РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 13. septembris),
ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES
(2013/463/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. un 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, tostarp no Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM).
(2)
Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmu apstiprināšanai; minētajiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.
(3)
Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM Padome 2013. gada 25. aprīlī ar Lēmumu 2013/236/ES (2) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma.
(4)
2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (SM) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā.
(5)
Saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un vajadzības gadījumā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Šā pārskata rezultātā ir atjaunināta esošā makroekonomikas korekciju programma, atspoguļojot Kipras iestāžu veiktos pasākumus līdz 2013. gada otrajam ceturksnim.
(6)
Pēc Regulas (ES) Nr. 472/2013 stāšanās spēkā makroekonomikas korekciju programma ir jāpieņem kā Padomes īstenošanas lēmums. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī programma būtu jāpieņem no jauna, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 2. punktu. Programmai pēc būtības vajadzētu palikt identiskai tai, kas tika pieņemta ar Lēmumu 2013/236/ES, bet tajā būtu jāietver arī saskaņā ar minētā lēmuma 1. panta 2. punktu veiktā pārskata rezultāti. Vienlaikus būtu jāatceļ Lēmums 2013/236/ES.
(7)
Komisija sadarbībā ar ECB un SVF ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Tā rezultātā SM ir atjaunināts finanšu nozares reformu, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, jo īpaši attiecībā uz i) grafiku kapitāla kontroles pakāpeniskai samazināšanai, ii) tiesiskā regulējuma izveidi jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē, iii) rīcības plānu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai, iv) kompensācijas shēmu sociālā nodrošinājuma fondiem un pensiju fondiem, kam ir noguldījumi Cyprus Popular Bank, v) pietiekamu valsts līdzekļu nodrošināšanu līdzfinansējumam projektos, ko finansē no struktūrfondiem un citiem ES fondiem, vi) plānotās sociālās palīdzības reformas detalizētu aprakstu un vii) detalizētu stratēģisku priekšlikumu sagatavošanu ar mērķi novērst trūkumus darba tirgū iesaistīšanas politikā un nekavējoties rīkoties, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes. Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā.
(8)
Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalstij, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un saskaras ar nepietiekamu administratīvo kapacitāti, jālūdz tehniskā palīdzība Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas.
(9)
Kipras pārvaldes iestādes saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi uzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokli makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Lai sekmētu Kipras ekonomikas atgriešanos uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa un pie fiskālās un finanšu stabilitātes, Kipra strikti īsteno makroekonomikas korekciju programmu (“programma”), kuras galvenie elementi ir izklāstīti šā lēmuma 2. pantā.
2. Komisija sadarbībā ar ECB un attiecīgā gadījumā - ar SVF uzrauga Kipras progresu programmas īstenošanā. Kipra pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB. Tā jo īpaši sniedz Komisijai un ECB visu informāciju, ko tās uzskata par nepieciešamu programmas uzraudzībai. Kipras pārvaldes iestādes iepriekš apspriežas ar Komisiju, ECB un SVF par tādu politikas pasākumu pieņemšanu, kuri nav iekļauti šajā lēmumā, bet kuri varētu būtiski ietekmēt programmas mērķu sasniegšanu.
3. Komisija sadarbībā ar ECB un attiecīgā gadījumā - ar SVF kopā ar Kipras pārvaldes iestādēm izskata izmaiņas un atjauninājumus programmā, kas var būt vajadzīgi, lai pienācīgi ņemtu vērā inter alia jebkādas būtiskas atšķirības starp makroekonomikas un fiskālajām prognozēm un faktiskajiem rādītājiem (tostarp attiecībā uz nodarbinātību), negatīvu blakusietekmi, kā arī makroekonomikas un finanšu satricinājumus.
Lai nodrošinātu, ka programma tiek īstenota raiti, un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija nodrošina pastāvīgu padomu un norādījumu sniegšanu par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām.
Komisija regulāri izvērtē programmas ietekmi uz ekonomiku un sniedz ieteikumus par nepieciešamajiem labojumiem ar mērķi veicināt izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un mazināt negatīvu sociālo ietekmi. Makroekonomikas korekciju programmu, tostarp tās mērķus un paredzamo korekcijas pasākumu sadali, dara zināmu atklātībai.
2. pants
1. Programmas galvenie mērķi ir šādi: atjaunot Kipras banku nozares stabilitāti, turpināt notiekošo fiskālās konsolidācijas procesu un īstenot strukturālās reformas, lai atbalstītu konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi. Ar programmu tiek novērsti konkrēti riski, ko Kipra rada eurozonas finanšu stabilitātei, un tās mērķis ir ātri atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu stāvokli Kiprā un tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi starptautiskajos finanšu tirgos. Programmā pienācīgi ņem vērā Padomes ieteikumus, kas adresēti Kiprai saskaņā ar Līguma 121., 126., 136. un 148. pantu, kā arī Kipras darbības šo ieteikumu īstenošanai, vienlaikus cenšoties paplašināt, nostiprināt un padziļināt nepieciešamos politikas pasākumus.
2. Kipra turpina fiskālo konsolidāciju atbilstīgi tās pienākumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus, vienlaikus samazinot ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām.
3. Lai līdz 2016. gadam samazinātu deficītu zem 3 % no IKP, Kipra ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus. Konkrēti, ja tiek konstatēta ieņēmumu nepietiekamība vai lielāku sociālo izdevumu nepieciešamība nelabvēlīgu makroekonomisku seku rezultātā, Kipras valdība ir gatava veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, tostarp ierobežojot diskrecionāros izdevumus, vienlaikus samazinot ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Programmas darbības laikā skaidras naudas ieņēmumus, kas pārsniedz programmas prognozes, tostarp jebkādu negaidītu peļņu, saglabā vai izmanto parāda samazināšanai. Savukārt, ja pasākumu īstenošanas līmenis pārsniedz prognozēto tiktāl, ka tas uzskatāms par pastāvīgu, nepieciešamība pēc papildu pasākumiem turpmākajos gados var samazināties.
4. Kipra turpina pareizi īstenot struktūrfondus un citus ES fondus, ievērojot programmas mērķus attiecībā uz budžetu. Lai nodrošinātu ES fondu efektīvu īstenošanu, Kipras valdība nodrošina, ka ir pieejami nepieciešamie valsts līdzekļi līdzfinansējumam, tostarp neatbilstīgajiem izdevumiem, Eiropas struktūrfondos un ieguldījumu fondos (ERAF, ESF, Kohēzijas fondā, ELFLA un EZF/EJZF) 2007.-2013. gada un 2014.-2020. gada plānošanas laikposmos, vienlaikus ņemot vērā pieejamo Eiropas Investīciju bankas finansējumu. Pārvaldes iestādes nodrošina, ka tiek uzlabota institucionālā kapacitāte pašreizējo un nākotnes programmu īstenošanai un ka pārvaldības iestādēm un īstenošanas struktūrām ir pietiekami cilvēkresursi.
5. Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina rūpīgi reformēt un pārstrukturēt banku nozari un nostiprināt dzīvotspējīgas bankas, atjaunojot to kapitālu, risinot to likviditātes jautājumus un pastiprinot to uzraudzību. Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:
a)
nodrošināt, ka likviditāte banku sektorā tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (inter alia skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri kontrolēti. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Ir publicēts grafiks kontroles pakāpeniskai samazināšanai, balstoties uz konkrētu mērķu sasniegšanu un programmas īstenošanas progresu, kā arī atbilstīgi banku likviditātei. Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, vidēja termiņa finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma. Noteikumus par minimālās likviditātes prasībām atjaunina, lai novērstu pārmērīgu emitentu koncentrāciju nākotnē;
b)
pieņemt vajadzīgās normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības rādītāja palielināšanu līdz 9 % līdz 2013. gada beigām;
c)
veikt pasākumus, lai mazinātu banku pārstrukturēšanas rezultātā radušās izmaksas nodokļu maksātājiem. Pirms tiek piešķirti valsts atbalsta pasākumi, nepietiekami kapitalizētas komerciālās un kooperatīvās kredītiestādes, ciktāl iespējams, piesaista kapitālu no privātiem avotiem. Jebkādus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms jebkāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekami, komercbankas ar kapitāla deficītu drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts saskaņā ar valsts atbalsta procedūrām;
d)
nodrošināt, ka tiek izveidots kredītu reģistrs, ka tiek pārskatīts un, ja nepieciešams, grozīts spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz aizdevuma izsniegšanas un pārvaldības procesu un ka tiek pieņemti tiesību akti komercbanku pārvaldības nostiprināšanai;
e)
stiprināt banku pārvaldību, tostarp aizliedzot izsniegt aizdevumus neatkarīgiem valdes locekļiem vai ar tiem saistītām personām;
f)
palielināt ienākumus nenesošu aizdevumu atgūšanu, vienlaikus samazinot stimulus aizņēmējiem principā nepildīt saistības. Tas ietver ierobežojumu samazināšanu attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju un ienākumus nenesošu aizdevumu pienācīgu uzraudzību un pārvaldību;
g)
pabeigt saskaņot kooperatīvo kredītiestāžu regulējumu un uzraudzību ar komercbanku regulējumu un uzraudzību;
h)
īstenot kooperatīvo kredītiestāžu nozares nākotnes struktūras, darbības un dzīvotspējas stratēģiju, ko izstrādājusi Kipras Centrālā banka, apspriežoties ar Komisiju, ECB un SVF;
i)
pastiprināt uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību uzraudzību un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora parādu pārstrukturēšanai, lai sekmētu jaunu aizdošanu un samazinātu kredītu ierobežojumus;
j)
turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi;
k)
iesniegt tiesību aktus par obligātu uzraudzību, kuras pamatā ir kapitalizācijas līmeņi;
l)
iekļaut stresa testus regulārajā banku dokumentārajā uzraudzībā;
m)
ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē tirgus par bankas darbības restrukturizācijas gaitu; un
n)
izveidot tiesisko regulējumu jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē.
6. Kipras pārvaldes iestādes visā 2013. gada gaitā strikti īsteno 2013. gada budžeta likumu (ar grozījumiem), tostarp papildu pastāvīgos pasākumus, kuri pieņemti pirms pirmā finanšu palīdzības maksājuma pārskaitīšanas un kuri sasniedz vismaz EUR 351 miljonu (2,1 % no IKP). Kipra pieņem šādus pasākumus:
a)
tās nodokļu sistēmas reformu attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, pamatojoties uz principu “videi draudzīgs” un ar mērķi gūt papildu ieņēmumus vidējā termiņā;
b)
kompensācijas shēmu sociālā nodrošinājuma un pensiju fondiem, kam ir noguldījumi Cyprus Popular Bank, kura nodrošina līdzīgu režīmu, kāds ir šādiem fondiem Kipras Bankā, ņem vērā katra fonda naudas plūsmu un aktuāro stāvokli un samazina ietekmi uz vispārējās valdības budžeta deficītu. Tā kā šie fondi ir sociālās labklājības fondi, 2013. gada vispārējās valdības budžeta deficīta mērķi var pārskatīt, lai iekļautu šīs shēmas ietekmi uz budžetu; un
c)
kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgas īstenošanas nodrošināšanu.
7. No 2014. gada 1. janvāra Kipra piemēro šādus pasākumus:
a)
izdevumu daļā budžetā jāiekļauj: kopējo izdevumu par sociālajiem maksājumiem samazināšana ar mērķu labāku noteikšanu; algas un samaksu par virsstundām valsts sektorā un plašākā publiskajā sektorā turpmāka samazināšana; maksas par sabiedriskā transporta biļetēm studentiem un pensionāriem ieviešana; strukturālo reformu pasākumu veikšana izglītības nozarē, lai uzlabotu resursu izmantošanu; un
b)
ieņēmumu daļā 2014. gada budžetā jāiekļauj: pagaidu iemaksas no bruto ieņēmumiem publiskā un privātā sektora darba ņēmējiem pagarināšana līdz 2016. gada 31. decembrim; PVN palielināšana; akcīzes nodokļa palielināšana; iemaksu vispārējā sociālās apdrošināšanas shēmā palielināšana.
8. Lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, Kipra īsteno fiskāli strukturālas reformas, kurās inter alia ietilpst šādi pasākumi un rezultāti:
a)
ja vajadzīgs, vispārējās un publiskā sektora pensiju sistēmas turpmākas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus risinot pensiju piemērotības jautājumu. Reformas variantus izskata aktuārizpētē;
b)
veselības aprūpes izdevumu pieauguma kontrole, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus pamata veselības aprūpei, stiprinot finansēšanas struktūras ilgtspēju un veselības aprūpes nodrošināšanas efektivitāti; valsts veselības aprūpes sistēmas ieviešana, panākot tās finansiālo ilgtspēju un vienlaikus nodrošinot vispārēju aptvērumu;
c)
valsts izdevumu efektivitātes un budžeta procesa uzlabošana ar efektīvu vidēja termiņa budžeta regulējumu, kas ir daļa no uzlabotas valsts finanšu pārvaldības, tādējādi veicinot budžeta konsolidāciju, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pietiekamus līdzekļus galvenajām nozarēm, piemēram, izglītībai un veselības aprūpei. Šis regulējums pilnībā atbilst Padomes Direktīvai 2011/85/ES (3) un Līgumam par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, kas parakstīts Briselē 2012. gada 2. martā;
d)
saskaņā ar paraugpraksi izstrādāta un atbilstīga publiskās un privātās partnerības tiesiskā un institucionālā regulējuma pieņemšana;
e)
programmas izstrāde ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna ieviešana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda stabilitāti;
f)
visaptveroša reformu plāna izstrāde un īstenošana, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas un administrēšanas efektivitāti un lietderību, tostarp pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu un pasākumi nolūkā nodrošināt pilnīgu un savlaicīgu to tiesību aktu un standartu piemērošanu, kas reglamentē starptautisko sadarbību nodokļu jomā un nodokļu informācijas apmaiņu;
g)
nekustamā īpašuma nodokļa sistēmas reformēšana;
h)
valsts pārvaldes reformēšana nolūkā uzlabot tās darbību un izmaksu efektivitāti, jo īpaši pārskatot valsts pārvaldes apjomu, nodarbināšanas kārtību tajā un funkciju sadali, lai nodrošinātu valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu un kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem;
i)
sociālo pabalstu vispārējās struktūras un līmeņu reformēšana ar mērķi efektīvi izmantot līdzekļus un nodrošināt pienācīgu līdzsvaru starp sociālo palīdzību un stimuliem stāties darbā. Plānotā sociālās palīdzības reforma nodrošina, ka sociālā palīdzība kalpo par drošības tīklu, lai nodrošinātu minimālo ienākumu tiem, kas nevar sasniegt elementāru dzīves līmeni, vienlaikus saglabājot stimulus stāties darbā; un
j)
publisko finanšu visaptveroša revīzija, lai inter alia novērtētu iemeslus, kas izraisījuši pārliecīgā parāda uzkrāšanos.
9. Kipra nodrošina, ka algu indeksācijas atlikšana plašākā publiskajā sektorā paliek spēkā līdz programmas beigām. Minimālās algas izmaiņas atbilst ekonomikas un darba tirgus attīstībai un tiek pieņemtas pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem.
10. Kipra izstrādā detalizētus stratēģiskos priekšlikumus ar mērķi novērst tās darba tirgū iesaistīšanas politikā atklātos trūkumus. Kipra nekavējoties rīkojas, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes saskaņā ar Padomes ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu (4). Jauniešiem paredzēto pasākumu veids, pārvaldība un īstenošana iekļaujas plašākā darba tirgū iesaistīšanas stratēģiju sistēmā un ir saskaņā ar sociālās labklājības sistēmas reformu un pieņemtajiem budžeta mērķiem.
11. Kipra pieņem citus nepieciešamos grozījumus konkrētu nozaru tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (5). Tiek novērsti nepamatoti šķēršļi pakalpojumu tirgos, jo īpaši attiecībā uz reglamentētajām profesijām. Tiek uzlabots konkurences regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes darbību un nodrošinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību un pilnvaras.
12. Kipra nodrošina to, ka tiek samazināta kavēšanās īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā, veic pasākumus, lai paātrinātu šķēršļu likvidēšanu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu nodošanas procesā nekustamā īpašuma iegādes gadījumā, kā arī piemēro garantētus termiņus ēku sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā.
13. Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles iespējami īsā laikā. Tā paātrina lietu izskatīšanu tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības laikposma beigām. Kipra veic pasākumus, lai stiprinātu tās tūrisma nozares konkurētspēju, izstrādājot konkrētu rīcības plānu, kas ļautu īstenot noteiktos kvantitatīvos mērķus, kuri inter alia iekļauti nesen pārskatītajā Tūrisma stratēģijā 2011.-2015. gadam. Kipra izstrādā ziņojumu par gaisa satiksmes savienojumu vajadzībām, kas būs tās aviopolitikas stratēģijas pamatā.
14. Enerģētikas nozarē Kipra pilnībā īsteno trešo enerģētikas paketi neatkarīgi no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (6) 44. panta 2. punkta un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (7) 49. panta 1. punkta. Kipra apsver, vai izmantot atkāpes, kas paredzētas minētajos pantos. Līdztekus tā izstrādā visaptverošu attīstības plānu Kipras enerģētikas nozares pārstrukturēšanai. Minētajā plānā ietver:
a)
gāzes izmantošanai nepieciešamās infrastruktūras izvietošanas plānu, ņemot vērā komerciālās iespējas un riskus;
b)
visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas nozares un gāzes eksporta regulējumu un tirgus organizāciju, ietverot atbilstīgu tirdzniecības regulējumu gāzes piegādēm jūrā, kas vērsts uz to, lai maksimāli palielinātu ieņēmumus; un
c)
plānu par institucionālās sistēmas izveidi ogļūdeņražu resursu pārvaldībai, tostarp resursu fondu, kurā būtu jāsaņem un jāpārvalda valsts ieņēmumi no gāzes ieguves atklātā jūrā un kurš būtu izveidots, pamatojoties uz starptautiskā līmenī atzītu paraugpraksi.
15. Kipra iesniedz Komisijai tehniskās palīdzības pieprasījumu programmas darbības laikā. Pieprasījumā norāda un konkretizē tehniskās palīdzības vai konsultāciju jomas, kuras Kipras pārvaldes iestādes uzskata par būtiski svarīgām tās makroekonomikas korekciju programmas īstenošanai.
3. pants
Lēmums 2013/236/ES tiek atcelts.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.
Briselē, 2013. gada 13. septembrī