РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/519 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, чийто обхват беше разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия, след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), последно изменен с Регламент (ЕС) № 924/2012 на Съвета (3), Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито („първоначалните мерки“) върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
След изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012 мерките бяха приложени под формата на адвалорно мито, наложено върху включените в извадката китайски производители износители при нива от 0,0 % до 69,7 %. В същото време антидъмпинговото мито за невключените в извадката оказали съдействие китайски производители износители беше установено на 54,1 %, докато остатъчното мито за неоказалите съдействие китайски производители износители възлизаше на 74,1 % („действащите мита“).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 723/2011 на Съвета (4), последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 693/2012 (5), обхватът на първоначалните мерки е разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (6) на 1 октомври 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(6)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 30 януари 2014 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. („разглеждан период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(8)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР, както и представителите на КНР за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и производители и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
24 от 325 известни китайски производители предоставиха отговори на въпросника за изготвяне на извадка. Въпреки това 13 от тези производители не докладваха износ за ЕС, докато за трима други бе установено, че не са извършвали дъмпинг при първоначалното разследване и следователно не са обект на действащите мерки. Останалите осем дружества докладваха 11 800 тона износ за ЕС, който според Евростат съответства на 132 % от общия китайски внос в ЕС през РПП. Беше предложена извадка от тримата най-големи износители. Въпреки това едно от дружествата, включено в извадката, заяви, че погрешно е докладвало износа си за ЕС във формуляра за извадката и че в действителност е трябвало да докладва липса на износ.
(12)
Следователно извадката беше съставена от останалите трима най-големи производители. Всичките три дружества, включени в извадката, оттеглиха съдействието си на различни етапи от процедурата, като избраха да не отговарят на въпросниците или отказаха проверка на място. Поради това бяха изпратени писма до всяко от трите дружества, с които те бяха информирани относно намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент. Нямаше реакция от страна на тези производители износители.
(13)
Комисията разгледа състоянието на останалите четирима производители износители, които предоставиха отговори на въпросника за съставяне на извадката. Техният износ за Съюза е бил толкова малък, а именно по-малко от 1 % от общия износ, че не беше счетено за целесъобразно или представително да се състави нова извадка и да се основават констатациите от разследването на състоянието на тези производители износители. Беше счетено за по-целесъобразно констатациите от разследването да се основават на по-широка и представителна база, по-конкретно на фактите, налични във връзка с неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители. Останалите четири дружества бяха информирани относно намерението на Комисията да използва наличните факти.
(14)
Намерението на Комисията да приложи член 18 с оглед на недостатъчното съдействие беше оповестено и на китайските органи. Комисията не получи коментари или искания за намеса на служителя по изслушванията относно съответните писма до дружествата и китайските органи.
(15)
На предварителния етап от разследването на Комисията беше оказано съдействие от страна на 91 производители/група от производители от Съюза, които представляват около 50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза. С оглед на големия брой оказали съдействие производители Комисията приложи метода на съставянето на извадка. Подбраната извадка първоначално включваше девет дружества/групи от дружества сред най-представителните по отношение на обем, размер, съчетание на видовете продукти и географско разположение в Съюза. Едно от включените в извадката дружества оттегли съдействието си и избра да не отговаря на въпросника. Впоследствие Комисията информира дружеството за изключването му от извадката поради неоказване на съдействие. Въпреки това намалената извадка от останалите осем дружества/групи от дружества беше счетена за представителна, тъй като включваше 24 % от изчисленото общо производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(16)
Бяха получени отговори на въпросника от двама вносители от Съюза. С оглед на относително ограничения брой дружества не беше необходимо изготвянето на извадка.
(17)
По отношение на ползвателите нито един от тях не заяви своя интерес в рамките на срока, обявен в известието за започване на преразглеждане, или на по-късен етап от процедурата. Поради тази причина се счита, че нито един ползвател не е съдействал на разследването.
(18)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
Бяха посетени единадесет дружества (поне едно от които е част от всяка от осемте включени в извадката групи от дружества). Позовавайки се на член 19 от основния регламент тези производители от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на наименованията им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Поради това наименованията на тези дружества не са посочени.
б)
Вносители от Съюза
Adolf Würth GmbH & Co, Германия
Marcopol z o.o. - Полша
в)
Производители в държавите с пазарна икономика:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Индия
5. Оповестяване
(19)
Всички заинтересовани страни бяха информирани относно основните факти и съображения, довели до заключенията от настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на мерките, и бяха приканени да коментират (окончателно оповестяване). На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявления бяха получени от заявителя,China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, двама вносители/производители от разрез Съюза и свързания с тях китайски производител, както и от две сдружения на разпространители от Съюза. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на болтове за траверси), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
2. Сходен продукт
(21)
За разглеждания продукт и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, както и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в Малайзия („държава аналог“), беше установено, че по същество имат същите основни физически и технически характеристики като скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани в КНР и продавани за износ на Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от КНР.
1. Предварителни бележки
(23)
Както е посочено в съображения 11 и 14 по-горе, китайските производители износители, избрани да бъдат включени в извадката, не оказаха съдействие в хода на разследването. Вследствие на това при липсата на достатъчно съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(24)
Вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга обществено достъпна информация (например декларация от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи).
(25)
Липсата на съдействие оказа въздействие върху сравнението на нормалната стойност с експортната цена, тъй като конкретният продуктов асортимент, изнесен от китайските производители за Съюза, е неизвестен.
2. Дъмпинг на вноса през рпп
2.1. Избор на държава аналог и изчисляване на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Индия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Индия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване.
(27)
В допълнение към Индия заявителят предложи САЩ като потенциална държава аналог. Други заинтересовани страни изразиха резерви относно предложението за Индия и предложиха Малайзия, Тайван, Тайланд и Виетнам като алтернативни държави аналози.
(28)
Допълвайки предложенията на заинтересованите страни, Комисията също се опита да определи подходяща държава аналог. Тя определи Япония като допълнителна потенциална държава аналог поради големия обем на нейното производство на скрепителни елементи от желязо или стомана, подобен на този на КНР.
(29)
Бяха изпратени искания за съдействие до известните производители в Индия, Япония, Малайзия (производители, за които е установено, че не извършват заобикаляне (8)), Тайван, Тайланд и САЩ. С виетнамските производители не беше установен контакт, тъй като Виетнам не се счита за държава с пазарна икономика. Беше предоставено съдействие от производителите износители в Индия и Малайзия, като в тези две държави бяха извършени посещения за проверка на място.
(30)
Беше установено, че едно от оказалите съдействие дружества в Индия не е производител, а търговско дружество, и че второто оказало съдействие индийско дружество е започнало дейността си едва след РПП. Поради това не беше възможно да се използват данните за продажбите и разходите от Индия. За двете оказали съдействие малайзийски дружества беше установено, че са производители износители с пълни данни от РПП. Поради това беше избрана Малайзия като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Малайзия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(32)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП. За вътрешните продажби на един от производителите беше установено, че са извършени при обичайни търговски условия за разлика от продажбите на втория производител.
(33)
По този начин нормалната стойност на първия производител бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП. Нормалната стойност на втория производител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(34)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни коментираха относно избора на държава аналог. Двете страни твърдят, че Япония не следва да бъде считана за потенциална държава аналог поради производството основно на високотехнологични продукти и свързаните с това високи разходи. Една от страните също така заяви, че Тайван следва да бъде избран за държава аналог поради големия брой производители, сравнимите разходи спрямо Китай и големия му износ за Европа и Северна Америка.
(35)
Комисията отбелязва, че изборът на държава аналог е направен след разглеждане на шест потенциални държави. Поискано е съдействие от всички тези държави. Оказано е съдействие единствено от Малайзия и Индия, като Тайван и Япония не са оказали съдействие. На основанията, посочени в съображение 30, беше избрана Малайзия.
2.2. Определяне на експортната цена
(36)
С оглед на липсата на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители, а поради това и на липсата на конкретна информация за китайските цени, експортната цена беше определена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент и за тази цел бяха използвани статистически източници (Евростат).
2.3. Сравнение и корекции
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент при необходимост бяха отчетени под формата на корекции съответните разлики във факторите, които засягат експортните цени. С цел да се изрази експортната цена на равнище франко завода, Комисията коригира цената CIF въз основа на данни на Евростат за разходите за навло, застраховка, обработка и кредити.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(38)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена. Средните цени според данните за вноса на Евростат, сравнени с нормалните стойности на държавата аналог, не показват съществуването на дъмпинг.
(39)
Въпреки това през РПП в Съюза бяха внесени само незначителни обеми (а именно 9 000 тона) скрепителни елементи от желязо или стомана (на стойност 23 млн. EUR) от КНР, които не включват тези, произведени от производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не са извършвали дъмпинг. Освен това, поради неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски износители, липсваше информация относно продуктовия асортимент на китайския износ и следователно сравнението с нормалната стойност на държавата аналог беше възможно единствено на базата на агрегиране.
(40)
Следователно въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, се счита, че това няма голямо значение поради малките внесени количества и липсата на информация относно внесения продуктов асортимент, като се вземе предвид голямото разнообразие от произведените и предлагани скрепителни елементи от желязо или стомана.
(41)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни коментираха, че мерките следва да бъдат отменени, тъй като не е установен дъмпинг по време на РПП. Те счетоха, че въпреки малките обеми на износа от КНР липсата на установен дъмпинг е от съществено значение.
(42)
Комисията отбелязва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент констатациите се основават на вероятността от повтаряне на дъмпинга, а не на установяването на съществуващ дъмпинг през РПП.
3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(43)
С оглед на гореизложеното в съображения 38-40 Комисията допълнително анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в КНР, експортната цена от КНР за други пазари, практиките на заобикаляне и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1. Производствен капацитет и свободен капацитет в КНР
(44)
Според изчисленията КНР е най-големият производител на скрепителни елементи от желязо или стомана в света. Съгласно данните на China Fastener Industry Association (9) (CFIA) производственият капацитет беше изчислен на 6,6 млн. тона през 2012 г. Предполага се, че капацитетът е бил използван на равнище 75 %, като това означава значителен свободен капацитет, сравним с общото потребление на Съюза.
(45)
Според данните на CFIA 40 %-50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана (2,5 млн. тона) са били изнесени през 2012 г. Очевидно е, че износът е важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. При тези обстоятелства китайският износ е бил с 40 % по-висок от общото потребление на Съюза през същия период.
3.2. Експортната цена на КНР за пазари на трети държави
(46)
Искането съдържа доказателства prima facie за китайските експортни цени за други пазари, включително САЩ и Тунис. Доказателствата се основават на цените, предоставени от промишлеността на Съюза. Установено е, че тези експортни цени са под нормалната стойност, както е определена по-горе. Освен това въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които доведоха до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно и съответно под нормалната стойност, както е определена по-горе.
(47)
Антидъмпинговите мерки спрямо скрепителните елементи от КНР бяха предприети в няколко трети държави (например Канада (10), Колумбия (11), Мексико (12), Южна Африка (13) и САЩ (14)). Тези мерки се отнасят до различни подкатегории от скрепителни елементи, включително разглеждания продукт. Антидъмпинговите мерки бяха счетени за допълнително доказателство за съществуването на дъмпинг спрямо пазарите на трети държави.
(48)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че производителите износители от КНР са продавали и понастоящем продават скрепителни елементи от желязо или стомана на трети държави, упоменати в съображения 46 и 47, на дъмпингови цени. Следователно Комисията счита, че ако настоящите мерки бъдат отменени, е вероятно производителите износители от КНР да започнат да продават разглеждания продукт на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.3. Практики за заобикаляне на мерките
(49)
В резултат на разследване по повод заобикаляне на антидъмпинговите мерки (15) се стигна до заключението че заобикалянето на мерките, приложими за китайските скрепителни елементи, се извършва чрез Малайзия. Поради това мерките са разширени, за да включват Малайзия, с изключение на деветте малайзийски производители, за които е установено, че са производители, които действително не извършват заобикаляне, и са освободени от мерките. Практиките на заобикаляне показват, че извършващите дъмпинг износители се стремят да достигнат пазара на Съюза на дъмпингови цени, без да плащат съответните мита. Следователно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, съществува вероятност те да имат желание да насочат дъмпинговия внос направо към пазара на Съюза, без да прибягват до заобикаляне.
(50)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни заявиха, че по-ниските митнически ставки намаляват риска от заобикаляне. Страните също така твърдят, че специалните мерки, посочени в съображение 129, съгласно които се изисква китайските износители с индивидуални митнически ставки да представят фактури, са знак, че митническите ставки са твърде високи и насърчават заобикалянето.
(51)
Комисията отбелязва, че равнището на действащите митнически ставки не може да бъде променено в контекста на член 11, параграф 2 от основния регламент. Освен това специалните мерки за китайските износители следва да са насочени към потенциалния риск от заобикаляне сред китайските производители поради разликите в индивидуалните митнически ставки. В същото време, практиките за заобикаляне в Малайзия бяха анализирани като показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинга от страна на КНР по отношение на Съюза. Комисията счита, че тези два въпроса не са пряко свързани: изискването на фактури от китайските производители не променя констатацията, че практиките за заобикаляне в други страни са показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(52)
Практиките на заобикаляне през Малайзия показват, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители поради по-високите цени на този пазар. Съществуването на антидъмпингови мерки на другите експортни пазари допълнително увеличава привлекателността на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. По тази причина е разумно да се очаква, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочен към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %. Поради това се очаква, че ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, китайският износ, който в момента възлиза на 0,5 % от пазара на Съюза, значително ще нарасне, като така ще подбие цените на Съюза.
3.5. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(53)
Разследването показа, че износът на скрепителни елементи о от КНР за няколко трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени и че някои от тези трети държави са приели антидъмпингови мерки, приложими за китайските скрепителни елементи. Ценовото поведение на китайския износ на трети пазари показва вероятност от повторно възникване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(54)
Съществуването на практики за заобикаляне беше отчетено като допълнителен показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг.
(55)
Освен това привлекателността на пазара на Съюза и фактът, че другите пазари остават затворени в резултат на антидъмпингови мерки, показват, че съществува риск китайският износ да бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(56)
В допълнение, свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в КНР е значителен в сравнение с потреблението в Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и за конкуриране с цените на производителите от Съюза, съществува голяма вероятност подобен износ да бъде извършен на дъмпингови цени поради свръхпроизводството на продукти, които ще трябва да намерят път до експортните пазари, а това представлява стимул за дъмпинг.
(57)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(58)
Разследването установи, че сходният продукт е произведен от голям брой производители в Съюза, включително много малки и средни предприятия и няколко големи дружества. Производителите от Съюза, от чието име е подадено искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съдействаха в хода на разследването, с изключение на едно дружество, както е посочено в съображение 15. Известен брой други производители, които или поддържат, или се противопоставят на искането, осигуриха общи данни за обема на тяхното производство и продажби. Тъй като много производители в Съюза, основно малки предприятия, не оказаха съдействие при разследването, не беше възможно да се определят с точност общият обем на производството на Съюза и броят на производителите на основата на данни от отделни дружества.
(59)
Вследствие на това обемът на производството на Съюза беше изчислен, като беше използвана информацията, предоставена в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, въз основа на данните на Евростат за промишленото производство. Въз основа на горепосоченото беше изчислено, че общото производство на Съюза през РПП възлиза на около 1,2 млн. тона.
(60)
Освен това искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и информацията, събрана в хода на разследването, водят до извода, че през РПП 378 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(61)
Както е посочено в съображение 15 по-горе, осем производители/групи от производители от Съюза са били включени в извадката и са предоставили поисканата информация. Изчислено е, че включените в извадката дружества представляват около 24 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(62)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха установени, анализирани и проверени въз основа на данни, предоставени от промишлеността на Съюза. Микроикономическите показатели бяха установени въз основа на данните, събрани и проверени на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(63)
Макроикономическите показатели в следващите раздели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, складови наличности, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг. Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, разходите за производство, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и разходите за труд.
2. Потребление на съюза
(64)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, както и въз основа на оценката за неоказалите съдействие производители и данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по ТАРИК.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 3 %. През 2011 г. беше отбелязан значителен растеж, но потреблението на Съюза все още е далеч от нивата, регистрирани през разследвания период на първоначалното разследване, когато потреблението е било над 2,2 млн. тона.
Таблица 1
Потребление
2010
2011
2012
РПП
Потребление (в тонове)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Индекс (2010 = 100)
100
112
101
103
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат
3. Обем, цени и пазарен дял на вноса от кнр
(66)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(67)
През разглеждания период за вноса на разглеждания продукт от КНС в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2010
2011
2012
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
11 108
9 628
6 839
8 214
Индекс (2010 = 100)
100
87
62
74
Пазарен дял (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Индекс (2010 = 100)
100
77
61
72
Източник: Евростат
(68)
Обемите на внос от КНР са намалели значително в сравнение с нивата, регистрирани по време на първоначалния разследван период (с над 98 %, ако сравняваме първоначалния РП с РПП). Поради това китайският пазарен дял също е намалял от 26 % през първоначалния РП на 0,5 % през РПП. В резултат на това официалният китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Данните, посочени в тази и следващата таблица, не съдържат обемите на износа на тримата китайски производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не извършват дъмпинг. За разглеждания период се счита, че обемът на техния износ възлиза средно на около 30 % от общия китайски износ на разглеждания продукт за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на китайския внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличила с 28 %. Въпреки това съществуват причини да се счита, че тази цена (която надвишава с над 250 % средната цена на китайския износ през първоначалния РП) не може да се приеме като значим показател поради твърде малките количества, които се внасят от Китай. В действителност, с оглед на високите антидъмпингови мита, малките обеми на износ и доказателствата, събрани от оказалите съдействие вносители, изглежда, че количествата, изнасяни от китайски производители през РПП, са се състояли от много малки поръчки и/или изключително специфични видове продукти, което е довело до по-високите цени.
Таблица 3
Средна цена на вноса от КНР
2010
2011
2012
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
1 975
2 158
3 137
2 524
Индекс (2010 = 100)
100
109
159
128
Източник: Евростат
(70)
Тъй като нито един включен в извадката китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, както и с оглед на ограничената информация, предоставена от други китайски производители износители, подбиването на цените през РПП бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за мита.
(71)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от генерирания през РПП оборот на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза от 12 %. Въпреки това, поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, следва да се счита, че цените, регистрирани за китайския износ на разглеждания продукт през разглеждания период, са много по-високи, отколкото биха били при липсата на мерките. Поради това има основания да се счита, че ако мерките бъдат отменени, износът на разглеждания продукт от КНР ще продължава да оказва сериозен ценови натиск върху производителите от Съюза.
4. Внос от други трети държави, които не са обект на мерките
Таблица 4
Внос от други трети държави
2010
2011
2012
РПП
Тайван
Обем на вноса (в тонове)
266 795
351 067
323 405
319 326
Индекс (2010 = 100)
100
132
121
120
Цена (EUR/тон)
1 805
1 905
2 003
1 895
Индекс (2010 = 100)
100
106
111
105
Пазарен дял (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Индекс (2010 = 100)
100
117
120
117
Виетнам
Обем на вноса (в тонове)
41 981
59 270
57 704
74 764
Индекс (2010 = 100)
100
141
137
178
Цена (EUR/тон)
1 349
1 496
1 528
1 365
Индекс (2010 = 100)
100
111
113
101
Пазарен дял (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Индекс (2010 = 100)
100
126
136
174
Тайланд
Обем на вноса (в тонове)
27 232
59 979
50 226
45 759
Индекс (2010 = 100)
100
220
184
168
Цена (EUR/тон)
1 259
1 325
1 362
1 246
Индекс (2010 = 100)
100
105
108
99
Пазарен дял (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Индекс (2010 = 100)
100
196
183
164
Общо други трети страни (16)
Обем на вноса (в тонове)
228 589
202 362
165 618
165 659
Индекс (2009 = 100)
100
89
72
72
Цена (EUR/тон)
2 816
3 232
3 729
3 751
Индекс (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Пазарен дял (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Индекс (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Общо трети държави (16)
Обем на вноса (в тонове)
564 597
672 679
596 954
605 509
Индекс (2009 = 100)
100
119
106
107
Цена (EUR/тон)
2 154
2 217
2 382
2 288
Индекс (2009 = 100)
100
103
111
106
Пазарен дял (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Индекс (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза е показал тенденция за леко покачване, което следва тенденцията при потреблението. Пазарният дял на вноса на скрепителни елементи от желязо или стомана от всички трети държави се е задържал на относително стабилно ниво през разглеждания период, с размер около една трета от потреблението на Съюза.
(73)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се задържали като цяло на стабилно ниво и остават много под нивото на цените на промишлеността в Съюза. Независимо от това, цените на трети държави са значително по-високи от цените, регистрирани от страна на Китай в хода на първоначалното разследване. Поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, цените на китайските скрепителни елементи от желязо или стомана, внесени в Съюза през РПП, въпреки че са по-високи от средните цени на вноса от трети държави, не могат да се считат за представителни.
(74)
Ако третите държави се разгледат поотделно, става ясно, че понастоящем Тайван играе най-значителна роля като износител за пазара на Съюза. Обемът на неговия износ е нараснал с 20 % за разглеждания период и сам по себе си представлява почти половината от вноса на пазара на ЕС. Ако вземем предвид, че обемите на износа на Тайван през РПП са със 70 % по-високи, отколкото през първоначалния разследван период (въпреки факта, че потреблението през РПП е по-ниско), става ясно, че значителна част от износа от Китай е бил заменен от тайвански продукти. Въпреки това, следва да се отбележи, че обемите на вноса от Тайван през РПП представляват само половината от обемите, изнасяни от Китай през първоначалния разследван период, както и че средните тайвански цени през РПП са били почти двойни (+ 97,8 %) спрямо средните цени на китайския износ през същия период. Освен това се отбелязва, че китайските износители са продължили да продават на сходно ниски ценови равнища на европейските пазари, където не се прилагат антидъмпингови мерки, като например в Хърватия преди нейното присъединяване към ЕС.
(75)
Виетнам и Тайланд също могат да бъдат определени като държави, които са извлекли ползи от прекратяването на китайския износ, тъй като са регистрирали значително нарастване (в рамките на 70-80 %), въпреки че са започнали от много по-малки обеми.
(76)
Освен това следва да бъде взето предвид, че внесените продукти се считат за принадлежащи към по-стандартна продуктова гама в сравнение с продуктите на промишлеността на Съюза.
(77)
След окончателното оповестяване четири заинтересовани страни заявиха, че констатациите на Комисията относно частичната замяна на пазара на Съюза на китайския внос от внос от Тайван, Тайланд и Виетнам, следва да доведе до заключението, че продуктите, за които е вероятно да бъдат внесени от Китай, са стандартни и следователно не са в пряка конкуренция с по-високотехнологичните продукти на промишлеността на Съюза.
(78)
В отговор на това твърдение се отбелязва, че действително вносът от трети държави изглежда запълва пазарната ниша, изоставена от китайските износители, но този факт не означава, че няма вероятност бъдещият внос от Китай да причини вреда. На първо място, както е обяснено в по-големи подробности в съображение 115, промишлеността на Съюза се състои от производители, които произвеждат както стандартни, така и специални скрепителни елементи. Второ, съществуват показатели, че бъдещият внос от Китай също би се състоял от по-специални и високотехнологични продукти. Наличната информация относно плановете за развитие, като например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи (17), ясно показва, че китайският сектор предвижда разработването на по-разнообразни, сложни и високотехнологични продукти. Следователно горепосоченото твърдение трябва да бъде отхвърлено.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(80)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност,, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(81)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво. Припомня се, че търсенето на разглеждания продукт зависи в голяма степен от сектори като автомобилната и строителната промишленост, както и от други потребителски стоки. Въпреки леко нарастване през 2011 г. производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво през разглеждания период в унисон с бавно нарастващото търсене на европейската икономика.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Производство (в тонове)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Индекс (2010 = 100)
100
114
100
99
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(82)
През разглеждания период производственият капацитет също се е задържал на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през 2011 г. и РПП. Предвид факта, че производството се е задържало на стабилни нива за периода 2010-2013 г., използването на капацитета също се е задържало като цяло стабилно, с относителен максимум през 2011 г.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2010
2011
2012
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Индекс (2010 = 100)
100
101
99
101
Използване на капацитета (%)
48
54
48
47
Индекс (2010 = 100)
100
114
101
98
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти
2010
2011
2012
РПП
Обем (в тонове)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Индекс (2010 = 100)
100
113
102
103
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(83)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти следваше тенденцията на потребление и производство през периода 2010-2013 г., с лек растеж през разглеждания период, независимо от значителното нарастване за периода 2010-2011 г.
Таблица 8
Пазарен дял и растеж на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
67
66
66
66
Индекс (2010 = 100)
100
97
98
98
Източник: отговори на въпросника и Евростат
(84)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил стабилен (съгласно изчисления, при които са взети предвид продажбите на свързани страни) през разглеждания период, като е представлявал около две трети от пазара. Подобен резултат е в съответствие с намаленото потребление на Съюза в сравнение с първоначалния разследван период, от една страна, и с замяната на китайския внос от вноса от други източници, от друга.
в) Заетост и производителност
(85)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се е задържала като цяло на стабилно ниво. Лекото нарастване от 2011 г. съответства на по-голямото производство, регистрирано през същата година. Предвид факта, че и производителността е била по-висока през 2011 г., това показва, че промишлеността на Съюза е реагирала на по-голямото търсене частично чрез наемане на нова работна ръка и частично чрез увеличаване на производителността на вече наетите работници (извънреден труд). Когато обемите отново са намалели през следващите години, и двете тенденции са били прекратени, като са възстановени нивата от 2010 г.
Таблица 9
Заетост и производителност
2010
2011
2012
РПП
Брой наети лица
20 036
20 854
20 238
19 950
Индекс (2010 = 100)
100
104
101
100
Производителност (единица/наето лице)
60
66
60
60
Индекс (2010 = 100)
100
110
99
100
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(86)
Както е посочено в съображение 36 по-горе, поради липса на съдействие от страна на включените в извадката производители износители от КНР, дъмпинговите маржове за КНР не са изчислени с достатъчна точност и следователно се счита, че въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, това не е от голямо значение. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче беше забавено от застоя в търсенето в основните сектори надолу по веригата. Освен това следва да се отбележи, че сравнително стабилното състояние, регистрирано през разглеждания период, се вписва в контекста на защитата, осигурена с настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза се очаква да бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(87)
В периода 2010-2013 г. средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 8 %, след като са достигнали относителен максимум през 2012 г. Средната продажна цена като цяло покрива производствените разходи и гарантира малка печалба за промишлеността на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2010
2011
2012
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
2 748
2 953
3 049
2 974
Индекс (2010 = 100)
100
107
111
108
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
2 528
2 811
2 937
2 765
Индекс (2010 = 100)
100
111
116
109
Източник: отговори на въпросника
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2010
2011
2012
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
1,5
1,1
2,0
3,6
Паричен поток (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Инвестиции (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Индекс (2010 = 100)
100
121
79
81
Възвръщаемост на инвестициите (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Източник: отговори на въпросника
(89)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През разглеждания период маржът на печалба е останал много нисък, а за някои производители от Съюза е бил отрицателен. По-специално, следва да се отбележи, че през нито една от разглежданите години маржът на печалбата не е достигал равнището, регистрирано през първоначалния разследван период (4,4 %). Независимо от тенденцията за стабилност в продажбите и производството, както и значителния пазарен дял на промишлеността на Съюза, маржовете на печалбата са все още сравнително ниски за този сектор. По-специално, следва да се отбележи, че през 2011 г. маржът на печалбата е бил много нисък, въпреки че обемите на продажбите на промишлеността на Съюза са достигнали своя максимум за разглеждания период. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на Съюза, ако продължи застоят в икономиката. Също така следва да се отбележи, че маржът на печалбата за разглеждания период винаги е оставал под целевата печалба, посочена при първоначалния разследван период (5 %).
(90)
През целия разглеждан период паричният поток - способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си - е бил положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2012 г., след което е отбелязал значителен спад от 17 % през РПП. Това поражда опасения по отношение на способността на промишлеността на Съюза да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си.
(91)
През разглеждания период нивото на инвестициите се е запазило сравнително високо и стабилно, като достига своя максимум през 2011 г. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, следва тенденция, подобна на тази при маржа на печалбата. Следователно този показател също е достигнал максималното си ниво през РПП. Това следва да се разглежда като двусмислен сигнал, защото от една страна отразява най-високото ниво на марж на печалбата сред тези, регистрирани през разглеждания период, но от друга отразява ниските нива на инвестициите, което показва несигурността на промишлеността по отношение на икономическите перспективи пред сектора.
(92)
С оглед на горепосоченото може да се заключи, че, независимо от запазването на стабилността на финансовите резултати на производителите на Съюза през разглеждания период, те не са достигнали нивата на първоначалния разследван период, с изключение на инвестициите.
ж) Складови наличности
(93)
Нивото на складовите наличности в края на периода на оказалите съдействие производители е следвало плътно вече съществуващата тенденция при производството и продажбите, като се е запазило стабилно и е достигнало относителен максимум през 2011 г. Освен това и предвид факта, че производството на сходния продукт в Съюза е предимно по поръчка, равнището на складовите наличности не представлява особено значим показател.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2010
2011
2012
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
283 330
321 795
315 784
292 740
Индекс (2010 = 100)
100
114
111
103
Източник: отговори на въпросника
з) Разходи за труд
(94)
Средната заплата на наетите лица е отбелязала стабилно покачване с 4 % всяка година през разглеждания период. Този растеж обаче може да бъде обяснен с корекциите спрямо инфлацията, както и, в по-малка степен, с необходимостта от извънреден труд (както е отбелязано през 2011 г. в резултат на нарастването на производителността на наето лице).
Таблица 13
Разходи за труд
2010
2011
2012
РПП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Индекс (2010 = 100)
100
104
108
112
Източник: отговори на въпросника
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(95)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2009 г. вносът на продукти от КНР почти отсъства на пазара на Съюза. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне добро и стабилно ниво на производството, обема на продажбите и пазарния дял. В същото време рентабилността е под нивата, достигнати по време на първоначалния разследван период, както и под целевата печалба за сектора.
(96)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Предвид бавното нарастване на потреблението обаче, както и факта, че маржовете на печалбата остават под необходимото за дългосрочна жизнеспособност, състоянието на промишлеността на Съюза все още може да се счита за уязвимо.
(97)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни заявиха, че заключението на Комисията, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП, би трябвало да доведе до прекратяване на мерките. Комисията действително е установила липса на съществена вреда през РПП. Решението да се разширят мерките, обаче, не се основава на съществена вреда през РПП, а на констатации относно вероятността от повторно възникване на вреда в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(98)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския износ върху пазара на Съюза и върху промишлеността на Съюза.
(99)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на КНР. Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители анализът се основава на наличните факти, включително статистика (статистически данни на Евростат и Китай във връзка с търговската дейност), както и на документи относно сектора (например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, посочена в съображение 78 по-горе), предоставени в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
2. Потребление в Съюза
(100)
Както е посочено в съображения 64 и 65, потреблението на разглеждания продукт в Съюза като цяло е отбелязало стабилна тенденция през разглеждания период. В същото време потреблението през РПП е по-ниско с почти 20 % в сравнение с нивата от първоначалния разследван период преди кризата. Спадът в потреблението на разглеждания продукт се дължи на намаляващото производство в автомобилната и строителната промишленост в Съюза, както и в други сектори на потребителските стоки, които имат широка употреба на разглеждания продукт (електронните и домакинските уреди, мебели и др.). При тези обстоятелства се счита, че възобновяването на вноса на изключително ниски цени от Китай, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, ще окаже внезапно и драстично въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се този внос да подбие и със сигурност да окаже натиск към понижаване на цените на Съюза и да наруши конкуренцията на пазара. Вследствие на това е вероятно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, да възникне повторна вреда за промишлеността на Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на КНР
(101)
Както е описано в съображение 44, капацитетът на китайското производство на скрепителни елементи от желязо или стомана през 2012 г. възлиза на 6,6 млн. тона. Следва да се отбележи, че 2012 година се счита за тежка година за сектора на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана поради неблагоприятното въздействие на няколко икономически фактора (инфлацията, забавянето на китайската икономика и кризата в еврозоната). Тогава за първи път след 2000 г. капацитетът на китайското производство е отбелязал спад (от 6,8 млн. тона през 2011 г.).
(102)
Независимо от бъдещите сценарии (за стагнация или растеж), следва да се отбележи, че дори настоящият капацитет на китайското производство от 6,6-6,8 млн. тона е бил експлоатиран в рамките на 75 % през годините 2010-2012 г. Това означава свободен капацитет в Китай (1,6-1,7 млн. тона), който е изключително висок, при това точно в същата ниша като цялото потребление, регистрирано на пазара на Съюза през тези години.
(103)
През разглеждания период износът на скрепителни елементи от желязо или стомана от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 2,2-2,6 млн. тона, което съответства на 40-50 % от китайските продажби. Очевидно е, че износът представлява важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. Съгласно плановете за развитие, обявени от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи за сектора, очакваното нарастване на търсенето на вътрешния пазар вероятно ще доведе до спад в дела на износа в размер на 30-40 % от производството. Въпреки това, този спад следва да се разглежда спрямо общото нарастване на производствения капацитет, както е посочено в съображение 101, както и с оглед на факта, че този свободен капацитет съответства на размера на цялото потребление на Съюза. Освен това прогнозата на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи не включва времева рамка за намаляването на китайския дял на износа, нито конкретна индикация, че тази промяна вече трябва да е започнала. Вследствие на това, планът за развитие, обявен от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, следва да се счита за прекалено неясна и неопределена програма, особено на фона на евентуалното изтичане на срока на действие на мерките, което би оказало незабавно въздействие. Поради това, на този етап наличието на този план не може да окаже въздействие върху заключенията относно вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече.
(104)
Понастоящем китайското присъствие на пазара на Съюза е много ограничено и не надвишава 0,5 % от пазарния дял по отношение на обема. Независимо от това, пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители с оглед на по-високите цени на пазара на ЕС. Това може да се докаже чрез опитите на китайските производители износители да заобиколят антидъмпинговите мерки на ЕС. Както е посочено в съображение 3, това поведение вече е довело до разширяване на мерките върху китайския износ през Малайзия.
(105)
В допълнение, ориентираната към износа китайска промишленост е изправена пред все повече проблеми в намирането на канали към нейните обичайни износни пазари, тъй като все по-голяма част от тях неотдавна са наложили андтидъмпингови мерки върху износа на различни видове скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай, както се посочва в съображение 47.
(106)
По тази причина е разумно да се очаква, като следствие от привлекателността на пазара на пазара на Съюза с неговия размер и ценови равнища, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %.
(107)
В заключение, що се отнася до нивото на китайските експортни цени, се припомня, че при първоначалното разследване са установени много високи нива на дъмпингови маржове и маржове на вредата, изчислени въз основа на експортните цени на китайските износители. Въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които водят до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно. Освен това действията за търговска защита, предприети от трети държави срещу износа на китайски скрепителни елементи от желязо или стомана, потвърждават, че нелоялната ценова политика на китайските производители износители продължава и не е ограничена само до пазара на Съюза.
4. Заключение
(108)
Констатациите от разследването подчертаха няколко причини за загриженост, включително големия свободен капацитет на КНР, продължаването на дъмпинговите практики и практиките на подбиване на цените по целия свят, планираното развитие на производствения капацитет, продуктовата гама и сложността на продуктите в КНР, както и увеличаващите се пречки пред търговията на други основни пазари на трети държави. От друга страна, потреблението на Съюза е в застой от пет години поради слабото търсене в много сектори надолу по веригата. Това е довело до състояние на уязвимост на промишлеността на Съюза, което е характеризирано от известен свободен капацитет, ниски печалби и несигурност за бизнеса (както се вижда по-специално от намаляващите инвестиции). Съгласно този сценарий се счита, че отмяната на мерките по всяка вероятност би довела до рязко възобновяване на китайския дъмпингов внос, което от своя страна би отслабило позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар, по този начин отново причинявайки ѝ вреда.
(109)
Страните твърдят, че промишлеността на Съюза е удвоила печалбата си и паричния си поток в сравнение с 2010 г., следователно печалбата ѝ не може да бъде определена като ниска. Освен това се отбелязва, че промишлеността на Съюза няма нужда от допълнителни инвестиции, тъй като е правила значителни инвестиции в миналото.
(110)
Въпреки че промишлеността на Съюза действително е удвоила печалбата си, тя е останала по-ниска от печалбата през първоначалния разследван период (4,4 %) и целевата печалба от 5 %. Същото се отнася и до паричния поток, който е останал с 14 % под нивото от първоначалния разследван период. Освен това жизнеспособността на промишлеността на Съюза зависи от продължаващите инвестиции в съвременно оборудване и по-широка продуктова гама. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(111)
Ако мерките бъдат отменени при настоящото състояние на пазара, е много вероятно временното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза бързо да се промени към влошаване. Както е посочено по-горе, условията биха били изключително благоприятни за увеличаване на вноса от КНР на пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми. Това вероятно би попречило на положителното развитие на пазара на Съюза, наблюдавано през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима. Припомня се, че през разглеждания период по време на първоначалното разследване (1 януари 2003 г. - 30 септември 2007 г.), т.е. преди налагането на антидъмпинговите мерки, е трябвало промишлеността на Съюза да ограничи производството на някои сегменти, свързани с разглеждания продукт, поради масовия внос от Китай (18). Това е оказало значително отрицателно въздействие върху използването на капацитета и рентабилността.
(112)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да установи в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда въздействието на обема на китайския износ и връзката му с мерките. Заинтересованата страна твърди следното:
i)
вносът от други източници е заменил вноса от Китай; този внос се предлага на цени под тези на промишлеността на Съюза и въпреки това промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда,
ii)
намаляването на нивото на мерките след изпълнението на препоръките на СТО не е довело до увеличени обеми на вноса от Китай на пазара на Съюза,
iii)
вносът на други видове скрепителни елементи от Китай, които не са обект на антидъмпингови мерки, също е отбелязал значителен спад в обемите от 2009 г. насам, когато са били наложени първоначалните мерки,
iv)
с оглед на нарастващото търсене на вътрешния пазар в Китай, вероятността от бъдещо увеличение на китайския износ за Съюза е ограничена и
v)
пазарът на скрепителни елементи ще продължи да се разширява в Китай, както и търсенето на други азиатски пазари, което ще намали вероятността от значително увеличение на износа за ЕС.
(113)
В отговор на тези твърдения беше отбелязано следното:
i)
вероятността от вредоносно въздействие на китайския внос не може да се сравнява с въздействието на вноса от трети държави, като Тайван, Виетнам и Тайланд. Действително, както е посочено в съображение 74 по-горе, съществуват доказателства, съгласно които китайските износители са продължили продажбите си на хърватския пазар (преди присъединяването на тази държава към ЕС) на подобни средни цени като тези, регистрирани при първоначалното разследване. Поради това тези цени са много по-ниски от цените, докладвани от тези трети държави през РПП. Освен това, както е посочено в съображение 115 по-долу, промишлеността на Съюза продава значителни обеми както от стандартни, така и от специални продукти, поради което е вероятно китайският износ (който се състои от стандартни и специални продукти) да е в състояние да причини вреда, ако действащите мита бъдат прекратени;
ii)
с оглед на малкото намаляване на ставката на действащите мита след прилагането на препоръките на СТО, а именно от 85 % преди изменението на 74,1 % след това, не следва да се очаква значително увеличение на вноса от Китай;
iii)
твърдението за намаление на обемите на вноса на скрепителни елементи, които не са обект на мерките, не е подкрепено от наличните статистически данни. Действително, за периода 2009-2013 г. е поддържан стабилен месечен обем от 20-30 хил. тона, докато обемът на вноса на скрепителни елементи, които са обект на мерките, е спаднал незабавно през февруари 2009 г. от 60 хил. тона на месец до почти нулево равнище;
iv)
очакваната промяна на отношението на обемите на китайските вътрешни продажби спрямо експортните продажби, която ще отразява нарастването на вътрешното търсене в Китай, ще бъде неутрализирана от нарастването на общия китайски производствен капацитет и обемите на продажбите, както е посочено в съображение 101 и
v)
твърдението, че азиатското търсене на скрепителни елементи се увеличава се основава на неактуален източник, според който световното търсене на скрепителни елементи ще възлиза на 83 млрд. USD през 2016 г. Новите пазарни проучвания, публикувани от Fastener Industry News Inc. през декември 2014 г. (19), определят световното пазарно търсене на 81 млрд. USD през 2018 г., с което предвиждат по-малък растеж за по-дълъг период от време. Освен това нарастването на търсенето в Азиатско-тихоокеанския регион се съпътства от увеличаване на капацитета на няколко държави, различни от Китай (например Индонезия, Малайзия, Тайланд и Виетнам). Инсталирането на допълнителен капацитет за производство на скрепителни елементи среща сравнително ниски бариери за навлизане на пазара (по отношение на време, капитал и ноу-хау) и следователно предлагането може да реагира сравнително бързо на нарастващото търсене.
Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(114)
Същата заинтересована страна твърди, че в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда Комисията не е взела предвид факта, че продуктите от по-нисък клас, внасяни от Китай, не могат да оказват ценови натиск върху продуктите от висок клас, които се произвеждат основно от производители от Съюза.
(115)
В отговор на това твърдение следва да се припомни, че производството на Съюза обхваща пълната гама скрепителни елементи, като някои предприятия произвеждат конкретни видове (стандартни или специални), докато останалите предлагат пълната гама. По-специално, сред дружествата, включени в извадката, значителна част от продажбите се състои от стандартни скрепителни елементи, а за три от тях по-голямата част от продажбите през РПП обхваща стандартни продукти. Поради това, твърдението, че европейската промишленост би произвеждала само специални скрепителни елементи или скрепителни елементи от висок клас, вследствие на което би била защитена от вредоносното въздействие на вноса от Китай, е очевидно невярно, тъй като противоречи на доказателствата, събрани и проверени по време на разследването. Известно е също така, че китайският сектор на скрепителните елементи предвижда разработване на продукти от висок клас, както е посочено в съображение 78. Следователно е много вероятно и продуктовият асортимент на бъдещия китайски износ да се състои от пълната гама от продукти от нисък до висок клас, като ценовият натиск ще бъде усетен от цялата промишленост на Съюза и ще засегне използването на нейния производствен капацитет. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(116)
В заключение, две други заинтересовани страни заявиха, че в своя анализ Комисията погрешно е предположила, че цените на китайските продукти ще бъдат толкова ниски, колкото са били при първоначалното разследване. Според въпросните страни това не би било вярно, защото в Китай се наблюдавало значително увеличение на цените, основно в резултат на нарастването на разходите за суровини и труд, както и разработването на стандарти за качество на околната среда. Вследствие на това, всеки случай на подбиване на цените би бил по-незначителен и не би могъл да оправдае разширяването на мерките до такива високи равнища.
(117)
Без да се засяга фактът, че нивото на мерките не може да бъде променяно в контекста на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, а вътрешните цени и разходи в Китай са определени за ненадеждни при първоначалното разследване, тъй като китайските производители не са успели да придобият статут като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, следва да бъде отбелязано следното. Първо, липсата на съдействие от китайските производители не позволява на Комисията да провери техните разходи и промените, за които се твърди, че са настъпили в Китай. Въпросните заинтересовани страни не са предоставили никакви доказателства или обосновани факти в своите изявления. Второ, направена е препратка към ценовите нива в Хърватия преди присъединяването ѝ към Съюза, което ясно показва, че китайските износители са продължили да налагат цени, много сходни с тези, наблюдавани по време на първоначалното разследване (вж. съображение 74). Следователно твърдението по-горе трябваше да бъде отхвърлено.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(118)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(119)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(120)
В съображение 108 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на вносителите
(121)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Въпреки това само двама вносители оказаха съдействие при разследването и отговориха на въпросниците на Комисията. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. Също така нито един от двамата оказали съдействие вносители не е възразил срещу разширяването на настоящите антидъмпингови мерки, въпреки че те оспориха високите им нива. В това отношение се отбелязва, че разследването за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки въз основа на член 11, параграф 2 от основния регламент не може да доведе до промени в нивото на мерките. С оглед на горепосоченото и при липсата на заинтересованост от страна на вносителите като цяло се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
(122)
След окончателното оповестяване две от заинтересованите страни, а именно две сдружения на разпространители на скрепителни елементи от Съюза, заявиха, че налагането на действащите мерки на такова високо ниво не е довело до възстановяване на лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а по-скоро е предотвратила навлизането на китайския внос на пазара на Съюза. Тези заинтересовани страни твърдят, че всяко разширяване на мерките би довело до допълнително стесняване на вариантите за международно снабдяване на разположение на ползвателите и вносителите на Съюза. В отговор на това твърдение се отбелязва на първо място, че антидъмпинговите мерки не се налагат с цел да се предотврати или блокира вноса от дадена държава, а основно за да се възстанови лоялната конкуренция на пазара. Нивото на действащите мита е резултат от изчисленията на дъмпинговите маржове и маржовете на вредата, които са установени въз основа на констатациите, направени по време на първоначалното разследване. Второ, Комисията изразява несъгласие с твърдението, че действащите мита ограничават предлагането на пазара на Съюза. Наличната статистика за вноса показва, че вносът от трети държави се е увеличил след въвеждането на мерките спрямо Китай. При разследването не бяха открити доказателства, които показват, че тези тенденции няма да продължат в бъдеще. Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(123)
Освен това едно от тези сдружения заяви, че въпреки че счита първоначалните мерки за не напълно подходящи и че те са причинили рязко и ненужно нарушение на пазара на скрепителни елементи, тяхното внезапно премахване в този момент би било също толкова дестабилизиращо, колкото първоначалното им налагане. Това показва, че разпространителите на скрепителни елементи са съумели да приспособят веригите си на доставка, като са взели предвид действащите мерки.
4. Интерес на ползвателите
(124)
Въпреки че ползвателите не оказаха съдействие, беше възможно да се определят становищата и позицията им въз основа на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза и от вносителите. Счита се, че ползвателите могат като начало да бъдат разделени в две категории: ползватели на висок клас продукти, които имат нужда от скрепителни елементи с много високо качество, и всички останали ползватели. Ползвателите на висок клас продукти обикновено намират необходимите им продукти от производителите на Съюза и от някои високо специализирани производители износители. От друга страна, категорията на всички останали ползватели (която може да включва и ползвателите на висок клас продукти, които имат нужда от по-евтини продукти за по-обикновените приложения) е категорията, която по принцип ползва китайски продукти. Тази категория ползватели обичайно се обслужва от вносители, а според становищата, събрани при посещенията на оказали съдействие вносители, тези ползватели в момента са достатъчно добре снабдени чрез вноса от други държави, включително Тайван, Тайланд и Виетнам. Въз основа на това категоризиране, както и като се вземе предвид, че нито един ползвател не е решил да се намеси в настоящото разследване, се заключава, че разширяването на мерките няма да наруши интересите на ползвателите, които изглежда са се адаптирали добре и без последствия към наличието на мерки спрямо скрепителните елементи от желязо и стомана от КНР.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(125)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(126)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(127)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от КНР, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012, следва да бъдат запазени.
(128)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, действащите антидъмпингови мита върху разглеждания продукт от КНР са разширени, за да обхванат и вноса на същия продукт, изпращан от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Антидъмпинговото мито, което се запазва върху вноса на разглеждания продукт, както е посочено съображение 3, следва да бъде разширено до вноса на скрепителни елементи от желязо и стомана от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Производителите износители, които бяха освободени от мерките, чието действие се разширява съгласно Регламент за изпълнение (ЕО) № 723/2011, следва да бъдат освободени от мерките, наложени по силата на този регламент.
(129)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки сред китайските износители, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(130)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, които към момента са класирани в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00 (кодове по ТАРИК 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 и 7318220098).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Дружества, изброени в приложение I
54,1
A928
Всички други дружества
74,1
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към „всички други дружества“, както е посочено в параграф 2, се разширява към вноса на същите скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия (кодове по ТАРИК 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 и 7318220095), с изключение на тези, произведени от дружествата, посочени по-долу:
Дружество
Допълнителен код по ТАРИК
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. За да се приложи изключението, предвидено за дружествата, изрично посочени в параграф 4 от настоящия член, трябва да се представи пред митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не се представи такава фактура, се прилага антидъмпинговото мито, наложено съгласно параграф 4 от настоящия член.
6. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2015 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/519
(2015. gada 26. marts),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kuru attiecina arī uz konkrētu no Malaizijas nosūtītu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 91/2009 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012 (3), konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu (DzTS) importam Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu (“sākotnējie pasākumi”).
(2)
Grozīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012, pasākumi kļuva par ad valorem maksājumu, kas 0,0 % līdz 69,7 % apmērā noteikts atsevišķiem izlasē iekļautiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Vienlaikus antidempinga maksājums izlasē neiekļautiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikts 54,1 % apmērā, savukārt atlikušais maksājums Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bija 74,1 % (“spēkā esošie maksājumi”).
(3)
Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 723/2011 (4), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 693/2012 (5), sākotnējie pasākumi tika attiecināti uz DzTS importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no DzTS kopējā ražošanas apjoma Savienībā.
(5)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 30. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(7)
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(8)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(9)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(10)
Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju, ražotāju un nesaistīto Savienības importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veikt atlasi. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas informēt par sevi Komisiju pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(11)
No 325 zināmajiem Ķīnas ražotājiem 24 iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr 13 no tiem ziņoja, ka nav eksportējuši uz ES, savukārt par trim citiem tika konstatēts, ka sākotnējā izmeklēšanā tie nav īstenojuši dempingu, tāpēc uz tiem neattiecas spēkā esošie pasākumi. Pārējie astoņi uzņēmumi ziņoja, ka uz ES eksportējuši 11 800 tonnu, kas, spriežot pēc Eurostat datiem, atbilst 132 % no kopējā Ķīnas importa Eiropas Savienībā PIP laikā. Tika ierosināts trīs lielākos eksportētājus iekļaut izlasē. Tomēr viens uzņēmums, kas tika iekļauts izlasē, apgalvo, ka, norādot savu eksportu uz ES, tas izlases veidlapā pieļāvis kļūdu un faktiski tam būtu bijis jānorāda, ka eksports ir nulle.
(12)
Tāpēc izlasē tika iekļauti atlikušie trīs lielākie eksportētāji. Visi trīs izlasē iekļautie uzņēmumi dažādos procedūras posmos pārtrauca sadarbību, izvēlēdamies neatbildēt uz anketas jautājumiem vai atteikt pārbaudi uz vietas. Rezultātā katram no trim uzņēmumiem tika nosūtīta vēstule, ar kuru tika darīts zināms Komisijas nodoms piemērot pamatregulas 18. pantu. Minētie ražotāji eksportētāji neatbildēja.
(13)
Komisija izvērtēja, kādā situācijā ir četri pārējie ražotāji eksportētāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem. To eksports uz Savienību bija tik neievērojams, proti, mazāks nekā 1 % no kopējā eksporta apjoma, ka netika atzīts, ka būtu lietderīgi vai reprezentatīvi veidot jaunu izlasi un izmeklēšanas konstatējumus balstīt uz to situāciju. Ņemot vērā, ka izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tika uzskatīts, ka lietderīgāk ir balstīties uz konstatējumiem, kas gūti plašākā un reprezentatīvākā izmeklēšanā, proti, izmeklēšanā, kura balstās uz pieejamajiem faktiem. Pārējiem četriem uzņēmumiem tika darīts zināms Komisijas nodoms izmantot pieejamos faktus.
(14)
Ņemot vērā nepietiekamo sadarbošanos, Komisijas nodoms piemērot 18. pantu tika pavēstīts arī Ķīnas iestādēm. Uz attiecīgajām vēstulēm, kas tika nosūtītas uzņēmumiem un Ķīnas iestādēm, Komisija nesaņēma piezīmes vai lūgumu iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.
(15)
Gatavojoties izmeklēšanai, Komisija saņēma sadarbības piedāvājumus no 91 Savienības ražotāja/ražotāju grupas, kuri reprezentēja aptuveni 50 % no DzTS produkcijas Savienībā. Ņemot vērā lielo skaitu ražotāju, kas sadarbojās, Komisija izmantoja atlasi. Sākotnēji no uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kas apjoma, lieluma, ražojuma veidu klāsta un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā ziņā bija visreprezentatīvākie, tika atlasīti deviņi. Viens no atlasītajiem uzņēmumiem pārtrauca sadarbību un izvēlējās neatbildēt uz anketas jautājumiem. Rezultātā Komisija informēja uzņēmumu, ka nesadarbošanās dēļ tas tiek izslēgts no izlases. Izlasē palika pārējie astoņi uzņēmumi/uzņēmumu grupas, un tā tomēr tika atzīta par reprezentatīvu, jo aptvēra 24 % no aplēstās kopējās DzTS produkcijas Savienībā PIP laikā.
(16)
No diviem Savienības importētājiem tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Ņemot vērā, ka uzņēmumu skaits bija samērā neliels, atlase nebija vajadzīga.
(17)
Paziņojumā par procedūras sākšanu paredzētajā termiņā par sevi neinformēja neviens lietotājs. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens lietotājs.
(18)
Tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
tika apmeklēti vienpadsmit uzņēmumi (vismaz viens, kas pieder pie katras no astoņām izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām). Šie Savienības ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 19. pantu, lūdza saglabāt viņu identitātes konfidencialitāti. Tie apgalvo, ka identitātes atklāšana varētu ievērojamā mērā nelabvēlīgi ietekmēt to darījumdarbību. Lūgums tika izskatīts un atzīts par pamatotu. Tādējādi minēto uzņēmumu nosaukumi netiek norādīti;
b)
importētāji Savienībā:
Adolf Würth GmbH & Co, Vācija,
Marcopol z o.o., Polija;
c)
ražotāji tirgus ekonomikas valstīs:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Pinanga, Malaizija,
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Pinanga, Malaizija,
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbaja, Indija.
5. Informācijas izpaušana
(19)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata šajā termiņbeigu izmeklēšanā izdarīti secinājumi, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes (“galīgā informācijas izpaušana”). Pēc informācijas izpaušanas minētajām personām tikai dots laiks piezīmju sniegšanai. Tās tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja, Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātas, diviem Savienības importētājiem/ražotājiem un to saistītā ražotāja Ķīnā un divām Savienības izplatītāju apvienībām. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(20)
Attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementi, izņemot nerūsējošā tērauda savienotājelementus, t. i., kokskrūves (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūves, citas skrūves vai bultskrūves ar galvām (ar uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, izņemot virpotas no stieņiem, profiliem vai stieplēm ar pilnu šķērsgriezumu, kuru kāta diametrs nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu sastiprināšanai) un paplākšņi, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00.
2. Līdzīgais ražojums
(21)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, kā arī dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, kuri tiek ražoti un pārdoti Malaizijas (“analogā valsts”) iekšzemes tirgū, pamatā ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tādi paši pamatlietojumi kā dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, ko ražo Ķīnas Tautas Republikā un pārdod eksportam uz Savienību. Tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.
1. Ievadpiezīmes
(23)
Kā jau skaidrots 11.-14. apsvērumā, ražotāji eksportētāji no Ķīnas, kas tika atlasīti iekļaušanai izlasē, izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi, ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji pietiekami nesadarbojās, kopējā analīze, ieskaitot dempinga aprēķinu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem.
(24)
Izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat dati un Ķīnas eksporta dati) un citu publiski pieejamu informāciju (piemēram, Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības paziņojumu), tika novērtēta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība.
(25)
Nesadarbošanās ietekmēja normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu tādā ziņā, ka precīzs ražojumu klāsts, ko Ķīnas ražotāji eksportēja uz Savienību, nebija zināms.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogās valsts izvēle un normālās vērtības aprēķināšana
(26)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par Komisijas ierosinājumu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par tirgus ekonomikas trešo valsti izmantot Indiju. Indija jau tika izmantota par analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā.
(27)
Pieprasījuma iesniedzējs papildus Indijai ierosināja par potenciālu analogo valsti izmantot ASV. Citas ieinteresētās personas izteica iebildumus pret ierosinājumu un par alternatīvām analogajam valstīm ieteica Malaiziju, Taivānu, Taizemi un Vjetnamu.
(28)
Papildus ieinteresēto pušu ierosinājumiem Komisija pati centās noteiktu atbilstošu analogo valsti. Tā noteica, ka vēl viena potenciāla analogā valsts varētu būt Japāna, jo tā lielos apjomos ražo savienotājelementus, kas ir līdzīgi ĶTR ražotajiem.
(29)
Zināmajiem ražotājiem Indijā, Japānā, Malaizijā (ražotājiem, kas reāli neapiet pasākumus (8)), Taivānā, Taizemē un ASV tika nosūtīts aicinājums sadarboties. Ar Vjetnamas ražotājiem saziņa nenotika, jo Vjetnama netiek atzīta par tirgus ekonomikas valsti. Indijas un Malaizijas ražotāji eksportētāji piekrita sadarboties, un šajās divās valstīs notika pārbaudes apmeklējumi.
(30)
Tika konstatēts, ka viens Indijas uzņēmums, kas sadarbojās, bija nevis ražotājs, bet tirdzniecības uzņēmums un otrs Indijas uzņēmums, kas sadarbojās, bija sācis darboties tikai pēc PIP. Tāpēc Indijas datus par pārdošanu un izmaksām nevarēja izmantot. Tika konstatēts, ka abi Malaizijas uzņēmumi, kas sadarbojās, ir ražotāji eksportētāji, par kuriem pieejami pilnīgi dati no PIP. Tāpēc, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, par analogo valsti tika izraudzīta Malaizija.
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Malaizijas ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi.
(32)
Bez tam tika pārbaudīts, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam notikusi parastās tirdzniecības operācijās. Tas tika darīts, nosakot neatkarīgiem pircējiem PIP laikā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. Tika konstatēts, ka viens ražotājs iekšzemes tirgū pārdošanu veicis parastās tirdzniecības operācijās, savukārt otrs ne.
(33)
Tādējādi attiecībā uz pirmo ražotāju normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū PIP laikā rentabli pārdotā apjoma. Attiecībā uz otro ražotāju normālā vērtība tika aprēķināta atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. punktam.
(34)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas sniedza piezīmes par analogās valsts izvēli. Abas personas apgalvo, ka nebūtu jāapsver iespēja par analogo valsti izmantot Japānu, jo tā koncentrējusies uz augstā segmenta ražojumiem un tai ir augstas izmaksas. Viena no šīm personām norādīja arī, ka par analogo valsti būtu vajadzējis izvēlēties Taivānu, jo tur ir daudz ražotāju, izmaksas salīdzināmas ar Ķīnu un ir liels eksporta apjoms uz Eiropu un Ziemeļameriku.
(35)
Komisija norāda, ka analogā valsts tika izraudzīta pēc sešu potenciālo valstu izvērtēšanas. No visām šīm valstīm tika lūgta sadarbība. Sadarboties piekrita tika Malaizija un Indija; Taivāna un Japāna nesadarbojās. Malaizija tika izraudzīta 30. apsvērumā aprakstīto iemeslu dēļ.
2.2. Eksporta cenas noteikšana
(36)
Ņemot vērā to, ka izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādējādi nebija konkrētas informācijas par Ķīnas cenām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un statistikas avotiem (Eurostat).
2.3. Salīdzinājums un korekcijas
(37)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, vajadzības gadījumā veicot atbilstošas korekcijas, tika pienācīgi ņemta vērā eksporta cena. Lai eksporta cenu izteiktu EXW līmenī Komisija koriģēja CIF cenu, kuras pamatā ir Eurostat dati, ņemot vērā transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un kredīta izmaksas.
2.4. Dempings PIP laikā
(38)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, tika noteikta dempinga starpība. Vidējās Eurostat importa cenas, salīdzinātas ar normālo vērtību analogajā valstī, neliecināja, ka būtu dempings.
(39)
Tomēr PIP laikā Savienībā no ĶTR tika importēti tikai neievērojami apjomi, proti, 9 000 tonnu DzTS (23 miljonu euro vērtībā), neņemot vērā DzTS, ko ražojuši ražotāji eksportētāji, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā konstatēts, ka tie nav īstenojuši dempingu. Turklāt, tā kā izlasē iekļautie Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, tad nebija pieejama informācija par Ķīnas eksporta ražojumu klāstu, tādējādi to nevarēja salīdzināt ar analogās valsts normālo vērtību apkopotā veidā.
(40)
Tāpēc tiek atzīts, ka konstatējumam par dempinga neesību PIP laikā ir neliela vērtība, jo importēti tika nelieli daudzumi un nav informācijas par importēto ražojumu klāstu, ņemot vērā, ka tiek ražoti un pārdoti ļoti daudzveidīgi savienotājelementi.
(41)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas trīs ieinteresētās personas pauda viedokli, ka pasākumi būtu jāatceļ, jo PIP laikā dempings netika konstatēts. Tās uzskata par būtisku konstatējumu, ka dempinga nav bijis, kaut arī eksporta apjoms no ĶTR bijis ļoti mazs.
(42)
Komisija norāda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu konstatējumi ir balstīti uz dempinga atkārtošanās iespējamību, nevis uz konstatējumu par to, ka PIP laikā bijis dempings.
3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību
(43)
Ņemot vērā 38.-40. apsvērumā izklāstīto, Komisija analizēja arī to, vai dempings varētu atkārtoties tad, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tādēļ tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, eksporta cena no ĶTR uz citiem tirgiem, apiešana un Savienības tirgus pievilcīgums.
3.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā
(44)
Tiek lēsts, ka ĶTR ir pasaulē lielākā DzTS ražotāja. Spriežot pēc Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības (9) (“CFIA”) datiem, tiek lēsts, ka ražošanas jauda 2012. gadā bijusi 6,6 miljoni tonnu. Aplēsts, ka jaudas izmantojums bijis 75 %, tādējādi neizmantotā jauda ir ievērojama un salīdzināma ar kopējo Savienības patēriņu.
(45)
Arī CFIA lēš, ka 2012. gadā eksportēts 40 %-50 % DzTS produkcijas (2,5 miljoni tonnu). Skaidrs, ka Ķīnas DzTS ražotāju darbībā eksportam ir svarīga vieta. Ķīnas eksports tādējādi vairāk nekā par 40 % pārsniedza Savienības patēriņu tajā pašā periodā.
3.2. Eksporta cena no ĶTR uz trešo valstu tirgiem
(46)
Pieprasījumā ir prima facie pierādījumi par Ķīnas eksporta cenām uz citiem tirgiem, tādiem kā ASV un Tunisija. Pierādījumu pamatā ir cenu piedāvājums, ko saņēmusi Savienības ražošanas nozare. Konstatēts, ka šīs eksporta cenas bijušas zemākas par normālo vērtību, kura noteikta iepriekš. Turklāt, pamatojoties uz Ķīnas eksporta cenām uz Horvātiju 2012. gadā un 2013. gada pirmajā ceturksnī, proti, pirms Horvātijas pievienošanās ES un pirms ES aizsargpasākumu attiecināšanas uz šo valsti, var secināt, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis, kura dēļ pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikti pasākumi, saglabājies visnotaļ līdzīgs, tātad zemāks par normālo vērtību, kas noteikta šeit iepriekš.
(47)
Antidempinga pasākumi pret savienotājelementiem no ĶTR ir pieņemti vairākās trešās valstīs (piemēram, Kanādā (10), Kolumbijā (11), Meksikā (12), Dienvidāfrikā (13) un ASV (14)). Pasākumi tiek piemēroti vairākām savienotājelementu apakškategorijām, ieskaitot attiecīgo ražojumu. Tika uzskatīts, ka minētie antidempinga pasākumi ir vēl viens apliecinājums tam, ka trešo valstu tirgos tiek īstenots dempings.
(48)
Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka ĶTR ražotāji eksportētāji uz 46. un 47. apsvērumā minētajām trešām valstīm ir pārdevuši un turpina pārdod DzTS par dempinga cenām. Tāpēc Komisija uzskata, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, ĶTR ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu arī Savienības tirgū pārdotu par dempinga cenām.
3.3. Pasākumu apiešanas prakse
(49)
Pretapiešanas izmeklēšanā (15) tika secināts, ka Ķīnas savienotājelementiem piemērojamo pasākumi tiek apieti, nosūtot tos no Malaizijas. Tāpēc pasākumi tika attiecināti arī uz Malaiziju, izņemot deviņus Malaizijas ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka tie reāli neapiet pasākumus, un šie ražotāji tika atbrīvoti no pasākumiem. Apiešanas prakse norāda, ka eksportētāji, kas īsteno dempingu, ir ieinteresēti iekļūt Savienības tirgū ar dempinga cenām, nemaksājot maksājumu. Tāpēc tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, pastāv iespējamība, ka tie būtu ieinteresēti virzīt importu par dempinga cenām tieši uz Savienības tirgu un tiem nebūtu nepieciešams tādēļ izmantot apiešanu.
(50)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas divas ieinteresētās personas pauda viedokli, ka apiešanas risku varētu mazināt ar zemākām maksājuma likmēm. Personas apgalvo arī, ka 129. apsvērumā izskaidrotie īpašie pasākumi, kas paredz Ķīnas eksportētājiem ar individuālām maksājuma likmēm uzrādīt rēķinus, liecina par to, ka maksājuma likmes ir par augstu un mudina apiet pasākumus.
(51)
Komisija norāda, ka spēkā esošo maksājuma likmju apmēru nevar mainīt pamatregulas 11. panta 2. punkta kontekstā. Turklāt Ķīnas eksportētājiem noteiktie īpašie pasākumi ir paredzēti, lai vērstos pret potenciālo pasākumu apiešanas risku, kuru varētu radīt individuālo maksājumu likmju atšķirības. Gluži pretēji, analizējot pasākumu apiešanu caur Malaiziju, tika uzskatīts, ka tā liecina par to, ka imports no ĶTR Savienībā varētu būt saistīts ar dempinga atkārtošanos. Komisija uzskata, ka šie divi jautājumi nav tieši saistīti, jo prasība uzrādīt Ķīnas ražotāju sagatavotos rēķinus nemaina konstatējumu, ka pasākumu apiešana caur citām valstīm liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.
3.4. Savienības tirgus pievilcīgums
(52)
Pasākumu apiešana caur Malaiziju liecina, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem joprojām ir pievilcīgs, jo Savienības tirgū ir augstākas cenas. Citos eksporta tirgos tiek piemēroti antidempinga pasākumi, un, ja pasākumus atceltu, Savienības tirgus pievilcīgums tikai palielinātos. Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību. Vērts atgādināt, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū bija 26 %. Tāpēc gaidāms, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksports, kas patlaban aizņem 0,5 % no Savienības tirgus, ievērojami pieaugtu, jo tā cenas būs zemākas nekā Savienības cenas.
3.5. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(53)
Izmeklēšanās tika atklāts, ka savienotājelementi no ĶTR uz vairākām trešām valstīm tiek eksportēti par dempinga cenām un ka dažas no šīm trešām valstīm ir pieņēmušas antidempinga pasākumus, kas piemērojami savienotājelementiem no Ķīnas. Ķīnas cenu noteikšanas prakse eksportam uz trešo valstu tirgiem liecina, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgū būtu iespējama dempinga atkārtošanās.
(54)
Tika uzskatīts, ka apiešanas prakse ir vēl viens apliecinājums dempinga atkārtošanās iespējamībai.
(55)
Bez tam Savienības tirgus pievilcīgums un fakts, ka citi tirgi antidempinga pasākumu dēļ palikuši slēgti, norāda uz risku, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Ķīnas eksports varētu tikt virzīts uz Savienības tirgu.
(56)
Turklāt Ķīnas Tautas Republikā bijusi ievērojama attiecīgā ražojuma ražošanas neizmantotā jauda salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā. Ja šī jauda tiktu izmantota eksportam uz Savienību un tam, lai cenas ziņā konkurētu ar Savienības ražotājiem, tad būtu ļoti liela iespējamība, ka, pārmērīgās produkcijas izlaides dēļ rodoties nepieciešamībai iekļūt eksporta tirgos, proti, stimulam īstenot dempingu, šāds eksports varētu tikt īstenots par dempinga cenām.
(57)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings atkārtotos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(58)
Izmeklēšana tika atklāts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo daudzi ražotāji, ieskaitot daudzus mazos un vidējos uzņēmumus un nedaudzus lielākus uzņēmumus. Kā skaidrots 15. apsvērumā, Savienības ražotāji, kuru vārdā tika iesniegts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, izņemot vienu uzņēmumu, sadarbojās izmeklēšanā. Vairāki citi ražotāji, atbalstot pieprasījumu vai iebilstot pret to, iesniedza vispārīgus datus par ražošanas un pārdošanas apjomu. Daudzi Savienības ražotāji, lielākoties mazie uzņēmumi, izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc, pamatojoties uz atsevišķu uzņēmumu datiem, nevarēja precīzi noteikt kopējo Savienībā saražoto apjomu.
(59)
Rezultātā Savienībā saražotais apjoms tika aplēsts, izmantojot informāciju, kura tika sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā un kuras pamatā bija Eurostat dati par rūpniecības produkciju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek lēsts, ka ražošanas apjoms PIP laikā bijis ap 1,2 miljoniem tonnu.
(60)
Turklāt termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums un izmeklēšanā savāktā informācija ļauj lēst, ka PIP laikā līdzīgo ražojumu ražojuši 378 Savienības ražotāji. Tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(61)
Kā norādīts 15. apsvērumā, tika atlasīti astoņi Savienības ražotāji/grupas un tie sniedza pieprasīto informāciju. Tiek lēsts, ka izlasē iekļautie uzņēmumi reprezentē ap 24 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma, un tiek uzskatīts, ka to situācija ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.
E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievadpiezīmes
(62)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskie rādītāji attiecīgajam periodam tika noteikti, analizēti un pārbaudīti, balstoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem. Mikroekonomiskie tika noteikti, balstoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.
(63)
Nākamajās sadaļās makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības apmērs, atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējā cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un darbaspēka izmaksas.
2. Patēriņš Savienībā
(64)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz apjomu, ko Savienības ražošanas nozare pārdevusi Savienības tirgū, aplēsi attiecībā uz ražotājiem, kuri nesadarbojās, un Eurostat datiem par importu Taric kodu līmenī.
(65)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 3 %. 2011. gadā izaugsme bija ievērojama, bet Savienības patēriņš vēl aizvien ļoti atpalika no sākotnējās izmeklēšanas IP laikā reģistrētajiem apjomiem, kad patēriņš pārsniedza 2,2 miljonus tonnu.
1. tabula
Patēriņš
2010
2011
2012
PIP
Patēriņš (tonnās)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indekss (2010 = 100)
100
112
101
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
3. ĶTR importa apjoms, cenas un tirgus daļa
(66)
ĶTR importa apjomi un tirgus daļas tika analizēti, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.
a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa
(67)
Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir bijusi šāda dinamika.
2. tabula
Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļas
2010
2011
2012
PIP
ĶTR
Importa apjoms (tonnās)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indekss (2010 = 100)
100
87
62
74
Tirgus daļa (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indekss (2010 = 100)
100
77
61
72
Avots: Eurostat.
(68)
Importa apjomi no ĶTR ievērojami samazinājās, proti, no daudzumiem, kas reģistrēti sākotnējās izmeklēšanas periodā (par vairāk nekā 98 %, salīdzinot sākotnējo IP ar PIP). Tādejādi arī Ķīnas tirgus daļa samazinājās no 26 % sākotnējā IP līdz 0,5 % PIP laikā. Rezultātā Ķīnas eksporta Savienības tirgū gandrīz vairs nav. Dati, kas norādīti šajā un nākamajā tabulā, neattiecas uz triju to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta apjomiem, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tie neīsteno dempingu. Attiecīgajā periodā to eksporta apjoms bija ap 30 % no attiecīgā ražojuma kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību.
b) Importa cena un cenas samazinājums
(69)
Tabulā ir parādīta Ķīnas importa vidējā cena cenām. Attiecīgajā periodā ĶTR importa vidējā cena palielinājās par 28 %. Tomēr ir pamatoti uzskatīt, ka šo cenu (kas ir vairāk nekā par 250 % augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena sākotnējā IP laikā) nevar uzskatīt par jēgpilnu rādītāju, jo no Ķīnas tiek importēti ļoti nelieli daudzumi. Faktiski šķiet, ka, ņemot vērā lielos antidempinga maksājumus, mazos importa apjomus un no importētājiem, kas sadarbojās, savāktos pierādījumus, daudzumi, ko Ķīnas eksportētāji eksportējuši PIP laikā, izriet no ļoti maziem pasūtījumiem un/vai ļoti specifiskiem ražojuma veidiem, kā dēļ cenas bija augstākas.
3. tabula
ĶTR importa vidējā cena
2010
2011
2012
PIP
ĶTR
Vidējā cena (EUR/t)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indekss (2010 = 100)
100
109
159
128
Avots: Eurostat.
(70)
Neviens izlasē iekļautais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās, un, ņemot vērā ierobežoto informāciju, kas bija pieejama no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, cenas samazinājums PIP laikā tika noteikts, Savienības ražotāju vidējās svērtās cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī salīdzinot ar Ķīnas eksporta vidējām cenām CIF līmenī, kuras, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitas nodokļiem, tika iegūtas no Eurostat.
(71)
Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma PIP laikā, liecina, ka vidējā svērtā cenas samazinājuma starpība Savienības tirgū bijusi 12 %. Tomēr 69. apsvēruma izklāstīto iemeslu dēļ būtu jāuzskata, ka attiecīgajā periodā no Ķīnas eksportētā attiecīgā ražojuma reģistrētās cenas bijušas daudz augstākas, nekā tās būtu bijušas tad, ja pasākumi nebūtu noteikti. Tādējādi ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, attiecīgā ražojuma eksports no ĶTR, vēl aizvien spētu izdarīt vērā ņemamu cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem.
4. Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi
4. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2010
2011
2012
PIP
Taivāna
Importa apjoms (tonnās)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indekss (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (EUR/t)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indekss (2010 = 100)
100
106
111
105
Tirgus daļa (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indekss (2010 = 100)
100
117
120
117
Vjetnama
Importa apjoms (tonnās)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indekss (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (EUR/t)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indekss (2010 = 100)
100
111
113
101
Tirgus daļa (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indekss (2010 = 100)
100
126
136
174
Taizeme
Importa apjoms (tonnās)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indekss (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (EUR/t)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indekss (2010 = 100)
100
105
108
99
Tirgus daļa (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indekss (2010 = 100)
100
196
183
164
Citas trešās valstis (kopā) (16)
Importa apjoms (tonnās)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indekss (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (EUR/t)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indekss (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Tirgus daļa (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indekss (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Trešās valstis kopā (16)
Importa apjoms (tonnās)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indekss (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (EUR/t)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indekss (2009 = 100)
100
103
111
106
Tirgus daļa (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indekss (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Attiecīgajā periodā bija vērojama tendence trešo valstu importa apjomam Savienības tirgū nedaudz palielināties, kas atbilda patēriņa tendencei. Visu trešo valstu izcelsmes DzTS importa tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabila, proti, atbilda aptuveni trešdaļai Savienības patēriņa.
(73)
Trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabilas un bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Neatkarīgi no tā trešo valstu cenas ir ievērojami augstākas par cenām, kas sākotnējā izmeklēšanā reģistrētas Ķīnai. Kaut arī no Ķīnas Savienībā PIP laikā importēto DzTS cenas bija augstākas nekā trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas, 69. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tās nevar uzskatīt par reprezentatīvām.
(74)
Ja aplūko atsevišķi trešās valstis, kļūst skaidrs, ka patlaban Savienības tirgū nozīmīgākā ārvalstu dalībniece ir Taivāna. Attiecīgajā periodā tās eksporta apjomi palielinājušies par 20 %, un imports no Taivānas ir gandrīz puse no visa importa ES tirgū. Ja uzskata, ka tās eksporta apjomi PIP laikā bijuši par 70 % lielāki nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (neatkarīgi no fakta, ka PIP laikā patēriņš bija mazāks), ir skaidrs, ka ievērojamu daļu Ķīnas eksporta aizstājuši Taivānas ražojumi. Taču tik un tā būtu jānorāda, ka Taivānas importa apjomi PIP laikā bija uz pusi mazāki nekā sākotnējā IP laikā Ķīnas eksportētie apjomi un ka Taivānas vidējās cenas PIP laikā bija gandrīz divreiz lielākas (+ 97,8 %) nekā vidējās Ķīnas eksporta cenas sākotnējā IP laikā. Bez tam tiek norādīts, ka Eiropas tirgos, kur nepiemēro antidempinga pasākumus, piemēram Horvātijā, pirms tā pievienojās ES, Ķīnas eksportētāji ir turpinājuši pārdošanu gandrīz tikpat zemu cenu līmenī.
(75)
Arī Vjetnamu un Taizemi var atzīt par valstīm, kas guvušas labumu no Ķīnas eksporta izzušanas, jo tām reģistrēts ievērojams pieaugums (70-80 % diapazonā), pat ja to sākotnējie apjomi bijuši daudz mazāki.
(76)
Turklāt būtu jāņem vērā, ka importētie ražojumi, pretēji Savienības ražošanas nozares ražotajiem, lielākā mērā atbilst ražojumu diapazonam, kurā ietilpst standarta ražojumi.
(77)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas četras ieinteresētās personas apgalvo, ka no Komisijas konstatējumiem par to, ka Savienības tirgū Ķīnas importu daļēji aizstājis Taivānas, Taizemes un Vjetnamas imports, būtu jāsecina, ka ražojumi, ko varētu importēt no Ķīnas, ir standarta ražojumi, tāpēc tie tieši nekonkurētu ar sarežģītākiem ražojumiem, ko ražo Savienības ražošanas nozare.
(78)
Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek norādīts - tas, ka imports no trešām valstīm tiesām aizstājis Ķīnas eksportētāju tirgus daļu, nenozīmē, ka nākotnē imports no Ķīnas nevarētu radīt kaitējumu. Pirmkārt, kā sīkāk skaidrots 115. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarē ietilpst gan standarta, gan speciālo savienotājelementu ražotāji. Otrkārt, pazīmes liecina, ka nākotnē no Ķīnas varētu eksportēt specializētākus un augstāka segmenta ražojumus. Pieejamā informācija par attīstības plāniem, piemēram, Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības (“CFIA”) (17) priekšsēdētāja runa, skaidri norāda, ka Ķīnas savienotājelementu nozare paredzējusi izstrādāt dažādākus, sarežģītākus un augstāka segmenta ražojumus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija
(79)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienas ražošanas nozares stāvokli.
(80)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija tiek novērtēta, pamatojoties uz tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas.
a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(81)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms kopumā saglabājās stabils. Tiek atgādināts, ka pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma lielā mērā ir atkarīgs no tādam nozarēm kā autobūve un būvniecība, kā arī citas patēriņa preces. Neatkarīgi no 2011. gada mazā pieauguma attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms patiešām saglabājās samērā stabils - tas atbilda lēni augošajam pieprasījumam Eiropas ekonomikā.
5. tabula
Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms (tonnās)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indekss (2010 = 100)
100
114
100
99
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(82)
Attiecīgajā periodā arī ražošanas jauda saglabājās samērā stabila, 2011. gadā un PIP laikā mazliet palielinoties. Atbilstoši faktam, ka 2012. un 2013. gadā ražošana saglabājās stabila, arī jaudas izmantojums saglabājās lielākoties stabils, 2011. gadā sasniedzot relatīvu maksimumu.
6. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indekss (2010 = 100)
100
101
99
101
Jaudas izmantojums (%)
48
54
48
47
Indekss (2010 = 100)
100
114
101
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
b) Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme
7. tabula
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem
2010
2011
2012
PIP
Apjoms (tonnās)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indekss (2010 = 100)
100
113
102
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(83)
Neatkarīgi no ievērojamā pieauguma 2010. un 2011. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem 2010.-2013. gadā atbilda patēriņa un ražošanas tendencei, attiecīgajā periodā mazliet palielinoties.
8. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un izaugsme
2010
2011
2012
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)
67
66
66
66
Indekss (2010 = 100)
100
97
98
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat.
(84)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila (aprēķināta, ņemot vērā arī pārdošanu saistītām personām) - tā atbilda aptuveni divām trešdaļām tirgus. Šāds rezultāts atbilst Savienības patēriņa samazinājumam, kas no vienas puses salīdzināms ar sākotnējās izmeklēšanas periodu un no otras puses - ar to, ka Ķīnas imports aizstāts ar importu no citiem avotiem.
c) Nodarbinātība un ražīgums
(85)
Attiecīgajā periodā ar attiecīgo ražojumu saistītā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā saglabājās stabila. Mazais 2011. gada reģistrētais pieaugums atbilst tad reģistrētajai lielākai produkcijas izlaidei. Ņemot vērā, ka 2011. gadā augstāks bija arī ražīgums, redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir reaģējusi uz pieprasījuma pieaugumu, pieņemot jaunus darbiniekus un esošajiem darbiniekiem izlaižot lielāku produkciju (virsstundas). Kad nākamajos gados apjomi atkal samazinājās, abas šīs parādības izzuda un situācija atbilda 2010. gada līmenim.
9. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
PIP
Nodarbināto skaits
20 036
20 854
20 238
19 950
Indekss (2010 = 100)
100
104
101
100
Ražīgums (vienība/darbinieks)
60
66
60
60
Indekss (2010 = 100)
100
110
99
100
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums.
d) Faktiskās dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(86)
Kā norādīts 36. apsvērumā, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ ĶTR dempinga starpības nebija iespējams pietiekami precīzi aprēķināt, tāpēc tiek uzskatīts, ka konstatējumam par dempingu PIP laikā ir neliela vērtība. Kaitējuma rādītāju analīze sniedza pierādījumus par to, ka ražošanas nozare atgūstas no iepriekšējā dempinga. Tomēr atgūšanos palēnināja stagnējošais pieprasījums galvenajās lejupējās nozarēs. Turklāt būtu jānorāda, ka samērā stabilais stāvoklis, kas konstatēts attiecīgajā periodā, izveidojies pašlaik spēkā esošo pasākumu aizsardzībā. Ja pasākumus atceltu, tad varētu gaidīt ievērojamu ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.
e) Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas
(87)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā 2010. līdz 2013. gadā pēc 2012. gadā sasniegtā relatīvā maksimuma palielinājās par 8 %. Parasti ar vidējo pārdošanas cenu Savienības ražošanas nozare var segt ražošanas izmaksas un nodrošināt nelielu peļņu.
10. tabula
Pārdošanas cenas un izmaksas
2010
2011
2012
PIP
Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indekss (2010 = 100)
100
107
111
108
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indekss (2010 = 100)
100
111
116
109
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
f) Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(88)
Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsmai, ieguldījumiem, ienākumam no ieguldījumiem un spējai piesaistīt kapitālu ir bijusi šāda dinamika.
11. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
PIP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
1,5
1,1
2,0
3,6
Naudas plūsma (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Ieguldījumi (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indekss (2010 = 100)
100
121
79
81
Ienākums no ieguldījumiem (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
Izlase iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, izsakot peļņu no līdzīga ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā pirms nodokļiem procentos no attiecīgā apgrozījuma. Visā attiecīgajā periodā peļņas starpība saglabājās zema un dažiem Savienības ražotājiem tā bija pat negatīva; jo īpaši vērts norādīt, ka nevienā no aplūkotajiem gadiem peļņas starpība nesasniedza sākotnējās izmeklēšanas periodā reģistrēto līmeni (4,4 %). Kaut arī Savienības ražošanas nozarei raksturīga stabila pārdošanas un ražošanas tendence un tās tirgus daļa ir ievērojama, peļņas starpības šai nozarei vēl aizvien ir samērā mazas. Jo īpaši būtu jānorāda, ka 2011. gadā peļņas starpība bija ļoti maza, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi sasniedza attiecīgā perioda maksimumu. Tas rada bažas par Savienības ražošanas nozares peļņas starpības turpmāko dinamiku gadījumā, ja ekonomiskā situācija turpinās stagnēt. Būtu arī jāievēro, ka peļņas starpība attiecīgajā periodā arī visu laiku saglabājusies zem mērķa peļņas, kas tika norādīta sākotnējā izmeklēšanā (5 %).
(90)
Naudas plūsma, kas nozīmē ražošanas nozares spēju pašai finansēt savu darbību, visā attiecīgajā periodā bija pozitīva. Tomēr šis rādītājs uzlabojās tikai 2012. gadā, un PIP laikā tam reģistrēts ievērojams samazinājums (par 17 %). Tas rada bažas par Savienības ražošanas nozares spēju turpināt pašai finansēt savu darbību.
(91)
Attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis saglabājās samērā augsts, 2011. gadā sasniedzot maksimumu. Ienākumam no ieguldījumiem, izteiktam kā peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, bija līdzīga tendence kā peļņas starpībai. Tāpēc PIP laikā šis rādītājs arī sasniedz maksimumu. Šo signālu var interpretēt divējādi, jo, no vienas puses, tas atspoguļo peļņas starpības maksimumu attiecīgajā periodā, bet, no otras puses, tas atspoguļo arī ieguldījumu mazo apjomu, kas liecina par to, ka ražošanas nozares ekonomiskās izredzes sektorā vēl aizvien ir neskaidras.
(92)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka, lai gan Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji visā attiecīgajā periodā saglabājušies stabili, tā vēl aizvien nebija sasniegusi to līmeni, kas bija sākotnējās izmeklēšanas periodā.
g) Krājumi
(93)
To Savienības ražotāju krājumu apjoms perioda beigās, kas sadarbojās, lielā mērā atbilda tendencei, kas bija raksturīga ražošanai un pārdošanai, proti, tendence bija samērā stabila un 2011. gadā sasniedza maksimumu. Turklāt, ņemot vērā to, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo lielākoties pēc pasūtījuma, krājumu apjoms nav ļoti jēgpilns rādītājs.
12. tabula
Krājumi perioda beigās
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnās)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indekss (2010 = 100)
100
114
111
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
h) Darbaspēka izmaksas
(94)
Vidējai darbinieku algai fiksēts stabils pieaugums 4 % katrā attiecīgā perioda gadā. Tomēr šo pieaugumu var izskaidrot ar inflācijas korekciju un mazākā mērā ar papildu darba laiku (2011. gadā, kad palielinājās viena darbinieka ražīgums).
13. tabula
Darbaspēka izmaksas
2010
2011
2012
PIP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indekss (2010 = 100)
100
104
108
112
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6. Secinājums par situāciju Savienības ražošanas nozarē
(95)
Izmeklēšana liecina, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2009. gadā ražojumu imports no ĶTR Savienības tirgū tikpat kā ir izzudis. Tādējādi Savienības ražošanas nozare ir panākusi labu un stabilu ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu. No otras puses, peļņa vēl aizvien nav sasniegusi nedz sākotnējās izmeklēšanas periodā reģistrēto līmeni, nedz sektora mērķa peļņu.
(96)
Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr, ņemot vērā lēno patēriņa pieaugumu un faktu, ka peļņas starpības nesasniedza to apmēru, kas nepieciešams ilglaicīgai dzīvotspējai, situāciju Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien var uzskatīt par nestabilu.
(97)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka, ņemot vērā Komisijas secinājumu par to, ka Savienības ražošanas nozare PIP laikā nav cietusi no būtiska kaitējuma, pasākumi būtu jāizbeidz. Komisija patiešām konstatēja, ka PIP laikā būtiska kaitējuma nav bijis. Tomēr lēmums papildus attiecināt pasākumus nebalstās uz to, ka PIP laikā būtu bijis būtisks kaitējums, bet saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu - uz konstatējumu par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(98)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību pasākumu izbeigšanas gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēta Ķīnas eksporta potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.
(99)
Analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības tirgus patēriņa tendencei, neizmantotajai jaudai, tirdzniecības plūsmām un Savienības tirgus pievilcīgumam, kā arī ĶTR cenu noteikšanas praksei. Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, tāpēc analīze tika balstīta uz pieejamajiem faktiem, kas ietver statistiku (Eurostat un Ķīnas tirdzniecība statistika) un ražošanas nozares dokumentus (piemēram, CFIA priekšsēdētāja runa, kas minēta 78. apsvērumā), kas tika pievienoti pieprasījumam sākt termiņbeigu pārskatīšanu.
2. Patēriņš Savienībā
(100)
Kā norādīts 64. un 65. apsvērumā, attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma patēriņam Savienībā kopumā ir stabila tendence. Vienlaikus PIP laikā patēriņš vēl aizvien ir par gandrīz 20 % zemāks nekā sākotnējās izmeklēšanas perioda pirmskrīzes līmenis. Attiecīga ražojuma patēriņa samazināšanos veicina tas, ka Savienībā samazinās ražošana autobūves nozarē un būvniecības nozarē, kā arī citos patēriņa preču sektoros, kas ievērojamos apjomos izmanto attiecīgo ražojumu (elektroniskas un sadzīves ierīces, mēbeles utt.). Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā atsāktos ārkārtīgi lētais Ķīnas izcelsmes imports, kas strauji un dramatiski ietekmētu Savienības ražošanas nozares situāciju. Varētu gaidīt, ka šā importa cenas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, katrā ziņā tās izraisītu lejupēju spiedienu un izkropļotu konkurenci tirgū. Tādējādi ir iespējams, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
3. Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas un Savienības tirgus pievilcīgums, ĶTR cenu noteikšanas prakse
(101)
Kā aprakstīts 44. apsvērumā, Ķīnas DzTS ražošanas jauda 2012. gadā bija 6,6 miljoni tonnu. Nepieciešams norādīt, ka Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozare vairāku ekonomisku faktoru (inflācija, Ķīnas ekonomikas palēnināšanās un eurozonas krīze) nelabvēlīgās ietekmes dēļ 2012. gadu uzskatīja par grūtu gadu, un kopš 2000. gada tas bija pirmais gads, kad Ķīnas ražošanas jauda samazinājās (no 6,8 miljoniem tonnu 2011. gadā).
(102)
Katrā ziņā neatkarīgi no nākotnes scenārijiem (stagnācija vai izaugsme) vēl aizvien jānorāda, ka pat tad, ja pašreizējā Ķīnas ražošanas jauda, kas ir 6,6-6,8 miljoni tonnu, 2010.-2012. gadā tika izmantota tikai 75 % apmērā. Tādējādi Ķīnai rodas neizmantotā jauda (1,6-1,7 miljoni tonnu), kas jau tagad ir ārkārtīgi liela un precīzi atbilst Savienības tirgū minētajos gados reģistrētajam patēriņa diapazonam.
(103)
Attiecīgajā periodā Ķīnas DzTS eksports pasaulē bija samērā stabils, proti, 2,2-2,6 miljoni tonnu, kas atbilst 40-50 % no Ķīnas pārdošanas apjoma. Tādējādi ir skaidrs, ka Ķīnas DzTS ražotāju darbībā eksportam ir svarīga vieta. CFIA paziņotie nozares attīstības plāni liecina, ka gaidāmais pieprasījuma pieaugums iekšzemes tirgū, ļoti iespējams, varētu izraisīt eksporta daļas samazinājumu līdz 30-40 % no ražošanas apjoma. Tomēr šis samazinājums būtu jāskata kopsakarā ar kopējo ražošanas jaudas pieaugumu, kas izskaidrots 101. apsvērumā, un faktu, ka neizmantotā jauda katrā ziņā ir tikpat liela kā viss Savienības patēriņš. Turklāt CFIA prognozē Ķīnas eksporta daļas samazinājumam nav paredzēts ne laika satvars un nav konkrēti norādīts, ka šāda pāreja būtu jau sākusies. Tādējādi CFIA paziņotais attīstības plāns būtu jāatzīst par pārāk neskaidru un nenoteiktu programmu, jo īpaši ja to skata kopsakarā ar pasākumu iespējamo izbeigšanu, kam varētu būt tūlītēja ietekme. Tāpēc šis plāns šobrīd nevar ietekmēt secinājumus par iespējamo kaitējuma atkārtošanos pasākumu izbeigšanas gadījumā.
(104)
Pašlaik Ķīnas klātbūtne Savienības tirgū ir ļoti ierobežota un apjoma ziņā nepārsniedz 0,5 % no tirgus daļas. Tomēr Savienības tirgus vēl aizvien ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem, jo cenas ES tirgū ir augstākas. To pierāda Ķīnas ražotāju eksportētāju centieni apiet ES antidempinga pasākumus. Kā norādīts 3. apsvērumā, šādas prakses dēļ pasākumi jau tika attiecināti uz Ķīnas eksportu caur Malaiziju.
(105)
Bez tam Ķīnas uz eksportu vērstā ražošanas nozarei kļūst aizvien grūtāk atrast ceļus uz saviem ierastajiem eksporta tirgiem, jo pēdējā laikā aizvien vairāk šādu tirgu noteikuši antidempinga pasākumus pret dažādu veidu DzTS eksportu no Ķīnas, kā jau izskaidrots 47. apsvērumā.
(106)
Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu lieluma un cenu līmeņa ziņā, pasākumu izbeigšanas gadījumā ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību. Vērts atgādināt, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū bija 26 %.
(107)
Visbeidzot, attiecībā uz Ķīnas eksporta cenu līmeni tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts ļoti ievērojams dempings un kaitējuma starpības, kas tika aprēķinātas pēc Ķīnas eksportētāju eksporta cenām. Spriežot pēc Ķīnas eksporta cenām uz Horvātiju 2012. gadā un 2013. gada pirmajā ceturksnī, proti, pirms Horvātijas pievienošanās ES un pirms ES aizsargpasākumu attiecināšanas uz šo valsti, var secināt, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis, kura dēļ pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikti pasākumi, saglabājies visnotaļ līdzīgs. Turklāt citu trešo valstu veiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Ķīnas DzTS apstiprina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju negodīgā cenu noteikšanas prakse turpinājusies un nav vērsta tikai uz Savienības tirgu.
4. Secinājums
(108)
Izmeklēšanā konstatētais akcentē vairākus elementus, ka raisa bažas, ieskaitot ĶTR pieejamo lielo neizmantoto jaudu, dempinga un pārdošanas par zemāku cenu turpināšanu visā pasaulē, ar ražošanas jaudu saistītos plānus, ražojumu diapazonu un ražojumu sarežģītību Ķīnas Tautas Republikā, kā arī pieaugošos tirdzniecības šķēršļus citos galvenajos trešo valstu tirgos. No otras puses, mazā pieprasījuma dēļ daudzās lejupējās nozarēs Savienības patēriņš pēdējos 5 gados ir stagnējis. Tas izraisījis Savienības ražošanas nozares ievainojamību, kam raksturīga zināma neizmantota jauda, maza peļņa un darījumdarbības nenoteiktība (pieredzēta jo īpaši samazināto ieguldījumu dēļ). Vadoties pēc šī scenārija, tiek atzīts, ka pasākumu atcelšana varētu ar ļoti lielu varbūtību izraisīt pēkšņu Ķīnas importa par dempinga cenām atgriešanos un tādējādi, liekot Savienības ražošanas nozarei atkal ciest no kaitējuma, vājinātu Savienības ražošanas nozares pozīcijas tās pamattirgū.
(109)
Ir personas, kas apgalvo, ka salīdzinājumā ar 2010. gadu Savienības ražošanas nozare ir divkāršojusi peļņu un naudas plūsmu un tāpēc tās peļņu nevar atzīt par mazu. Bez tam tika norādīts, ka Savienības ražošanas nozarei nav vajadzīgi jauni ieguldījumi, jo tā jau iepriekš veikusi ievērojamus ieguldījumus.
(110)
Savienības ražošanas nozare tik tiešām ir dubultojusi peļņu, tomēr tā vēl aizvien ievērojami mazāka nekā peļņa sākotnējā IP laikā (4,4 %) un mērķa peļņa (5 %). Tas pats apsvērums attiecas uz naudas plūsmu, kas palikusi 14 % zem sākotnējā IP līmeņa. Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja ir atkarīga no tā, vai tiek turpināti ieguldījumi iekārtu atjaunināšanā un ražojumu diapazona paplašināšanā. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.
(111)
Ja pasākumus atceltu, pašreizējā tirgus situācijā iespējams, ka īslaicīgi uzlabojušies Savienības ražošanas nozares rādītāji varētu atkal pasliktināties. Kā minēts iepriekš, nosacījumi būtu ārkārtīgi labvēlīgi, lai palielinātu importu no ĶTR uz Savienības tirgu par dempinga cenām un ievērojamos apjomos. Tas, iespējams, traucētu Savienības tirgus pozitīvo dinamiku, kas izveidojusies attiecīgajā periodā. Iespējamais imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un likt tai zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā aplūkotajā periodā (no 2003. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. septembrim), proti, pirms antidempinga pasākumu noteikšanas, milzīgā Ķīnas izcelsmes importa dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāierobežo ražošana konkrētos attiecīgā ražojuma segmentos (18). Tam ir ievērojama negatīva ietekme uz jaudas izmantojumu un rentabilitāti.
(112)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvo, ka Komisija, analizējot kaitējuma atkārtošanās iespējamību, nav noteikusi Ķīnas eksporta ietekmi uz apjomu un tā saistību ar pasākumiem. Ieinteresētā persona apgalvo, ka:
i)
citas izcelsmes imports aizstājis importu no Ķīnas; šā importa cenas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tomēr Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu,
ii)
pasākumu apmēra samazināšana pēc PTO ieteikumu īstenošanas nav izraisījusi Ķīnas izcelsmes importa apjomu palielināšanos Savienības tirgū,
iii)
ievērojams apjoma samazinājums no 2009. gada, kad tika noteikti sākotnējie pasākumi, fiksēts arī citu veidu savienotājelementu importam no Ķīnas, kam nepiemēro antidempinga pasākumus,
iv)
ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū, Ķīnas eksporta turpmāka pieauguma iespējamība Savienībā ir neliela, un
v)
savienotājelementu tirgus Ķīnā un arī parējos Āzijas tirgos turpinās augt, tādējādi mazinot iespējamību, ka eksports uz ES ievērojami palielināsies.
(113)
Atbildot uz šiem apgalvojumiem, tiek norādīts:
i)
Ķīnas importa iespējami izraisītā kaitējuma ietekmi nevar salīdzināt ar tādu trešo valstu kā Taivānas, Vjetnamas un Taizemes importa ietekmi. Kā jau norādīts 74. apsvērumā, ir pierādījumi, kas liecina, ka Ķīnas eksportētāji tik tiešām vēl aizvien veica pārdošanu Horvātijas tirgū (pirms tā pievienojās ES) līdzīgā cenu līmenī, kāds fiksēts sākotnējā izmeklēšanā; tāpēc šīs cenas bija zemākas nekā cenas PIP laikā trešās valstīs. Turklāt, kā norādīts 115. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare pārdod ievērojamus apjomus standarta un speciālo ražojumu, tāpēc iespējams, ka tad, ja spēkā esošie maksājumi tiktu atcelti, Ķīnas (standarta un speciālo ražojumu) eksports spētu izraisīt kaitējumu;
ii)
ņemot vērā spēkā esošo maksājumu nelielo apmēra samazinājumu pēc PTO ieteikumu īstenošanas, proti, sākotnējie 85 % tika mainīti uz 74,1 %, būtisks importa pieaugums no Ķīnas netika gaidīts;
iii)
pieejamie statistikas dati neliecina, ka būtu patiess apgalvojums par to savienotājelementu importa apjomu samazinājumu, kuriem nepiemēro pasākumus. Tiešām 2009.-2013. gadā saglabājās stabils mēneša apjoms 20-30 tūkstoši tonnu, savukārt to savienotājelementu importa apjoms, kuriem piemēro pasākumus, 2009. gada februārī uzreiz samazinājās no vairāk nekā 60 tūkstošiem tonnu mēnesī līdz gandrīz nullei;
iv)
gaidāmās izmaiņas Ķīnas pārdoto apjomu proporcijā iekšzemes tirgū attiecībā pret pārdošanu eksportam, kuras atbildīs Ķīnas iekšzemes pieprasījuma pieaugumam, tiks līdzsvarotas ar Ķīnas kopējās ražošanas jaudas un pārdošanas apjomu pieaugumu, kā izskaidrots 101. apsvērumā; un
v)
apgalvojums, ka Āzijas pieprasījums pēc savienotājelementiem pieaug un ka paredzamais pasaules pieprasījums pēc savienotājelementiem 2016. gadā atbildīs 83 miljardiem USD, ir balstīts uz novecojušu avotu. Jauns tirgus pētījums, ko 2014. gada decembrī publicēja Fastener Industry News Inc. (19), prognozē, ka 2018. gadā tirgū būs pieprasījums 81 miljarda USD vērtībā, tādējādi paredzēts mazāks pieaugums ilgākā laikā. Turklāt vienlaikus ar pieprasījuma pieaugumu Āzijas Klusā okeāna reģionā vērojams, ka jauda pieaug ne vien Ķīnā, bet arī vairākās citās valstīs (piemēram, Indonēzijā, Malaizijā, Taizemē un Vjetnamā). Turklāt, lai palielinātu savienotājelementu ražošanas jaudu, jāpārvar samērā nelieli šķēršļi (laika, kapitālā un zinātības ziņā), tāpēc piedāvājums var samērā ātri reaģēt uz pieprasījuma pieaugumu.
Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.
(114)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvo, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīze Komisija nav ņēmusi vērā faktu, ka no Ķīnas importētie zemā segmenta ražojumi nevar izdarīt cenu spiedienu uz augstā segmenta ražojumiem, ko ražo galvenokārt Savienības ražotāji.
(115)
Atbildot uz šo apgalvojumu, būtu jāatgādina, ka Savienība ražo visus savienotājelementu veidus un tikai daži uzņēmumi ir orientējušies uz specifiskiem veidiem (standarta vai speciālajiem), savukārt pārējie piedāvā visus veidus. Konkrēti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ievērojama pārdošanas apjoma daļa ir standarta savienotājelementi, un trim no tiem lielākā pārdošanas apjoma daļa PIP laikā bijuši standarta ražojumi. Tāpēc apgalvojums, ka Eiropas ražošanas nozare ražo vienīgi speciālos vai augstā segmenta savienotājelementus un tādējādi ir pasargāta no kaitējuma, ko varētu radīt Ķīnas izcelsmes imports, nepārprotami ir aplams, jo tas ir pretrunā ar izmeklēšanā savāktajiem un pārbaudītajiem pierādījumiem. Bez tam, kā izskaidrots 78. apsvērumā, ir arī zināms, ka Ķīnas savienotājelementu nozarē paredzēts izstrādāt augstā segmenta ražojumus. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka nākotnē Ķīnas eksportēto ražojumu klāstā arī būs viss diapazons no zemā segmenta līdz augstajam segmentam, un visa Savienības ražošanas nozare jutīs cenu spiedienu, kas ietekmēs tās ražošanas jaudas izmantojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(116)
Visbeidzot, divas citas ieinteresētās personas izvirza argumentu, ka Komisija savā analīzē aplami pieņēmusi, ka Ķīnas cenas būtu tikpat zemas, cik sākotnējā izmeklēšanā konstatētās. Šīs personas apgalvo, tā vairs nebūtu, jo Ķīnā fiksēts ievērojams cenu pieaugums, kura galvenais cēlonis ir izejmateriālu un darbaspēka izmaksu pieaugums un vides standartu attīstība. Tādējādi cenu samazinājums katrā ziņā būtu mazāks un nepamatotu tik ievērojama apmēra pasākumu papildu attiecināšanu.
(117)
Neskarot to, ka pasākumu apmēru nevarētu mainīt termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā un ka sākotnējā izmeklēšanās Ķīnas iekšzemes cenas un izmaksas tika uzskatītas par neuzticamām, jo Ķīnas ražotājiem nepiemēroja tirgus ekonomikas režīmu, būtu jāņem vērā tālāk izklāstītais. Pirmkārt, Ķīnas ražotāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja pārbaudīt to izmaksas un apgalvojumus par izmaiņām Ķīnā. Minētās ieinteresētās personas savu iesniegto informāciju nepamatoja ar pierādījumiem vai pamatotiem faktiem. Otrkārt, tiek norādīts Horvātijā fiksētais cenu līmenis pirms tās pievienošanās Savienībai, kas skaidri liecina, ka Ķīnas eksportētāju prasītās cenas bijušas ļoti tuvas sākotnējā izmeklēšanā novērotajām (sk. 74. apsvērumu). Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(118)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(119)
Tā kā šajā izmeklēšanā tiek pārskatīt spēkā esošie pasākumi, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu nepienācīgo negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(120)
Iepriekš 108. apsvērumā tika secināts, ka tad, ja antidempinga pasākumus atceltu, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana varētu labvēlīgi ietekmēt Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labu ekonomisko situāciju. Turpretī, neturpinot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja, jo ir pamats gaidīt, ka Ķīnas imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.
3. Importētāju intereses
(121)
Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr tikai divi importētāji izmeklēšanā sadarbojās un atbildēja uz Komisijas anketu jautājumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka importētāji var viegli nopirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares un lielākajiem trešo valstu eksportētājiem, kuri ražojumus pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt neviens no abiem importētājiem, kuri sadarbojās, neiebilda pret pašlaik spēka esošo pasākumu papildu attiecināšanu, kaut arī apstrīdēja to lielo apmēru. Šajā ziņā tiek norādīts, ka, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, kura balstīta uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, nevar grozīt spēkā esošo pasākumu apmēru. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka importētāji nemaz nav pauduši ieinteresētību, tiek secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā to interesēm.
(122)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas divas ieinteresētās personas, proti, divas savienotājelementu izplatītāju apvienības Savienībā, apgalvo, ka spēkā esošo maksājumu noteikšana tik lielā apmērā nav atjaunojusi taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, bet gan apturējusi importu no Ķīnas Savienības tirgū. Minētās ieinteresētās personas apgalvo, ka pasākumu papildu attiecināšana izraisīs to, ka samazināsies izvēles iespējas starp Savienības lietotājiem un importētājiem pieejamajiem ārzemju piegādes avotiem. Atbildot uz šo argumentu, vispirms tiek norādīts, ka antidempinga pasākumus nenosaka, lai apturētu vai bloķētu importu no mērķa valsts, bet galvenokārt tādēļ, lai atjaunotu tirgū taisnīgu konkurenci. Spēkā esošo maksājumu apmērs tiks noteikts pēc dempinga un kaitējuma starpības aprēķināšanas, kuras tika noteiktas, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Otrkārt, Komisija nepiekrīt apgalvojumam, ka spēkā esošie maksājumi Savienības tirgum samazina piegādes avotu skaitu. Pieejamā importa statistika liecina, ka pēc tam, kad attiecībā uz Ķīnu tika ieviesti pasākumi, imports no trešām valstīm ir palielinājies. Izmeklēšanā netika atklāti elementi, kas liktu uzskatīt, ka šīs tendences nesaglabāsies nākotnē. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.
(123)
Turklāt viena apvienība norādīja, ka, lai gan uzskata, ka sākotnējie pasākumi nemaz nav adekvāti un ir izraisījuši radikālus un nevajadzīgus izkropļojumus savienotājelementu tirgū, to pēkšņa atcelšana varētu izrādīties tikpat graujoša kā sākotnējā noteikšana. Tas norāda, ka savienotājelementu izplatītāji, ņemot vērā spēkā esošos pasākumus, ir spējuši pielāgot savas piegādes ķēdes.
4. Lietotāju intereses
(124)
Kaut arī lietotāji nesadarbojās, tomēr bija iespējams saprast lietotāju viedokli un nostāju no informācijas, ko sniedza Savienības ražošanas nozare un importētāji. Šķiet, ka lietotājus var pirmkārt iedalīt divās kategorijās: prasīgie lietotāji, kuriem nepieciešami savienotājelementi, kas atbilst ļoti augstiem kvalitātes standartiem, un pārējie lietotāji. Prasīgie lietotāji nepieciešamos izstrādājumus parasti pērk no Savienības ražotājiem un dažiem izteikti specializētiem ražotājiem eksportētājiem. No otras puses, pārējo lietotāju kategorija (kas var ietvert arī prasīgos lietotājus, kuriem nepieciešami lētāki izstrādājumi lietojumiem, kam nav tik augstas prasības) ir tā lietotāju kategorija, kuru parasti izmanto Ķīnas ražojumus. Šo lietotāju kategoriju parasti apkalpo importētāji, un, spriežot pēc to viedokļiem, kas apzināti, apmeklējot importētājus, kas sadarbojās, šo lietotāju kategorijas vajadzības patlaban pietiekami apmierina imports no citām valstīm, ieskaitot Taivānu, Taizemi un Vjetnamu. Balstoties uz šiem secinājumiem un arī ņemot vērā, ka visi lietotāji nolēma nepiedalīties šajā izmeklēšanā, tiek secināts, ka pasākumu termiņa pagarināšana nebūtu pretrunā lietotāju interesēm, jo, šķiet, ka tie labi pielāgojušies situācijai un tos nav ietekmējusi pasākumu noteikšana pret DzTS no ĶTR.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(125)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(126)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas minētajām personām tikai dots laiks piezīmju sniegšanai. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(127)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes dzelzs un tērauda savienotājelementu importam un noteikti ar Regulu (EK) Nr. 91/2009, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012, būtu jāpaliek spēkā.
(128)
Kā norādīts 3. apsvērumā, antidempinga maksājumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tika attiecināti arī uz tā paša ražojuma importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā vai tam deklarēta Malaizijas izcelsme. 3. apsvērumā minētais antidempinga maksājums, kas paturams spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, būtu arī turpmāk jāattiecina uz to DzTS importu, kuros nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme. Ražotāji eksportētāji, kas atbrīvoti no pasākumiem, kuri ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 723/2011 attiecināti papildus, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kas noteikti ar šo regulu.
(129)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa Ķīnas eksportētājiem noteikto maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kurš piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(130)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu, izņemot nerūsējošā tērauda savienotājelementus, t. i., kokskrūvju (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūvju, citu skrūvju vai bultskrūvju ar galvām (ar uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, izņemot virpotas no stieņiem, profiliem vai stieplēm ar pilnu šķērsgriezumu, kuru kāta diametrs nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu sastiprināšanai) un paplākšņu importam, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00 (Taric kodi 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 un 7318220098).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
54,1
A928
Visi pārējie uzņēmumi
74,1
A999
3. Individuālās maksājuma likmes, kuras norādītas 2. punktā minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja netiek uzrādīts šāds rēķins, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Šā panta 2. punktā noteikto galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, ar šo attiecina uz tādu pašu dzelzs un tērauda savienotājelementu importu, kurus nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (Taric kodi 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 un 7318220095), izņemot tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotos.
Uzņēmums
Taric papildu kods
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Izņēmumus, kuri piešķirti 4. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja netiek uzrādīts šāds rēķins, piemēro šā panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
6. Ja nav norādīts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 26. martā