībā
(207)
Patēriņš Savienībā tika aprēķināts, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, no kura atņemts to veiktais eksports un pieskaitīts imports no ĶTR un citām trešajām valstīm. Savienības patēriņu aprēķināja, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegtajiem datiem, ja iespējams, tos salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.
(208)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda:
1. tabula
Savienības patēriņš (1 000 m2)
2009
2010
2011
IP
Kopējais Savienības patēriņš
16 596
28 239
33 993
27 412
Indekss
100
170
205
165
Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(209)
Attiecīgajā periodā no 2009. gada līdz 2011. gadam kopējais Savienības patēriņš palielinājās par 65 %, taču IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās. Tomēr patēriņš 2012. gadā saglabājās ievērojami virs 2009. gada līmeņa. Tas galvenokārt ir saistīts ar gatavo izstrādājumu, jo īpaši saules enerģijas moduļu, patēriņa pieaugumu (sk. turpmāk E.2.3. iedaļu).
4. Imports no attiecīgās valsts
4.1. Attiecīgās valsts izcelsmes subsidētā importa apjoms un tirgus daļa
(210)
Tā kā solāro stiklu Savienībā importē, to deklarējot ar KN kodu 7007 19 80 - Citi - Laminēts neplīstošais stikls, kas aptver arī citus ražojumus, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas, Eurostat datus nevarēja izmantot importa apjomu un vērtību noteikšanai. Importa apjomus un vērtības noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegtajiem datiem. Attiecīgās valsts izcelsmes subsidētā importa uz Savienību dinamika bija šāda:
2. tabula
Importa apjoms (1 000 m2) un tirgus daļa
2009
2010
2011
IP
ĶTR importa apjoms (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indekss
100
171
513
696
Tirgus daļa
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indekss
100
100
250
421
Avots: Glass for Europe un sūdzības iesniedzējs.
(211)
Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma subsidētā importa apjoms uz Savienību ievērojami palielinājās - par 596 %. Tāpēc būtiski palielinājās attiecīgā ražojuma ĶTR importa tirgus daļa Savienības tirgū (pieaugums no 7,2 % līdz 30,5 %).
(212)
Savienības patēriņš līdz 2012. gadam arī ir audzis. Neraugoties uz to, ka 2012. gadā Savienības tirgus saruka, Ķīnas ražotāji eksportētāji varēja palielināt kopējo importa apjomu.
(213)
Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija ir izmantojusi pārspīlētus datus un ka Ķīnas eksporta statistika neapšaubāmi liecina par mazāku eksporta apjomu IP salīdzinājumā ar importa apjomu, kas norādīts izpaušanas dokumentā, un lūdza skaidrot, kā minētie apjomi ir aprēķināti.
(214)
Komisija vispirms norāda, ka eksporta statistikas dati, kurus iesniegusi ĶV - tostarp par visu veidu rūdīto stiklu -, ir vairāk nekā 2,5 reizes mazāki par Eurostat statistikas datiem par 2012. gadu KN kodam ex 7007 19 80. Tātad tos nevar uzskatīt par pietiekami ticamiem.
(215)
Komisija pamatoja savus aprēķinus ar sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegto informāciju. Šie dati ir pieejami nekonfidenciālajos dokumentos. Komisija pārbaudīja šo informāciju ar pārbaudītiem datiem, kurus sniedza atlasītie ražotāji eksportētāji un citi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Kā iepriekš minēts A3.3. iedaļā, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra gandrīz 100 % no solārā stikla reģistrētā eksporta uz Savienību 2012. gadā. Tādēļ Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka informācija, uz kuru tā balstīja savus konstatējumus, ir nepareiza. Turklāt ĶV neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu.
4.2. Cenas subsidētajam importam no attiecīgās valsts un cenu samazinājums
(216)
Vidējās cenas dinamika subsidētajam importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:
3. tabula
Importa cenas (EUR/m2)
2009
2010
2011
IP
ĶTR
6,02
6,10
4,96
4,38
Indekss
100
101
82
73
Avots: sūdzības iesniedzējs un Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(217)
Attiecīgā ražojuma vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās. Importa vidējā cena IP samazinājās par 27,2 % (no 6,02 EUR/m2 2009. gadā līdz 4,38 EUR/m2 IP).
(218)
Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar atlasīto Ķīnas ražotāju importa atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām uz augšu, proti, 0,40 EUR/m2 muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām un 3 % importa nodokli. Piemērojot šo korekciju, cena paaugstinājās par 7 līdz 15 % atkarībā no ražojuma kontroles numura, proti, par 11 % vidējo svērto vērtību.
(219)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, attiecīgā ražojuma subsidētā importa vidējā svērtā cena uzņēmumiem bija no 10,6 % līdz 26,7 % zem atlasīto Savienības ražotāju cenām.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(220)
Atbilstoši pamatregulas 8. panta 5. punktam subsidētā importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika analizēta, novērtējot visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē šīs Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(221)
Kā minēts iepriekš A.3.2. iedaļā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.
(222)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Pamatojoties uz Glass for Europe datiem un sūdzību, kas attiecas uz visiem Savienības ražotājiem, Komisija analizēja attiecīgā perioda makroekonomiskos rādītājus. Komisija analizēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārbaudītajām atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.
(223)
Šīs izmeklēšanas nolūkā tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas.
(224)
Tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
(225)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nav izdevies veikt kaitējuma analīzi saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. un 4. punktu, jo tā veica kaitējuma analīzi, pamatojoties uz divām atsevišķām un, iespējams, nekonsekventām datu kopām, t. i., makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka iespējamā analīzes nekonsekvence, pamatojoties uz abām datu kopām, rada nopietnas šaubas par kopējās kaitējuma ainas atbilstību, godīgumu un objektivitāti.
(226)
Tā pati persona minēja vairākas iepriekšējās izmeklēšanas, kurās Savienības iestādes esot nekonsekventi definējušas dažādas datu kopas kā makrodatus vai mikrodatus.
(227)
Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Šī ir metodika, ko piemēro atlases gadījumos, lai analizētu Savienības ražošanas nozares stāvokli un ņemtu vērā ne tikai izlases, bet arī Savienības ražošanas nozares tendences kopumā. Veicot analīzi, tika ņemti vērā visi faktori saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu. Secinājums par kaitējumu izdarīts, ņemot vērā visus minētos faktorus. Tāpēc kaitējuma analīze veikta saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. un 4. punktu.
6. Makroekonomiskie rādītāji
6.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(228)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:
4. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
2009
2010
2011
IP
Ražošanas jauda (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indekss - 2009. gads
100
114
124
140
Ražošanas apjoms (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indekss
100
167
178
124
Jaudas izmantojums
45 %
66 %
64 %
40 %
Indekss
100
146
143
88
Avots: sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(229)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi patēriņam. Jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozarei bija ražošanas jaudas pārpalikums. Pateicoties Savienības patēriņa straujam pieaugumam, līdz 2011. gadam jaudas pārpalikums samazinājās; lai arī tika novērots uzlabojums, tas nebija izteiktāks par Savienības patēriņa pieaugumu. Ražošanas jauda 2012. gadā turpināja palielināties, savukārt patēriņš Savienībā samazinājās. Ražošanas apjoms 2009.-2011. gadā palielinājās un tad IP samazinājās par 30 %. Ņemot vērā esošo jaudu, Savienības ražošanas nozare varētu strauji palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu lielo Savienības pieprasījuma pieaugumu līdz 2011. gadam. Vienlaikus, reaģējot uz izaugsmi, kas novērota 2009.-2011. gadā, Savienības ražošanas nozare palielināja jaudu, kas daļēji atspoguļojās ražošanas apjomā vien IP. Tā rezultātā IP salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem strauji kritās jaudas izmantojums.
(230)
Lai arī Savienības ražošanas nozare, reaģējot uz augošu pieprasījumu, attiecīgajā periodā palielināja jaudu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga lēnāk nekā patēriņš, un ražošanas jaudas izmantojums pēc būtiska pieauguma attiecīgā perioda pirmajos trijos gados izmeklēšanas periodā samazinājās, kas sakrita ar subsidētā importa lielāku tirgus daļu no attiecīgās valsts un negodīgu konkurenci, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozares galvenie klienti lietotāji saules enerģijas paneļu nozarē, ko izraisīja Ķīnas dempinga un subsidēšanas prakse, kas ir noteikta arī šajā nozarē.
6.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(231)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indekss
100
172
181
123
Tirgus daļa
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indekss
100
101
88
74
Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(232)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 22,7 %. Tomēr, lai arī Savienības patēriņš palielinājās par 65 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 88,6 % 2009. gadā līdz 65,8 % IP, proti, attiecīgajā periodā samazinājums bija par 25,7 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās daudz mazāk nekā subsidētā importa apjoms no attiecīgās valsts. Tāpēc Savienības ražotāji nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un to tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās.
6.3. Izaugsme
(233)
Par Savienības ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošanas un tirgus daļas rādītāji, ja tos salīdzina ar patēriņa dinamiku. Lai arī patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, Savienības ražotāju tirgus daļa nepalielinājās atbilstīgi patēriņam. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās. Tajā pašā periodā ĶTR importa tirgus daļa pieauga par 321 %. Tas, ka Savienības ražošanas nozare nespēja panākt izaugsmi līdz ar tirgus izaugsmi, kopumā negatīvi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli.
6.4. Nodarbinātība un ražīgums
(234)
Nodarbinātības un produktivitātes dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
6. tabula
Nodarbinātība un produktivitāte
2009
2010
2011
IP
Nodarbinātība: pilnslodzes ekvivalents (FTE)
565
792
932
857
Indekss
100
140
165
152
Produktivitāte (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indekss
100
119
108
82
Avots: sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(235)
Kopumā nodarbinātība no 2009. gada līdz IP pieauga par 52 %. Tomēr palielinājums notika periodā līdz 2011. gadam, kad tas sasniedza savu augstāko rādītāju - 932 pilnslodzes ekvivalentus (FTE), un pēc tam IP samazinājās līdz 857 FTE. Produktivitāte salīdzinājumā ar 2009. gadu tikai nedaudz palielinājās 2010. un 2011. gadā. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka līdzīgā ražojuma ražošana ir lielā mērā automatizēta un tajā iesaistīts neliels darbinieku skaits. Tomēr salīdzinājumā ar 2011. gadu IP tā samazinājās par 24,4 %. Tas bija saistīts ar to, ka ražošanas apjoms tajā pašā periodā samazinājās par aptuveni 30 %, kas negatīvi ietekmēja jaudas izmantojumu.
(236)
Tādējādi nodarbinātība IP samazinājās, ko ietekmēja līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma tendences Savienībā IP.
6.5. Subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas
(237)
Visas subsīdijas starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa apjomu un cenas no attiecīgās valsts, faktisko subsīdijas starpību lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku.
(238)
Tā kā šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas novērtējuma ziņā nav svarīgs jautājums.
7. Mikroekonomiskie rādītāji
(239)
Kā norādīts iepriekš, mikroekonomiskie rādītāji ir analizēti, balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza atlasītie Savienības ražotāji. Lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju veica sākotnējos ieguldījumus un sāka ražot līdzīgo ražojumu 2009. gadā. Lai gan lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju arī pirms tam nodarbojās ar uzņēmējdarbību stikla ražošanas nozarē, visiem uzņēmumiem bija jāiegulda iekārtās solārā stikla ražošanai, kas pilnībā atšķiras no parastā stikla ražošanas iekārtām, jo stikla tīrība un dzelzs saturs un tā vispārējā kvalitāte ir ļoti atšķirīga. Turklāt stikls ir jārūda, kas nav jādara ar parasto stiklu. Visbeidzot, tiek pievienots arī pārklājums. Tādējādi visus turpmāk analizētos rādītājus lielā mērā ir ietekmējis šis darbības sākuma posms 2009. gadā. Lai parādītu attīstības tendences bez atlasīto uzņēmumu darbības sākšanas posma kropļojošas ietekmes, ir norādīti arī 2010. gada indeksi.
7.1. Cenas un cenu ietekmējoši faktori
(240)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:
7. tabula
Vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indekss - 2009. gads
100
85
84
77
Indekss - 2010. gads
117
100
98
90
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Indekss - 2009. gads
100
64
64
71
Indekss - 2010. gads
157
100
101
112
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(241)
Vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, bet cenu samazinājums bija īpaši izteikts IP, kad tās samazinājās par 7,9 % salīdzinājumā ar 2011. gadu, par 9,5 % salīdzinājumā ar 2010. gadu un par 23 % salīdzinājumā ar 2009. gadu. Savienības ražotāju pārdošanas cenu samazinājums bija lēnāks nekā importēto ražojumu cenu samazinājums no attiecīgās valsts. Piemēram, Ķīnas cenu samazinājums bija par 11 % 2011.-2012. gadā, savukārt Savienības cenu samazinājums tajā pašā periodā - par 8 %.
(242)
Neraugoties uz lielo atšķirību starp Savienības ražošanas nozares vidējo vienības pārdošanas cenu un Ķīnas izcelsmes importa cenām, kā paskaidrots iepriekš D.4.2. iedaļā, reālais cenu samazinājums, salīdzinot pa ražojuma veidiem, izmeklēšanas periodā bija daudz izteiktāks, t. i., no 10,6 % līdz 26,7 %. Tas ir saistīts ar faktu, ka atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji neeksportēja visus ražojuma veidus, ko ražoja Savienības ražošanas nozare.
(243)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija, izvērtējot Ķīnas vidējās cenas, nav ņēmusi vērā tādu ražojuma veidu atšķirības, kurus eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji un ko tirgoja Savienības ražotāji. Pieminot to, ka pastāvēja liela atšķirība starp Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu un Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējo pārdošanas cenu, fakti tiekot sagrozīti, jo pastāvēja starpība starp Savienības pārdošanas cenām un Ķīnas importa cenām.
(244)
Kā norādīts iepriekš, Komisija sniedza detalizētu salīdzinājumu pa ražojuma veidiem attiecībā uz cenu samazinājumu, kas neapšaubāmi ir daļa no kaitējuma analīzes. Turklāt tajā tika skaidri norādīts uz atšķirību iemeslu - faktu, ka Savienības ražošanas nozare ražoja ne visus ražojuma veidus, ko ražoja Ķīnas ražotāji eksportētāji. Līdz ar to nevar apgalvot, ka Komisija sniedza maldinošu un sagrozītu faktu izklāstu.
(245)
Vienības ražošanas izmaksas no 2011. gada līdz IP palielinājās par vairāk nekā 10 %, bet laikā no 2010. līdz 2011. gadam saglabājās relatīvi stabilas. Kopumā no 2009. gada līdz 2011. gadam ražošanas izmaksas mainījās atbilstoši pārdošanas cenu tendencēm. Vienības ražošanas izmaksu pieaugums 2012. gadā bija saistīts ar ražošanas apjoma samazinājumu.
(246)
ĶV arī apgalvoja, ka vidējo vienības pārdošanas cenu attiecīgajā periodā cita starpā ietekmēja ražošanas efektivitāte. Turklāt vienības ražošanas izmaksu palielinājumu 2012. gadā neesot izraisījis ražošanas apjoma kritums, bet ražošanas jaudas palielinājums.
(247)
Patiešām 2009.-2011. gadā panāktie efektivitātes uzlabojumi izraisīja vienības ražošanas izmaksu samazinājumu, tādējādi veicinot vienības pārdošanas cenas samazinājumu. Tomēr Komisija konstatēja, ka vidējās pārdošanas cenas līmenis IP samazinājās vairāk nekā vidējās vienības ražošanas izmaksas, aptverot tikai 88 % no tām. Vienlaikus atlasīto uzņēmumu ražošanas jaudas palielinājums nevarēja izraisīt vienības ražošanas izmaksu palielinājumu. To ražošanas jauda 2011.-2012. gadā palielinājās vien par 2,6 %, savukārt vidējās vienības ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par 10,6 %. Līdz ar to šie apgalvojumi tiek noraidīti.
7.2. Darbaspēka izmaksas
(248)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
8. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indekss - 2009. gads
100
98
107
112
Indekss - 2010. gads
102
100
109
114
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(249)
No 2009. gada līdz IP vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam nepārtraukti palielinājās - kopumā par 12 %. Tomēr būtiskākais palielinājums, t. i., par 4,8 %, notika no 2011. gada līdz IP. Darbaspēka izmaksu kopējais pieaugums daļēji ir skaidrojams ar dažu Savienības ražotāju izmaksām, kas radušās saistībā ar ražotņu dīkstāvi no 2011. gada līdz IP, citiem vārdiem sakot, neraugoties uz to, ka darbinieki faktiski nestrādāja, tiem vajadzēja maksāt atalgojumu.
7.3. Krājumi
(250)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Krājumi
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indekss - 2009. gads
100
122
108
115
Indekss - 2010. gads
82
100
88
95
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(251)
Krājumi no 2011. gada līdz IP palielinājās par 7,3 % un no 2009. gada līdz IP - par 15 %, bet 2010.-2011. gadā tie samazinājās par 11,6 %.
(252)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka krājumu tendencēm nav nozīmes, jo to pieaugums absolūtā un relatīvā izteiksmē nebija vērā ņemams.
(253)
Ņemot vērā cenu tendences, no ražotāja viedokļa nav racionāli glabāt lielus krājumus, jo to vērtība strauji samazinās. Tādējādi varētu sagaidīt, ka Savienības ražotāji glabā ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu pieaugums no 2011. gada līdz IP - lai arī ierobežots - ir būtisks rādītājs, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Lielais krājumu daudzums absolūtā izteiksmē 2010. gadā jāaplūko, ņemot vērā to, ka pārdošanas apjoms šajā gadā bija daudz lielāks nekā IP.
7.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(254)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
10. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009
2010
2011
IP
Rentabilitāte
20,3 %
8,3 %
8,2 %
14,5 %
Indekss - 2009. gads
100
241
240
129
Indekss - 2010. gads
244
100
99
174
Naudas plūsma (EUR 1 000)
21 550
29 574
33 425
6 200
Indekss - 2009. gads
100
337
355
229
Indekss - 2010. gads
-73
100
113
21
Ieguldījumi (EUR 1 000)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indekss - 2009. gads
100
40
17
23
Indekss - 2010. gads
253
100
42
59
Ienākums no ieguldījumiem
6,9 %
9,6 %
13,3 %
11,5 %
Indekss - 2009. gads
100
339
393
66
Indekss - 2010. gads
72
100
139
- 120
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(255)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.
(256)
Lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju 2009. gadā cieta zaudējumus, kas, kā iepriekš paskaidrots D.7. iedaļā, galvenokārt ir saistīts ar to, ka šajā laikā minētie uzņēmumi sāka ražot līdzīgo ražojumu. 2010. gadā vidējā peļņa jau bija 8,31 %. Pēc tam 2011. gadā rentabilitāte nedaudz samazinājās, kad sāka palielināties subsidētā importa apjoms. Visbeidzot, IP ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus, t. i., tika novērots samazinājums par 276,6 % salīdzinājumā ar 2011. gadu.
(257)
Naudas plūsma, kas ir atlasīto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, no 2011. gada līdz IP guva izteikti negatīvu tendenci, sarūkot par 81 %. No 2010. gada tā pakāpeniski palielinājās un attiecīgajā periodā kopumā pieauga.
(258)
Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības.
(259)
10. tabulā parādīts, ka pēc darbības sākšanas posma 2009. gadā, kad ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus līdzīgā ražojuma ražošanā, ieguldījumi no 2009. līdz 2011. gadam nepārtraukti samazinājās, un tad IP tie pieauga. Tomēr ieguldījumi IP palika zemā līmenī salīdzinājumā ar 2009. gada līmeni. IP veiktie ieguldījumi lielākoties saistīti ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģiju un procesu uzlabošanu un uzturēšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Jo īpaši ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunos ražojuma veidos, kas tajā pašā laikposmā netika importēti no ĶTR un kas saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā.
(260)
Turpretim ienākums no ieguldījumiem no 2009. līdz 2012. gadam samazinājās par 34 %. Tomēr pirms IP tas pastāvīgi pieauga - no 2009. gada līdz 2011. gadam tas palielinājās par 293 %, bet IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās par 186 %. 2012. gada samazinājums ir loģiskas sekas tam, ka Savienības ražošanas nozare IP cieta zaudējumus.
(261)
Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt līdzekļus, veicot darījumus ar līdzīgo ražojumu, pastāvīgi pasliktinājās, un attiecīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis.
8. Secinājums par kaitējumu
(262)
Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze liecina par acīmredzamu visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejošu tendenci. Attiecīgajā periodā patēriņš kopumā palielinājās un palielinājās arī kopējais ražošanas apjoms. Lai arī pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP saruka, jo patēriņš attiecīgajā periodā pieauga straujāk. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu.
(263)
Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ievērojami samazinājās vidējā pārdošanas cena, kā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.
(264)
Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām, tādējādi tās nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP kļuva ļoti negatīva.
(265)
Tomēr ražošanas jaudas attīstības tendences no 2009. gada līdz IP bija pozitīvas. Turklāt, lai gan ieguldījumu apjoms no 2009. gada līdz IP kritās, no 2011. gada līdz IP tas palielinājās. Skaidrojums ir šāds: kā izklāstīts iepriekš D.7.4. iedaļā, atlasītie uzņēmumi turpināja ieguldīt līdzīgajā ražojumā, cita starpā koncentrējoties uz tādiem ražojuma veidiem tirgus nišās, kuri vēl netika eksportēti no attiecīgās valsts un kuri saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā. Vienlaikus ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozarei jāspēj arī saražot un pārdot lielus vienkāršāku ražojumu apjomus (kuri patlaban konkurē ar subsidētu importu no ĶTR), lai samazinātu nemainīgās izmaksas un gūtu apjomradītus ietaupījumus.
(266)
Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas veiktais novērtējums ir nekonsekvents, jo Komisija ir norādījusi, ka ieguldījumi lielākoties veikti pētniecībā un izstrādē, vienlaikus apgalvojot, ka, sagaidot pieprasījuma pieaugumu, jauda IP tika palielināta. Šie apgalvojumi nav konsekventi, bet papildinoši - ieguldījumi jaunā ražojuma veidos tajā pašā periodā neizbēgami izraisa jaudas palielinājumu. Turklāt, lai arī šie ieguldījumi patiešām palielināja Savienības ražošanas nozares izmaksas, tie ir arī svarīgs indikators, ka nozare dara visu iespējamo, lai saglabātu konkurētspēju.
(267)
Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozarei IP ne tikai ir nodarīts būtisks kaitējums, bet tā arī aktīvi meklējusi iespējas mazināt tādas situācijas ietekmi, kurā jākonkurē ar attiecīgā ražojuma subsidēto importu, izstrādājot inovatīvus ražojumus, kuri vēl netiek importēti no attiecīgās valsts.
(268)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta izpratnē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
(269)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, ko var uzskatīt par būtisku. Lai uz subsidēto importu neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav subsidētais imports, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.
1. Subsidētā importa ietekme
(270)
Izmeklēšanā atklājās, ka subsidētais imports attiecīgajā periodā ļoti būtiski palielinājās, tā apjomam ievērojami pieaugot par 596 % un tā tirgus daļai - par 366 %. Tādējādi ir apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Subsidētā importa palielināšanās un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana acīmredzami notika vienā un tajā pašā laikā. Citiem vārdiem sakot, imports pieauga ievērojami ātrāk nekā Savienības tirgus, un Savienības ražotāji zaudēja tirgus daļu Ķīnas subsidētajam importam. Kā minēts iepriekš D.4.2. iedaļā, izmeklēšanā arī konstatēts, ka subsidētā importa cenas IP bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(271)
Izmeklēšanā konstatēts, ka subsidētā importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 27,2 %, kas izraisīja vēl lielākas atšķirības starp Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju cenām. Šāda ievērojama cenu spiediena apstākļos Savienības ražošanas nozare pielika ievērojamas pūles, lai samazinātu ražošanas izmaksas. Tomēr, neraugoties uz šiem centieniem, Ķīnas izcelsmes importa ārkārtīgi zemā cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Pēc darbības sākšanas posma 2009. gadā Savienības ražotāji 2010. un 2011. gadā sasniedza stabilu peļņas līmeni. Tomēr IP Savienības ražotāji cieta būtiskus zaudējumus.
(272)
Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas secinājumu par cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Tās apgalvoja, ka nebija laika sakritības starp kaitējumu un pieaugošo importa apjomu no attiecīgās valsts. Tas ir saistīts ar to, ka 2009.-2011. gadā Ķīnas importa apjoms ievērojami palielinājies. Turklāt Ķīnas importa vidējā cena 2011. gadā bija 4,96 EUR/m2, kas ir tuvu 2012. gada līmenim (4,38 EUR/m2).
(273)
Tās pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka secinājums par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistāms ar Ķīnas importu 2012. gadā ir pretrunā Komisijas konstatējumiem, ka Ķīnas importam nebija negatīvas ietekmes iepriekšējā gadā, lai gan vidējā importa cena bija ļoti līdzīga.
(274)
Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka laika sakritību starp nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto Ķīnas importu nevar izvērtēt, pamatojoties uz visu attiecīgo periodu no 2009. gada līdz IP beigām, neņemot vērā intervences tendences, kas novērotas šajā periodā.
(275)
No attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām imports palielinājās par 596 %, bet tā tirgus daļa - par 321 %. Importa cenas attiecīgajā perioda samazinājās par 27,2 %.
(276)
Patiešām, neraugoties uz lielo importa pieaugumu no ĶTR jau 2011. gadā, Savienības ražošanas nozares peļņa 2011. gadā bija tikai nedaudz zemāka nekā 2010. gadā. Tomēr Savienības solārā stikla patēriņš 2011. gadā būtiski palielinājās, proti, par 20,4 % 2010.-2011. gadā, savukārt imports no ĶTR tajā pašā periodā palielinājās par 150 %. Lai arī patēriņš patiešām samazinājās nedaudz vairāk par 19 %, Ķīnas importa apjoms IP palielinājās arvien vairāk - par vairāk nekā 35 %. Tas skaidri liecina par laika sakritību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP un subsidētā importa no Ķīnas straujo pieaugumu. Turklāt loģiski ir arī tas, ka paiet zināms laiks, līdz ir pamanāma lielāka subsidētā importa apjoma negatīvā ietekme uz Savienības ražotājiem (piemēram, klientu zaudējums, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazinājums utt.). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(277)
Komisija arī analizēja intervences tendences attiecīgajā periodā. Tas, ka 2011. gadā Savienības ražošanas nozare vēl bija rentabla, lai arī Ķīnas imports šajā gadā jau bija pieaudzis, neietekmē secinājumu, ka IP bija laika sakritība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un pastāvīgu Ķīnas subsidētā importa pieaugumu.
(278)
IP, lai gan patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk nekā 19 %, Ķīnas ražotāji eksportētāji:
a)
par 12,4 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2011. gadu palielināja tirgus daļu; savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 12,3 procentpunktiem;
b)
par vairāk nekā 35 % palielināja importa apjomu salīdzinājumā ar 32 % pārdošanas apjoma samazinājumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare; un
c)
par vairāk nekā 10 % vēl vairāk samazināja jau tā zemās eksporta cenas, nodrošinot cenu, kas par 26,7 % bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu, tādējādi sekmējot Savienības ražošanas nozares zaudējumus IP.
(279)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secina, ka tāda subsidētā importa esība, kura cenas bija pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un tā tirgus daļas lielais pieaugums nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
2. Citu faktoru ietekme
2.1. Imports no trešām valstīm
(280)
Importa apjoma no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
11. tabula
Imports no trešām valstīm (1 000 m2)
Trešās valstis
2009
2010
2011
IP
Apjoms (m2)
700
886
1 287
1 023
Indekss
100
127
184
146
Tirgus daļa
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indekss
100
74
90
88
Vidējā cena EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indekss
100
96
91
80
Avots: Glass for Europe un sūdzības iesniedzējs.
(281)
Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, kas atbilda Savienības patēriņa pieaugumam. Tā tirgus daļa IP salīdzinājumā ar 2011. gadu (3,7 %) nedaudz samazinājās, bet kopumā attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Turcija ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR; tai seko Indija.
(282)
Pieejamā informācija par importu no visām trešajām valstīm liecina, ka vidējā importa cena bija augstāka nekā vidējā Ķīnas izcelsmes importa cena. Tas attiecas arī uz vienības cenu konkrētiem attiecīgā ražojuma veidiem. No otras puses, trešo valstu izcelsmes vidējā importa cena bija līdzīga vai augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena.
(283)
Ņemot vērā zemo kopējo importa apjomu un tā tirgus daļu no trešajām valstīm, kā arī tā cenu līmeni, Komisija secina, ka imports no trešajām valstīm nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(284)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
12. tabula
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji
2009
2010
2011
IP
Eksporta pārdošanas apjoma vērtība (EUR 1 000)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indekss
100
103
142
36
Eksporta pārdošanas apjoms (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indekss
100
117
185
52
Vidējā cena EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Indekss
100
87
77
70
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(285)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms no 2009. līdz 2011. gadam palielinājās, bet IP pēkšņi saruka - par 74 % vērtības un par 71,9 % apjoma izteiksmē. Pamatojoties uz atlasīto Ķīnas eksportētāju atbildēm, tas visticamāk ir saistīts ar ļoti zemajām Ķīnas eksporta cenām Savienības ražošanas nozares galvenajos eksporta tirgos (proti, ASV, Kanāda).
(286)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms 2009. gadā (darbības sākšanas posmā) veidoja 20 % no to kopējā pārdošanas apjoma, 2010. gadā - 11 % un 2011. gadā, kad sasniegts augstākais punkts, - tikai 14 %. 2012. gadā novērots turpmākais samazinājums par 5 %.
(287)
Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un ir svarīgākais tirgus Savienības ražošanas nozarei (nevis trešo valstu tirgi). Turklāt solārais stikls ir relatīvi smags un trausls, kas rada papildu izmaksas, pārvadājot to lielākos attālumos (saplīšanas un korozijas riska dēļ). Izmeklēšanā arī apstiprinājies, ka sliktāks eksporta sniegums lielākoties saistīts ar konkurenci ar lēto Ķīnas eksportu arī trešo valstu tirgos. Tādēļ Komisija nevar secināt, ka sliktāks atlasīto Savienības ražotāju eksporta sniegums pārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(288)
Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas konstatējumus par to, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoma samazinājums IP visticamāk bija saistīts ar ļoti zemām Ķīnas eksporta cenām uz Savienības ražošanas nozares būtiskākajiem eksporta tirgiem (proti, ASV, Kanāda). Tās uzskatīja, ka šis secinājums nav pamatots, jo Ķīnas eksports bija tirgū arī 2011. gadā, un tādējādi netika pamatots, kādēļ ietekme bija vērojama vien 2012. gadā. Turklāt tās uzskatīja, ka patiesais iemesls mazam eksporta pārdošanas apjomam bija tas, ka Savienības ražošanas nozare nebija konkurētspējīga, un, pasaules tirgus cenām samazinoties, Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt savu konkurētspēju. Līdz ar to ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma samazinājums IP vēl vairāk veicinājis nodarīto kaitējumu.
(289)
Komisija noraida šos apgalvojumus šādu iemeslu dēļ. Savienības nevis trešo valstu tirgus joprojām ir galvenais Savienības ražošanas nozares tirgus. Arī papildu izmaksas, kas radušās, pārvadājot preces lielākos attālumos (saplīšanas un korozijas riska dēļ), var tikt kompensētas vien tad, ja cenu līmenis trešās valstīs ir pietiekami augsts. Tas, šķiet, nav attiecināms uz šo gadījumu. Vēl jo vairāk, pamatojoties uz informāciju, kas ir Komisijas rīcībā un ko ieguva atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasītie ražotāji eksportētāji, Ķīnas eksporta cenas uz Savienības ražošanas nozares būtiskākajiem eksporta tirgiem patiešām bija ļoti zemas, un IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tās samazinājās vēl vairāk Tas liecina, ka Eiropas Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums galvenokārt ir saistīts ar arvien zemākām Ķīnas eksporta cenām trešo valstu tirgos (kā apstiprināts izmeklēšanā).
(290)
Tās pašas personas arī apgalvoja, ka izmeklēšana attiecās uz Savienības tirgu un tajā neesot izvērtēta iespējamā negodīgā cenu veidošana trešo valstu tirgos.
(291)
Turklāt ES iestāžu konstatējumi, pat pieņemot, ka tie ir pareizi, esot attiecinājuši citu faktoru radīto kaitējumu subsidētajam importam uz Savienību. Tādējādi eksports par zemām cenām jeb subsidēts Ķīnas eksports uz trešajām valstīm nebija subsidēts imports ES, un kā tāds tas ir kvalificējams kā cits faktors, kura kaitējumu radošo ietekmi nevar attiecināt uz subsidēto importu.
(292)
Komisija noraida šo apgalvojumu. Tā nepārbaudīja, vai ĶTR importa cenas uz trešām valstīm ir par dempinga cenām un/vai subsidētas. Pamatojoties uz eksporta cenām uz trešām valstīm, ko iesniedza atlasītie ražotāji eksportētāji, Komisija vien noteica, ka šīs cenas pēdējos gados pastāvīgi samazinājās.
(293)
Tādā pašā garā kā atsevišķu faktoru Komisija analizēja ĶTR importa cenu samazinājumu trešajās valstīs un neattiecināja to uz subsidēto importu Savienībā. Šo faktu izmantoja vien kā iespējamo skaidrojumu Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma samazinājumam uz būtiskākajiem trešo valstu tirgiem tādā kontekstā, ka šie tirgi nav un nav bijuši Savienības ražošanas nozares būtiskākie noieta tirgi. Pat 2010. un 2011. gadā, kad gūti labākie rezultāti, vairāk nekā 85 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pārdots Savienības tirgū.
(294)
Tādēļ Komisija secina, ka sliktāks atlasīto Savienības ražotāju eksporta sniegums nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.3. Patēriņa un jaudas dinamika
(295)
Kā minēts iepriekš D.3. iedaļā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP palielinājās par 65 %. Augstāko punktu tas sasniedza 2011. gadā, kad salīdzinājumā ar 2009. gadu tas palielinājās par 105 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā izmantot augošo patēriņu savā labā. Tās kopējais pārdošanas apjoms līdz 2011. gadam ievērojami palielinājās, bet auga lēnāk nekā tirgus. Pēc tam IP tas kopumā samazinājās. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās - par 25,7 % IP salīdzinājumā ar 2009. gadu (-15,8 % salīdzinājumā ar 2011. gadu). Savukārt Ķīnas tirgus daļa un pārdošanas apjoms strauji pieauga pat tad, kad patēriņš no 2011. gada līdz IP samazinājās, kā rezultātā no 2011. gada līdz IP tā palielinājās par 68,4 % un visā periodā kopumā - par 321 %. Ķīnas imports attiecīgajā periodā pieauga par 596 %.
(296)
Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, tā dinamika ir tāda, kas pastiprina cēloņsakarību starp pieaugošo subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu; pats par sevi tas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt pat IP, kad patēriņš samazinājās, Ķīnas subsidētā importa tirgus daļa palielinājās, kaitējot Savienības ražošanas nozarei.
(297)
Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis patēriņa samazinājums Savienībā. Tas esot vienīgais faktors, kas 2012. gadā samazinājās pirmo reizi un ar ko var pamatoti saistīt kaitējumu, turpretī Ķīnas imports jau bija pieejams tirgū 2011. gadā par cenām, kas ir salīdzināmas ar 2012. gada cenām.
(298)
Patiešām 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem patēriņš samazinājās. Taču Komisijas veiktā analīze sākas perioda sākumā 2009. gadā līdz IP beigām un šajā periodā Savienības patēriņš kopumā palielinājās par 65 %. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi un ievērojami samazinājās, t. i., kopumā par 25,7 %, turpretī Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās par 321 %. Ķīnas imports attiecīgajā periodā pieauga par 596 %.
(299)
Turklāt Savienības patēriņš IP joprojām bija salīdzināmā līmenī kā 2010. gadā, bet, kā redzams iepriekš 10. tabulā, 2010. gadā Savienības ražošanas nozare guva pieņemamu peļņu. Tādējādi patēriņa samazinājums Savienībā IP pats par sevi nevarējis izraisīt Savienības ražošanas nozares zaudējumus IP. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010.-2012. gadā samazinājās par 26,6 %, turpretī Ķīnas importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 318 %. Visbeidzot, ja patēriņa samazinājums IP būtu nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, šim samazinājumam vajadzētu ietekmēt arī importu no Ķīnas. Tomēr šajā gadījumā tas tā nav. Gluži pretēji - Ķīnas imports IP būtiski palielinājās apjoma un tirgus daļas izteiksmē.
(300)
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija noraida šo apgalvojumu. Tāpēc Komisija secina, ka patēriņa samazinājums IP nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidētu importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(301)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kā izklāstīts 4. tabulā, tās palielinājums nepārprotami bija saistīts ar patēriņa pieauguma tendenci Savienībā, kas novērota līdz 2011. gada beigām. Izmeklēšanā atklājās, ka galvenais iemesls ražošanas jaudas palielinājumam no 2011. gada līdz IP (par 12,5 %) bija kāda uzņēmuma ienākšana solārā stikla tirgū. Tajā pašā periodā visu pārējo tirgus dalībnieku ražošanas jauda nedaudz samazinājās. Tātad Savienības ražošanas nozares jaudas vispārējā dinamika atbilda patēriņa tendencei Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares lielā ražošanas jauda, kas attiecīgā perioda sākumā jau bija liela un kas saglabājās liela IP, nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(302)
Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā iespējamo jaudas pārpalikumu, kas ir būtisks kaitējuma iemesls. Attiecīgajā periodā ražošanas jaudas palielinājums neesot bijis pamatots ar patēriņa pieaugumu, jo Savienības ražošanas nozarē bija milzīga atšķirība starp ražošanas jaudu un patēriņu, kas, viņuprāt, nav ekonomiski pamatoti. Turklāt tās apgalvoja, ka jaunpienācēja ienākšana tirgū no 2011. gada līdz IP beigām veicināja kaitējumu, jo tas palielināja vietējo konkurenci.
(303)
Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Savienības patēriņa samazinājums, lielāka ražošanas jauda un eksporta pārdošanas apjoma samazinājums noteica zemu jaudas izmantojuma līmeni. Šis zemais jaudas izmantojuma līmenis izraisīja augstas nemainīgās izmaksas, kas, viņuprāt, nopietni ietekmēja Savienības solārā stikla ražošanas nozari.
(304)
Komisija uzskata, ka visas Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis visā attiecīgajā periodā pastāvīgi bijis lielāks par Savienības kopējo patēriņu. Tomēr tas nav liedzis atlasītajiem Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem gūt peļņu divus gadus pirms IP; tie cieta ievērojamus zaudējumus (-14,5 %) vien IP.
(305)
Turklāt atlasīto Savienības ražotāju jauda 2010.-2011. gadā palielinājās vien par 4 % un par 2,6 % no 2011. gada līdz IP, kas izraisīja nelielu kopējo palielinājumu par 6,7 % no 2010. gada līdz IP.
(306)
Līdz ar to atšķirība starp patēriņu un jaudu pastāvēja visā attiecīgajā periodā, un, lai gan tā bija nedaudz lielāka IP, ar to nevar izskaidrot milzīgos zaudējumus, ko IP cieta atlasītie uzņēmumi. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis nav ekonomiski pamatots.
(307)
Attiecībā uz argumentu, ka jaunpienācējs 2012. gadā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija norāda, ka, lai arī tas uzstādīja lielu ražošanas jaudu, tā ražošanas un pārdošanas apjoms bija ļoti ierobežots (2 % robežās no ES kopējā pārdošanas apjoma IP). Tā rezultātā jaunpienācēja ienākšana tirgū gandrīz neietekmēja Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, izņemot to, ka tas ievērojami palielināja tās kopējo jaudu un jaudas izmantojuma datus. Ja šā uzņēmuma dati netiktu ņemti vērā, visu pārējo Savienības ražotāju jauda no 2011. līdz 2012. gadam faktiski samazinātos.
(308)
Turklāt izmeklēšanā neapstiprinājās, ka solārā stikla ražošanas nozari būtiski ietekmē nemainīgās izmaksas. Faktiski atlasīto Savienības ražotāju vidējās nemainīgās izmaksas IP svārstījās no 25 % līdz 35 % no kopējām ražošanas izmaksām. Iepriekšējā 2010. un 2011. gadā nemainīgās izmaksas bija nedaudz zemākas, bet joprojām tajā pašā diapazonā. Tas skaidri liecina par to, ka augsti ražošanas jaudas rādītāji IP acīmredzami ietekmēja ražošanas izmaksas, bet ietekme nebija būtiska, un ar tiem nevar izskaidrot IP ciestos lielos zaudējumus, īpaši salīdzinot ar peļņu, kas gūta iepriekšējos gados. Turklāt salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma līmenis samazinājās, bet IP tas joprojām bija 65 %.
(309)
Visbeidzot, Komisija savā analīzē arī ņēmusi vērā to, ka uzstādīto jaudu var pielāgot tādu citu stikla veidu ražošanai, kas neietilpst šajā izmeklēšanā. Tādēļ, ņemot vērā arī minēto aspektu, Komisija nepiekrīt ieinteresētajai personai, ka lielā uzstādītā jauda nav ekonomiski pamatota.
(310)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida personu paustos apgalvojumus un atkārtoti norāda uz to, ka patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā, kas tikusi analizēta atsevišķi un kumulatīvi, nav tāda, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu.
2.4. Tendences saistībā ar saules enerģijas moduļiem
(311)
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju (20) aptuveni 80-85 % solārā stikla tiek pārdots saules enerģijas moduļu (kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu) ražotājiem un aptuveni 15-20 % tiek pārdoti karstā ūdens sagatavošanai paredzēto saules plakano paneļu termokolektoru ražotājiem. Tāpēc saistībā ar saules enerģijas moduļiem novērotajām tendencēm ir būtiska ietekme uz solārā stikla patēriņu.
(312)
Pēc informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka papildus attiecīgā ražojuma patēriņa dinamikai Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja arī saules enerģijas moduļu patēriņa samazināšanās un zaudējumi, kas šajā nozarē ciesti 2011. gadā un 2012. gada sākumā. Saules enerģijas paneļu ražotāju finanšu grūtības esot ietekmējušas solārā stikla tirgu, un šo ietekmi varēja novērot 2011. beigās un 2012. gadā, ņemot vērā attiecīgo laika nobīdi starp abiem notikumiem.
(313)
Saules enerģijas moduļu patēriņš tajā pašā periodā, t. i., 2009.-2012. gadā, pastāvīgi palielinājās, un, lai gan 2012. gadā tas samazinājās, patēriņa līmenis joprojām bija par 221 % augstāks nekā 2009. gadā un par 44 % augstāks nekā 2010. gadā (21). Turklāt tika konstatēts, ka, lai gan pieprasījumu pēc moduļiem Savienībā sākotnēji radīja finanšu atbalsta shēmas (galvenokārt iepirkuma tarifi), nevar secināt, ka iepirkuma tarifu samazinājums (2011. gada beigās un 2012. gada sākumā) ir pārtraucis cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu (22). Tas izskaidrojams ar to, ka pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem tajā pašā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam saglabājās salīdzinoši augstā līmenī.
(314)
Tādējādi attiecīgajā periodā saglabājās augsts saules enerģijas moduļu patēriņa līmenis un rezultātā - arī pieprasījums pēc solārā stikla. Tā nelielo samazinājumu 2012. gadā pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(315)
Tāpat, ņemot vērā to, ka 2009.-2012. gadā saglabājās samērā augsts pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem, un pieprasījums pēc solārā stikla tajā pašā periodā palielinājās par 65 %, tādu ietekmi uz solārā stikla patēriņu, ko radīja saules enerģijas moduļu ražotāju finanšu stāvokļa pasliktināšanās 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā, pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(316)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka saules enerģijas moduļu patēriņa dinamiku pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3. Secinājums
(317)
Izmeklēšanā atklāja cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Komisija analizēja citus iespējamos kaitējuma cēloņus, piemēram, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums, izmaiņas patēriņa un ražošanas jaudas modeļos vai dažu attiecīgā ražojuma lietotāju tirgus situācija. Nav konstatēts, ka kādu no minētajiem cēloņiem, tos analizējot atsevišķi vai kumulatīvi, varētu uzskatīt par tādu, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(318)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa subsidēts imports, tiek secināts, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 6. punkta izpratnē.
(319)
Pēc IP vairāki Savienības solārā stikla ražotāji ir publiski paziņojusi par ražošanas darbības pārtraukšanu, kā rezultātā neizbēgami būtiska darbības jauda tika novirzīta neizmantotajā jaudā. Tas vēl vairāk pastiprina iepriekš noteikto cēloņsakarību un uzskatāmi parāda, ka subsidētais imports ir postoši ietekmējis Savienības ražošanas nozari.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(320)
Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par subsidēšanu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nepārprotami nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(321)
Savienības ražošanas nozare IP līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 860 cilvēku. Izmeklēšanā konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja subsidētais imports no attiecīgās valsts. Daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi (23). Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.
(322)
Paredzams, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšana likvidēs kaitējumu radošās subsidēšanas sekas, kas traucē tirdzniecību, un atjaunos efektīvu konkurenci Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Tāpat ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt tirgus daļu, kas zaudēta attiecīgajā periodā, un tas pozitīvi ietekmētu tās vispārējo finansiālo stāvokli.
(323)
Turklāt Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj vieglāk piekļūt kapitālam un veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē un inovācijā solārā stikla tirgū.
(324)
Visbeidzot, ir iespējams, ka Savienības eksportētāji, kuri bija spiesti pārtraukt ražošanu ĶTR subsidētā importa radītā spiediena rezultātā, varētu atsākt uzņēmējdarbību. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabātas esošās darbavietas, bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību.
(325)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Tas nebūtu ilgtspējīgi ne īstermiņā, ne vidējā termiņā. Rezultātā papildus lielam skaitam Savienības ražotāju, kuri jau tika izspiesti no tirgus, arī citi ražotāji varētu piedzīvot maksātnespēju, kas īsā un vidējā termiņā varētu novest pie Savienības ražošanas nozares likvidēšanas, kas attiecīgi būtiski ietekmētu esošās darbavietas.
(326)
Tāpēc tiek secināts, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses
(327)
Divu importētāju, kuri sadarbojās, galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Abiem importētājiem bija dažādi attiecīgā ražojuma piegādes avoti, t. i., to importēja ne tikai no ĶTR, bet arī no Savienības un trešām valstīm.
(328)
Tika izvirzīts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecīgajam ražojumam negatīvi ietekmētu importētāju darbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu pilnībā izskaust visu importu no ĶTR. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt to importētāju finanšu stāvokli, kuri importē tikai vai galvenokārt no ĶTR, tomēr, ņemot vērā iespēju importēt no trešajām valstīm, no importētājiem var sagaidīt elastīgu pieeju, tiem nepieciešamības gadījumā nomainot savus piegādes avotus.
(329)
Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai piedāvātajā līmenī var būt zināma negatīva ietekme uz nesaistītajiem attiecīgā ražojuma importētājiem, bet to ietekmi mazina tas, ka importētāji un tirgotāji var izmantot citus piegādes avotus trešajās valstīs un Savienības ražošanas nozarē, kuras ražotāji spēj palielināt ražošanu, un katrā gadījumā pasākumu negatīvā ietekme nebūtu lielāka par pozitīvo ietekmi uz citām personām.
3. Izejvielu piegādātāju intereses
(330)
Izmeklēšanā nesadarbojās neviens izejvielu piegādātājs. Tā kā nebija datu no šādiem piegādātājiem, nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar šo personu interesēm.
4. Lietotāju intereses
(331)
Visi lietotāji, kuri sniedza atbildes, ir saules enerģijas moduļu un/vai termokolektoru ražotāji. Trīs lietotāji atbalsta antisubsidēšanas maksājumu noteikšanu, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ražo labākas kvalitātes solāro stiklu, kādu ne vienmēr spēj piegādāt Ķīnas uzņēmumi. Turpretim trīs citi lietotāji bija pret antisubsidēšanas pasākumu noteikšanu. Šie lietotāji uzskata, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšanai varētu būt negatīva ietekme uz to uzņēmējdarbību. Kā uzskata šie lietotāji, ņemot vērā saules enerģijas moduļu ražošanas nozares slikto stāvokli, tie nespēs panākt, ka cenu pieaugumu sedz galapatērētāji.
(332)
Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju ar solāro stiklu saistītās izmaksas veido tikai aptuveni 6-8 % no saules enerģijas moduļu kopējām izmaksām. Tādējādi solārais stikls veido tikai nelielu daļu no izmaksām un no fotoelektrisko moduļu galīgās vērtības. Turklāt sagaidāms, ka gadījumā, ja tiks noteikti antisubsidēšanas maksājumi par solāro stiklu, ko importē no ĶTR, ietekmei uz saules enerģijas moduļu kopējām izmaksām vajadzētu būt mazākai par 1 %. Tas galvenokārt ir saistīts ar to, ka lietotāji, kas sadarbojās, iepērk ievērojamu daudzumu solārā stikla no Savienības ražotājiem.
(333)
Tādējādi, lai gan iespējamā antisubsidēšanas maksājumu noteikšana visticamāk nedaudz paaugstinās saules enerģijas paneļu ražošanas cenas salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kurā maksājumus nenosaka, tiem nevajadzētu radīt ievērojamu negatīvu ietekmi uz Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozares izmaksām un galīgajām cenām.
(334)
Turklāt dažiem lietotājiem jau ir citi piegādes avoti, piemēram, Turcijā un Indijā, kurus negatīvi neietekmētu antisubsidēšanas maksājumu noteikšana. Arī citi lietotāji var mainīt piegādes avotus, pērkot no trešām valstīm vai no Savienības ražošanas nozares.
(335)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraidīja dažu lietotāju izvirzītos argumentus pret pasākumu noteikšanu.
5. Konkurences aspekti
(336)
Viens importētājs apgalvoja, ka, tā kā daži Savienības ražotāji piedalījās pasaules plakanā stikla (tostarp solārā stikla) kartelī un 2007. gadā Eiropas Komisija tiem noteica soda naudu, tie izmanto antisubsidēšanas pasākumus, lai atgūtu zaudējumus, kas radās saistībā ar karteļa soda naudām un tirgus daļas zaudēšanu Savienībā. Turklāt, ja piekļuvi Savienības tirgum ierobežotu ar antisubsidēšanas maksājumiem, Savienības ražotājiem būtu vēl lielāks stimuls iesaistīties kartelī vai veikt citu pret konkurenci vērstu rīcību attiecībā uz ražojumiem, saistībā ar kuriem Savienībā ir maz iespēju izmantot apjomradītās priekšrocības, piemēram, interjera ražojumiem.
(337)
Šie argumenti būtu jānoraida. Pirmkārt, kartelis beidza darboties 2007. gadā. Tāpēc karteļa iepriekš radītā ietekme neietekmēja ražošanas nozari attiecīgajā periodā. Otrkārt, neviens atlasītais Savienības ražotājs un neviens pašreizējais Savienības ražotājs ar lielāko pārdošanas apjomu nebija kartelī. Treškārt, nav domājams, ka iespējamā antisubsidēšanas maksājumu noteikšana ietekmēs Savienības ražošanas nozares darbības saistībā ar konkurenci, jo, no vienas puses, tā nemainīs Savienības tirgus struktūru un, no otras puses, uzņēmumiem ir vispārējs pienākums ievērot piemērojamos Savienības un valsts noteikumus konkurences jomā, neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti maksājumi.
(338)
Kāds importētājs arī apgalvoja, ka maksājumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt solārā stikla neatstarojoša pārklājuma Savienības tirgu. Saskaņā ar šā importētāja apgalvojumu šajā tirgū, kuru tas raksturoja kā saistīto tirgu, dominē Savienības ražotāji, un pasākumu noteikšana nostiprinātu viņu pozīciju, kaitējot konkurējošiem neatstarojoša pārklājuma piegādātājiem. Turklāt šis importētājs norādīja, ka importētāji ir saskārušies ar grūtībām saņemt pasūtījumus no Savienības ražotājiem vai panākt šādu pasūtījumu piegādi pieņemamā laikposmā un par saprātīgām cenām.
(339)
Neatstarojoša pārklājuma tirgus ir nevis saistīts tirgus, bet gan ietilpst izmeklēšanas jomā. Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražotāji, neraugoties uz salīdzinoši augstākām cenām, joprojām ir konkurētspējīgi šajā tirgus nišā, jo tirgū valda priekšstats, ka to pārklātiem ražojumiem ir kvalitātes priekšrocības. Tomēr netika sniegti pierādījumi tam, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu spējīga apmierināt iespējamo pieprasījuma pieaugumu pēc neatstarojoša pārklāta solārā stikla. Tādējādi šis arguments ir noraidāms.
(340)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražotāji ir atteikušies izpildīt pasūtījumus vai veikt savlaicīgu piegādi par samērīgām cenām, jānorāda, ka katrs ražotājs pilnībā var izvēlēties savu komercstratēģiju, ciktāl šāds ražotājs vai ražotāji atsevišķi vai kopīgi nedominē attiecīgajā tirgū. Savienības tirgū pastāv pietiekama konkurence, lai varētu mainīt un/vai dažādot piegādātājus. Tāpēc arī šis arguments būtu jānoraida.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(341)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka, izvērtējot visas dažādās intereses kopumā, Savienības interesēs ir noteikt galīgos pasākumus ĶTR izcelsmes solārā stikla importam.
G. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(342)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie kompensācijas pasākumi, lai novērstu to, ka subsidētais imports turpina radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(343)
Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās subsīdijas starpības un tas, kāda apmēra maksājums ir nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražotājiem, nepārsniedzot konstatētās subsīdijas starpības.
(344)
Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošo subsīdiju ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidētā importa.
(345)
Peļņas normu 8,3 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Šī peļņas norma ir balstīta uz vidējo peļņu, ko atlasītie Savienības ražotāji guva 2010. gadā, kad attiecīgā ražojuma imports joprojām bija neliels un tāpēc vēl nevarēja izkropļot normālus konkurences apstākļus.
(346)
Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika aprēķināta, ražošanas izmaksām, kuras IP radās atlasītajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto 8,3 % peļņas normu.
(347)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, atlasīto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem un pienācīgi koriģēta attiecībā uz importa izmaksām un muitas nodokļiem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju IP Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības.
(348)
Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apstrīdēja peļņas normu, ko izmantoja kā mērķa peļņu. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu jāņem vērā visi citi faktori, kas IP ietekmēja rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka pienācīga peļņas norma nevarētu būt lielāka par 5 %.
(349)
Komisija noraida šo apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Izmantotā mērķa peļņa nav balstīta uz aplēsi, bet faktisko peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva pirms notika konkurences izkropļojumi, ko izraisīja Ķīnas subsidētais imports. Komisija uzskata, ka tā ir pienācīga peļņa, un tā ir ņēmusi vērā to, ka tirgus situācija, ja neņem vērā Ķīnas subsidēto importu, nav būtiski atšķirīga, salīdzinot ar IP. Ieinteresētās personas apgalvojumus šajā sakarībā par to, ka patēriņš 2010. gadā bija daudz lielāks nekā 2012. gadā, faktiski ir neprecīzs. Kā norādīts E.2.3. iedaļā, patēriņš 2010. gadā bija līdzīgā līmenī kā 2012. gadā. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā gaidāmo lielo pieprasījuma pieaugumu, 2010. gadā palielināja jaudu, kas šajā gadā negatīvi ietekmēja tās peļņu. Visbeidzot, ierosinātā 5 % mērķa peļņa ir pieņēmums, jo tā netiek pamatota ar datiem vai reāliem aprēķiniem, un tāpēc minētais arguments tiek noraidīts.
2. Pasākumi
(350)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 15. pantu, galīgais kompensācijas maksājums ĶTR izcelsmes solārā stikla importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka subsīdijas starpības vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatēto subsīdijas starpību līmenī.
(351)
Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas izmeklēšanā sadarbojās. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās.
(352)
Neatlasītajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, galīgā maksājuma likme tiek noteikta atlasītajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī.
(353)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteiktas šādas maksājumu likmes:
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Kaitējuma starpība
Kompensācijas maksājums
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Pārējie I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Visi pārējie uzņēmumi
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai.
(355)
Individuālo uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem atlasītajiem uzņēmumiem; tiem noteikto maksājumu likmju vidējo vērtību piemēro uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē.
(356)
Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi, tātad konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti norādīti 1. pantā, tostarp struktūras, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(357)
Visi pieprasījumi par individuālam uzņēmumam noteiktas kompensācijas maksājuma likmes piemērošanu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai, norādot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.
(358)
Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumu, visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktais maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību, izņemot gadījumus, ja tie izmeklēšanā ir sadarbojušies.
(359)
Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ad valorem antidempinga un kompensācijas maksājumi nav efektīvi, un lūdza Komisiju piemērot pasākumus kā minimālo importa cenu (“MIC”). Turklāt vairāki lietotāji arī ierosināja MIC. Iemesli, kurus izvirzīja ieinteresētās personas, un iemesli, kādēļ Komisija šīs prasības noraidīja, ir izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 470/2014 (24) (“galīgā antidempinga regula”) 144.-168. apsvērumā.
(360)
Pēc informācijas izpaušanas trīs atlasītie ražotāji eksportētāji un Henan Yuhua piedāvāja cenu saistības kā MIC. Komisija noraidīja ierosinātās saistības galīgās antidempinga regulas 172.-179. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.
(361)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 25. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Galīgo kompensācijas maksājumu nosaka šāda ražojuma importam: Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrija-kalcija lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80. Pārklātu solāro stiklu (pārklāts no vienas vai abām pusēm) klasificē ar Taric kodu 7007198019 un nepārklātu solāro stiklu klasificē ar Taric kodu 7007198011.
2. Kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Kompensācijas maksājums
Taric papildu kods
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Pārējie I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās
12,4 %
Visi pārējie uzņēmumi
17,1 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās kompensācijas maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
-
izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,
-
tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
pēc izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas 12,4 % vidējā svērtā maksājuma likme.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 13. maijā