РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1333/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 26 ноември 2014 година
относно статистиката на паричните пазари
(ЕЦБ/2014/48)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия (2),
като има предвид, че:
(1)
За изпълнението на задачите си Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) се нуждае от изготвянето на статистически данни за сделките на паричния пазар, а именно за обезпечените сделки, необезпечените сделки и за някои сделки с деривати, допълнително уточнени в настоящия регламент, които са сключени от парично-финансови институции (ПФИ), с изключение на централните банки и фондовете на паричния пазар (ФПП), с други ПФИ, и между ПФИ и други финансови институции, държавно управление и нефинансови предприятия, като вътрешногруповите сделки не се включват.
(2)
Със събирането на тези статистически данни основно се цели да се предостави на Европейската централна банка (ЕЦБ) пълна, подробна и хармонизирана статистическа информация относно паричните пазари в еврозоната. Извлечените от сделките данни, събрани по отношение на горепосочените пазарни сегменти, предоставят информация относно трансмисионния механизъм на решенията в областта на паричната политика. Следователно те са необходим набор от статистически данни за целите на паричната политика в еврозоната.
(3)
Събирането на статистически данни е необходимо и за да може ЕЦБ да предоставя аналитична и статистическа подкрепа на единния надзорен механизъм (ЕНМ) в съответствие с Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета (3). В тази рамка събирането на статистически данни е необходимо и с цел да се подпомагат задачите на ЕЦБ в областта на финансовата стабилност.
(4)
Националните централни банки (НЦБ) следва да уведомят ЕЦБ, в случай че решат да не събират изискуемите по настоящия регламент данни, като в този случай ЕЦБ поема задачата да събере данните пряко от отчетните единици.
(5)
В съответствие с Договорите и съгласно условията, предвидени в Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), от ЕЦБ се изисква да приема регламенти, доколкото това е необходимо за изпълнението на задачите на ЕСЦБ, определени в Устава на ЕСЦБ, а в някои случаи - предвидени в разпоредбите, приети от Съвета съгласно член 129, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(6)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като същевременно се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ първоначално ще изиска да се отчитат данни от най-големите ПФИ от еврозоната въз основа на стойността на общите основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи за всички ПФИ от еврозоната. От 1 януари 2017 г. Управителният съвет на ЕЦБ може да увеличи броя на отчетните ПФИ, като вземе предвид и други критерии, като например значимостта на дейността на ПФИ на паричните пазари и важността на ПФИ за стабилността и функционирането на финансовата система. С оглед на осигуряването на минимално равнище на географска представителност ЕЦБ ще осигури наличието на поне три отчетни ПФИ от държава членка, чиято парична единица е еврото (наричана по-долу „държава членка от еврозоната“). НЦБ могат да събират данни и от ПФИ, които не са част от действителната съвкупност от отчетни единици въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност, като в този случай данните ще бъдат отчетени и проверени съгласно настоящия регламент.
(7)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като се избегне подлагането им на двойни изисквания за отчетност и същевременно с това се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ следва да е в състояние да ги освободи от задължението да отчитат данни относно сделките за финансиране с ценни книжа и договорите за деривати, ако тези данни вече са били отчетени пред регистър на трансакциите, при положение че ЕЦБ разполага с ефективен достъп до навременни и стандартизирани данни в съответствие с изискванията, посочени в настоящия регламент.
(8)
В член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета е предвидена възможността ЕЦБ да приема регламенти, с които определя изискванията си за статистическа отчетност и ги налага спрямо действителната съвкупност от отчетни единици на държавите членки от еврозоната. В член 6, параграф 4 е предвидено, че ЕЦБ може да приема регламенти, определящи условията, съгласно които може да се упражнява правото на проверка или принудително събиране на статистическа информация.
(9)
В член 4 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че държавите членки трябва да създадат своя собствена организация в областта на статистиката и да работят в пълно сътрудничество с ЕСЦБ, за да се осигури изпълнението на задълженията, които произтичат от член 5 от Устава на ЕСЦБ.
(10)
Дотолкова, доколкото данните, събрани съгласно настоящия регламент, съдържат поверителна статистическа информация, приложимите стандарти за защитата и използването на такава информация ще бъдат посочените в членове 8 и 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(11)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламентите или решенията на ЕЦБ.
(12)
Въпреки че се отчита, че регламентите, приети от ЕЦБ съгласно член 34.1 от Устава на ЕСЦБ, не предоставят права и не налагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. В Регламент (ЕО) № 2533/98 се отбелязва, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение на национално равнище да се разработят и приложат всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за подходящи с оглед на събирането на статистическата информация, необходима за изпълнението на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и с оглед на своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(13)
Изискванията за отчетност съгласно настоящия регламент не засягат изискванията за отчeтност, установени в други правни актове и инструменти на ЕЦБ, които могат, поне частично, да обхващат и отчитането на статистическа информация за паричните пазари сделка по сделка или агрегирано,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„отчетна единица“, „резидент“ и „резидентен“ имат същото значение, както са определени в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
2.
„парично-финансова институция“ (ПФИ) има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/33) (4), и включва всички клонове на ПФИ на територията на Съюза и ЕАСТ, освен ако изрично е предвидено друго в разпоредбите на настоящия регламент;
3.
„ДФП“ означава други финансови посредници освен застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове, така както те са определени в преработената Европейска система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“), установена с Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5);
4.
„застрахователни (осигурителни) дружества“ са финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на рискове главно под формата на пряко застраховане или презастраховане, както е посочено в ЕСС 2010;
5.
„пенсионни фондове“ са всички финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на социални рискове и потребностите на осигурените лица (социално осигуряване), както е посочено в ЕСС 2010;
6.
„нефинансови предприятия“ е секторът от нефинансови предприятия, посочен в ЕСС 2010;
7.
„държавно управление“ обхваща институционалните единици, които са непазарни производители, чиято продукция е предназначена за индивидуално и колективно потребление и които се финансират от задължителни плащания, извършвани от единици, принадлежащи към други сектори, и институционалните единици, които се занимават основно с преразпределението на национален доход и богатство, както е посочено в ЕСС 2010;
8.
„общи основни балансови активи“ са общите активи минус други активи, така както тези термини са определени в Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
9.
„статистически данни за паричния пазар“ са статистически данни, свързани с обезпечените сделки, необезпечените сделки и сделките с деривати, чийто обект са инструментите на паричния пазар, сключени между ПФИ или между ПФИ и ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, централни банки, държавно управление и нефинансови предприятия, като не се включват вътрешногруповите сделки през съответния отчетен период;
10.
„инструмент на паричния пазар“ е който и да е от инструментите, посочени в приложения I, II и III;
11.
„фонд на паричния пазар“ е предприятие за колективно инвестиране, което се нуждае от разрешение за извършване на дейност като предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа съгласно Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) или е алтернативен инвестиционен фонд съгласно Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), инвестира в краткосрочни активи и си е поставило като отделни или кумулативни цели предлагането на печалба в съответствие с лихвените проценти на паричния пазар или запазването на стойността на инвестицията;
12.
„централна банка“ е която и да е централна банка, независимо от това къде се намира;
13.
„национална централна банка/национални централни банки“ или „НЦБ“ са националните централни банки на държавите членки в Съюза;
14.
„референтна съвкупност от отчетни единици“ са ПФИ, резиденти в еврозоната, с изключение на централните банки и ФПП, които приемат деноминирани в евро депозити и/или емитират други дългови инструменти, и/или предоставят деноминирани в евро кредити, както са посочени в приложение I, II или III, от/на други ПФИ и/или от/на ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, държавно управление, централни банки за инвестиционни цели или нефинансови предприятия;
15.
„група“ е група от предприятия - включително, но не само банкова група - която се състои от предприятие майка и дъщерните му предприятия, чиито финансови отчети са консолидирани за целите на Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8);
16.
„клон“ означава място на стопанска дейност, което представлява юридически зависима част от дадена институция и което извършва пряко всички или някои от сделките, присъщи на дейността на институцията;
17.
„клон в Съюза или клон в ЕАСТ“ е клон, който се намира и е регистриран в държава членка на Съюза или в държава от ЕАСТ;
18.
„Европейската асоциация за свободна търговия“ е междуправителствената организация, създадена, за да насърчава свободната търговия и икономическата интеграция в полза на нейните държави членки;
19.
„вътрешногрупова сделка“ е сделка, чийто обект са инструменти на паричния пазар, сключена от отчетна единица с друго предприятие, което е изцяло включено в същия консолидиран финансов отчет. Предприятията, които са страни по сделката, се считат за изцяло включени в „същата консолидация“, когато и двете са или:
а)
включени в консолидация съгласно Директива 2013/34/ЕС или съгласно международните стандарти за финансова отчетност (IFRS), приети съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (9), или когато се касае за група, чието предприятие майка е с главно управление в трета държава - съгласно общоприетите счетоводни принципи на тази трета държава, определени за еквивалентни на IFRS съгласно Регламент (ЕО) № 1569/2007 на Комисията (10) (или съгласно счетоводните стандарти на трета държава, прилагането на които е позволено в съответствие с член 4 от същия регламент); или
б)
обхванати от същия надзор на консолидирана основа в съответствие с Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11) или когато се касае за група, предприятието майка на която е с главно управление в трета държава - от същия надзор на консолидирана основа от компетентен орган на трета държава, който е оценен като равностоен на надзора, подчинен на принципите, установени в член 127 от Директива 2013/36/ЕС;
20.
„работен ден“ по отношение на която и да е дата, посочена в договор или в потвърждение за сделка с инструмент на паричния пазар, е денят, в който търговските банки и валутните пазари са отворени за обичайната си дейност (включително за операции със съответния инструмент на паричния пазар) и извършват сетълмент на плащания в същата валута като валутата на задължението за плащане, което е дължимо на тази дата или е изчислено към тази дата. В случай че дадена сделка с инструмент на паричния пазар е уредена от стандартно основно споразумение, съставено от Европейската банкова федерация (ЕБФ), Асоциацията на кредитните пазари (АКП), Международна асоциация за суапове и деривати (МАСД) или други водещи европейски или международни пазарни асоциации, се използва предоставеното в споразумението определение или определението, към което то препраща. За сетълмента на сделка с инструмент на паричния пазар, по отношение на която сетълментът следва да се извърши посредством определена система за сетълмент, „работен ден“ е денят, в който системата за сетълмент е отворена за извършването на сетълмента на тази сделка;
21.
„ден за сетълмент на TARGET2“ е всеки ден, в който TARGET2 (Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време) е отворена;
22.
„споразумение за обратно изкупуване“ е споразумение, по силата на което страните по него могат да участват в сделки, по които едната страна („продавач“) се съгласява да продаде на другата страна („купувач“) определени „активи“ („ценни книжа“, „стоки“ или „други финансови активи“) на определена дата в близко бъдеще, в замяна на което купувачът плаща покупната цена на продавача, като едновременно с това купувачът се съгласява да продаде обратно на продавача активите на определена бъдеща дата или при поискване, в замяна на което продавачът плаща на купувача договорената за обратното изкупуване цена. Всяка подобна сделка може да бъде репо сделка или сделка за покупка с уговорка за последваща обратна продажба. „Споразумение за обратно изкупуване“ може да е и споразумение за предоставяне на активи в залог и за предоставяне на общо право на повторно използване в замяна на кредит на парични средства на определена дата в близко бъдеще и връщането на кредита и лихвите на бъдеща дата в замяна на връщането на активите. Репо сделките могат да бъдат сключени с предварително определен падеж („срочни репо сделки“) или без предварително определен падеж, като на страните се предоставя възможност да се споразумеят по всяко време относно това дали да продължат или да прекратят споразумението („отворени репо сделки“);
23.
„тристранна репо сделка“ е репо сделка, при която на трета страна е възложено да избере обезпечението и да извършва действия по управлението му, докато е в сила сделката;
24.
„валутен суап“ е суап сделка, при която едната страна продава на другата определена сума от определена валута в замяна на плащането на договорена сума от друга определена валута по договорен валутен курс (известен като спот валутен курс) с уговорката продадената валута да бъде изкупена обратно на бъдеща дата (известна като падеж) в замяна на продажбата на първоначално закупената валута по различен валутен курс (известен като форуърд валутен курс);
25.
„овърнайт индекс суап“ (ОИС) е лихвен суап, при който периодичният плаващ лихвен процент е равен на средната геометрична стойност на овърнайт лихвения процент (или овърнайт индекс лихвения процент) през определен период от време. Окончателното плащане се изчислява, като разликата между фиксирания лихвен процент и натрупания овърнайт лихвен процент, отчетен по време на действието на ОИС, се прилага към номиналната стойност на сделката. Тъй като предметът на настоящия регламент обхваща само ОИС, деноминирани в евро, овърнайт лихвеният процент ще бъде ЕОНИА.
26.
„Рамката Базел III за КЛП“ е коефициентът на ликвидно покритие (КЛП), предложен от Базелския комитет и одобрен на 7 януари 2013 г. от Групата на управителите и ръководителите на надзорни органи, надзорния орган на Базелския комитет за банков надзор, като минимален глобален регулаторен стандарт по отношение на мерките за краткосрочна ликвидност в банковия сектор.
Член 2
Действителна съвкупност от отчетни единици
1. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от ПФИ, резиденти на еврозоната, от референтната съвкупност от отчетни единици, които са определени от Управителния съвет като отчетни единици съгласно параграф 2 или 3, както е приложимо, или от ПФИ, определени като отчетни единици съгласно параграф 4 - въз основа на посочените там критерии, и които са уведомени за отчетните си задължения съгласно параграф 5 (наричани по-долу „отчетни единици“).
2. На датата, на която настоящият регламент влезе в сила, Управителният съвет може да вземе решение, че ПФИ е отчетна единица, ако общите основни балансови активи на ПФИ надхвърлят 0,35 % от общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната въз основа на най-актуалните данни, с които ЕЦБ разполага, т.е.:
а)
данните към края на месец декември на календарната година, предхождаща уведомлението съгласно параграф 5; или
б)
ако данните по буква а) не са налични, данните към края на месец декември на предходната година.
За целите на това решение клоновете извън държавата на произход на съответната ПФИ се изключват от изчисляването на общите основни балансови активи на съответната ПФИ.
3. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе решение за категоризирането на други ПФИ като отчетни единици въз основа на размера на общите им основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната, значимостта на дейността на ПФИ при търгуването на инструменти на паричния пазар и важността им за стабилността и функционирането на финансовата система в еврозоната и/или в отделните държави членки.
4. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе и решение, че за всяка държава членка от еврозоната като отчетни единици се определят поне три ПФИ. Следователно, ако въз основа на решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2 или параграф 3, в определена държава членка от еврозоната бъдат избрани по-малко от три ПФИ, действителната съвкупност от отчетни единици ще обхваща и други ПФИ от тази държава членка от еврозоната, които съответната НЦБ счита за представителни (наричани по-долу „представителни отчетни единици“), така че като отчетни единици за тази държава членка от еврозоната да бъдат определени поне три отчетни единици.
Представителните отчетни единици се избират измежду най-големите кредитни институции, резиденти в съответната държава членка от еврозоната, въз основа на общите основни балансови активи на институциите, освен ако НЦБ предложат други критерии, с които ЕЦБ писмено се съгласи.
5. ЕЦБ или съответната НЦБ уведомява съответните ПФИ за решението на Управителния съвет съгласно параграф 2, 3 или 4 и за задълженията им по настоящия регламент. Уведомлението се изпраща в писмена форма поне четири месеца преди началото на първото отчитане.
6. Независимо от решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2, 3 или 4, НЦБ могат да събират и статистически данни за паричния пазар от ПФИ, резиденти в тяхната държава членка, които не са отчетни единици съгласно параграф 2, 3 или 4, въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност (наричани по-долу „допълнителни отчетни единици“). Ако дадена НЦБ определи допълнителни отчетни единици по този начин, тя своевременно ги уведомява.
Член 3
Изисквания за статистическа отчетност
1. За целите на редовното изготвяне на статистически данни за паричния пазар отчетните единици отчитат ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар на НЦБ на държавата членка, в която са резиденти на консолидирана основа, включително за всички техни клонове в Съюза или в ЕАСТ. Изискваната статистическа информация е посочена в приложения I, II и III. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент НЦБ предава на ЕЦБ статистическата информация, която получи от отчетните единици.
2. НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност във връзка с инструментите на паричния пазар, които отчетните единици следва да спазват. Тези правила за отчетност осигуряват предоставянето на необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
3. Независимо от изискванията за отчетност, посочени в параграф 1, дадена НЦБ може да вземе решение, че избраните съгласно член 2, параграфи 2, 3 и 4 отчетни единици, резиденти в държавата членка на НЦБ, ще отчитат на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III. НЦБ надлежно уведомява ЕЦБ и отчетните единици в случаите, когато ЕЦБ определя и прилага правилата за отчетност, които отчетните единици следва да спазват, и поема задачата да събира необходимите данни пряко от отчетните единици.
4. Ако дадена НЦБ избере допълнителни отчетни единици и ги уведоми, както е посочено в член 2, параграф 6, те отчитат на НЦБ ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент при поискване от ЕЦБ НЦБ ѝ предава статистическата информация, която получи от допълнителните отчетни единици.
5. В съответствие с националните им изисквания за статистическа отчетност НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност, които допълнителните отчетни единици следва да спазват. НЦБ гарантират, че националните правила за отчетност изискват от допълнителните отчетни единици да изпълняват изисквания, които са еквивалентни на членове 6-8, член 10, параграф 3 и членове 11 и 12 от настоящия регламент. НЦБ гарантират, че тези правила за отчетност предоставят необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
Член 4
Срокове
1. В случай че съгласно член 3, параграф 3 дадена НЦБ вземе решение, че отчетните единици отчитат пряко на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III, отчетните единици предават тази информация на ЕЦБ, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
2. В случаите извън параграф 1 НЦБ предават на ЕЦБ ежедневно посочената в приложения I, II и III статистическа информация относно паричния пазар, която получават от отчетните единици, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данните, събрани от допълнителните отчетни единици, избрани съгласно член 2, параграф 6, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката, веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, или веднъж месечно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на месеца, за който се отнасят данните. НЦБ вземат решение относно периодичността на отчитане и своевременно и надлежно уведомяват ЕЦБ. НЦБ могат да преразглеждат периодичността на отчитане всяка година;
г)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
3. НЦБ решават докога най-късно трябва да получат данните от отчетните единици, за да спазят собствените си срокове за отчитане, както е посочено в параграф 2, и надлежно уведомяват отчетните единици.
4. Когато краен срок, посочен в параграф 1 или в параграф 2, се падне в неработен ден на TARGET2, крайният срок се удължава до следващия работен ден на TARGET2, както е съобщено на уебсайта на ЕЦБ.
Член 5
Дерогация
В случаите, когато отчетните единици са избрани съгласно член 2, параграф 3 или 4, НЦБ може да вземе решение, че отчетните единици могат да предават на НЦБ ежедневните статистически данни за паричния пазар веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, ако поради оперативни причини те не могат да спазят изискването за ежедневна периодичност на отчитането. ЕЦБ може да определи условия за прилагането на тази дерогация от НЦБ.
Член 6
Случаи на сливане, разделяне, преобразуване, оздравяване и неплатежоспособност
1. В случай на сливане, разделяне, отделяне или друго преобразуване, което може да окаже влияние върху изпълнението на статистическите ѝ задължения, съответната отчетна единица уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ веднага след като намерението да се осъществи подобна операция стане публично известно и в разумен срок преди операцията да бъде осъществена, за процедурите, които са планувани в изпълнение на предвидените в настоящия регламент изисквания за статистическа отчетност. Отчетната единица също уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ в срок до 14 дни от приключването на операцията.
2. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез придобиване, както е определено в Директива 2011/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12), и един от сливащите се субекти е отчетна единица, придобиващият субект продължава да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
3. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез учредяване на ново дружество, както е определено в Директива 2011/35/ЕС, и един от сливащите се субекти е отчетна единица, новоучреденият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент, ако отговаря на определението за отчетна единица.
4. Ако отчетна единица се раздели на два или повече субекта чрез придобиване или чрез учредяване на нови дружества, както е определено в Шеста директива 82/891/ЕИО на Съвета (13), и един от новите субекти е отчетна единица, новият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент. Разделянето включва и операция по отделяне, по силата на която отчетна единица прехвърля всички или част от активите и пасивите си на ново дружество в замяна на акции в новото дружество.
5. Ако отчетна единица стане неплатежоспособна, загуби лиценза си за банкова дейност или поради други причини престане да извършва банкова дейност, като това се удостовери от компетентния надзорен орган, тя вече не е длъжна да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
6. За целите на параграф 5 отчетна единица се счита за неплатежоспособна, ако възникне едно или повече от следните обстоятелства:
а)
отчетната единица извърши общо прехвърляне на имущество в полза на кредитори или с цел да участва в оздравяване, съдебно споразумение или конкордат с кредитори;
б)
отчетната единица направи писмено признание, че не е в състояние да изплати дълговете си, когато те станат изискуеми;
в)
отчетната единица поиска, се съгласи или приеме в нея или по отношение на цялото ѝ имущество или на съществена част от него да бъде назначен доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него;
г)
представяне или подаване на молба за откриване на производство по несъстоятелност по отношение на отчетната единица (от лице, различно от контрагента, по отношение на задължение на отчетната единица към този контрагент) в съда или пред друг компетентен орган или агенция;
д)
отчетната единица е прекратила дейността си чрез ликвидация или е обявена в несъстоятелност (или спрямо нея започне друго подобно производство); или отчетната единица, орган на публичната власт или друго образувание или лице подаде молба за оздравяването ѝ, сключването на съдебно споразумение или на конкордат, преструктурирането ѝ от акционерите или съдружниците в нея, управлението ѝ от администратор, ликвидацията ѝ, прекратяването ѝ или друга подобна мярка съгласно действащи или бъдещи законови и подзаконови норми, като тази молба не е спряна или отхвърлена в срок до 30 дни от подаването ѝ (освен когато става въпрос за молба за откриване на производство по ликвидация или друго подобно производство, като в тези случаи 30-дневният срок не се прилага);
е)
назначаването в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него на доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции; или
ж)
свикването на събрание на кредиторите с оглед на обсъждането на доброволно споразумение (или друга подобна процедура).
Член 7
Разпоредби относно поверителността
1. Когато получават или обработват данни съгласно настоящия регламент, които съдържат поверителна информация, включително когато обменят данни с други НЦБ от еврозоната, ЕЦБ и НЦБ прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 и член 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
2. При спазване на параграф 1 поверителната информация, която се съдържа в статистическите данни, събирани съгласно настоящия регламент от ЕЦБ или дадена НЦБ, не се предават на или споделят с други органи или с други трети страни, различни от ЕЦБ и НЦБ от еврозоната, освен ако съответната отчетна единица е дала предварително изричното си писмено съгласие на ЕЦБ или на съответната НЦБ и ЕЦБ или съответната НЦБ, ако това е приложимо, са сключили подходящо споразумение за поверителност с тази отчетна единица.
Член 8
Проверка и принудително събиране
ЕЦБ или НЦБ според случая имат право да проверяват и ако е необходимо, да събират принудително информацията, която отчетните единици предоставят в съответствие с изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 3 и приложения I, II и III към настоящия регламент. По-специално това право може да се упражнява, ако дадена отчетна единица не изпълнява предвидените в приложение IV стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизиите. Прилага се и член 6 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
Член 9
Опростена процедура за изменения
Като взема предвид становищата на Комитета по статистика на ЕСЦБ, Изпълнителният съвет на ЕЦБ може да прави технически изменения в приложенията към настоящия регламент, при условие че те не променят заложената концептуална рамка и не засягат тежестта на отчетността за отчетните единици. Изпълнителният съвет уведомява своевременно Управителния съвет за всяко такова изменение.
Член 10
Първо отчитане
1. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, първото отчитане съгласно настоящия регламент, като се имат предвид преходните разпоредби на член 12, започва с данни за 1 април 2016 г.
2. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която ЕЦБ или съответната НЦБ съобщи на отчетната единица съгласно член 2, параграф 5, но не по-рано от 12 месеца след приемането на решението на Управителния съвет съгласно член 2, параграф 3 или параграф 4.
3. Освен това когато представителна отчетна единица е избрана съгласно член 2, параграф 4, тя може да подаде писмено искане до ЕЦБ или съответната НЦБ за временно отлагане на първата отчетна дата, като изложи основанията за това забавяне. Поисканото отлагане може да бъде разрешено за срок до шест месеца с възможност за последващи удължавания на срока до шест месеца. ЕЦБ или съответната НЦБ може да се споразумее за отлагането на първата отчетна дата по отношение на подалата искането представителна отчетна единица, ако счете, че забавянето е оправдано. Освен това ако на първата отчетна дата представителната отчетна единица не разполага с данни за отчитане или разполага само с данни, които както ЕЦБ, така и НЦБ считат за непредставителни, НЦБ може да се съгласи да освободи представителната отчетна единица от спазването на първата отчетна дата. Освобождаването може да се предостави само от НЦБ заедно с ЕЦБ, ако и ЕЦБ, и НЦБ считат, че искането е обосновано и не излага на риск представителността на отчетната извадка.
4. За ПФИ, избрани като допълнителни отчетни единици съгласно член 2, параграф 6, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която съответната НЦБ съобщи на допълнителната отчетна единица съгласно член 2, параграф 6.
Член 11
Клауза за периодичен преглед
ЕЦБ извършва преглед на действието на настоящия регламент 12 месеца след първото отчитане и съставя доклад за това. Според препоръките, направени в доклада, тя може да увеличи или да намали броя на отчетните единици и/или на изискванията за статистическа отчетност. След този първоначален преглед на всеки две години се извършват редовни актуализации на действителна съвкупност от отчетни единици.
Член 12
Преходни разпоредби
За периода от 1 април 2016 г. до 1 юли 2016 г. на отчетните единици се позволява да отчитат на ЕЦБ и на съответната НЦБ статистически данни за паричния пазар за някои, а не за всички, необходими дни. ЕЦБ или съответната НЦБ могат да определят дните, за които се изисква отчетност.
Член 13
Заключителни разпоредби
Настоящият регламент влиза в сила на 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставен във Франкфурт на Майн на 26 ноември 2014 година.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1333/2014
(2014. gada 26. novembris)
par naudas tirgu statistiku
(ECB/2014/48)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),
tā kā:
(1)
Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu izpildei jāsagatavo naudas tirgus darījumu statistika, proti, statistika par šajā regulā sīkāk noteiktiem nodrošinātiem un nenodrošinātiem naudas tirgus darījumiem un noteiktiem atvasināto instrumentu naudas tirgus darījumiem, kurus monetārās finanšu iestādes (MFI), izņemot centrālās bankas un naudas tirgus fondus (NTF), veic ar citām MFI, kā arī darījumiem starp MFI un citām finanšu iestādēm, valdību vai nefinanšu sabiedrībām, izņemot darījumus grupu ietvaros.
(2)
Šādas statistikas vākšanas galvenais mērķis ir nodrošināt Eiropas Centrālo banku (ECB) ar visaptverošu, detalizētu un saskaņotu statistisko informāciju par naudas tirgiem euro zonā. Dati, kas tiek iegūti no savāktajām ziņām par iepriekš minēto tirgus segmentu darījumiem, sniedz informāciju par monetārās politikas lēmumu transmisijas mehānismu. Tādēļ tie uzskatāmi par statistikas kopumu, kas vajadzīgs euro zonas monetārās politikas nolūkiem.
(3)
Statistikas datu vākšana vajadzīga arī, lai ļautu ECB sniegt analītisku un statistikas atbalstu vienotajam uzraudzības mehānismam (VUM) saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (3). Šī regulējuma ietvaros statistikas datu vākšana vajadzīga arī, lai atbalstītu ECB uzdevumu izpildi finanšu stabilitātes jomā.
(4)
Nacionālajām centrālajām bankām (NCB) būtu jāinformē ECB, ja NCB nolemj nevākt šajā regulā prasītos datus, ECB šādā gadījumā pārņemot datu vākšanu tieši no pārskatu sniedzējiem.
(5)
Saskaņā ar Līgumiem un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (turpmāk - “ECSB Statūti”), ECB jānosaka regulējums, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 129. panta 4. punktam.
(6)
Lai samazinātu MFI pārskatu sniegšanas slogu, vienlaikus nodrošinot savlaicīgu un augstas kvalitātes statistiku, ECB sākotnēji prasīs datus sniegt lielākajām euro zonas MFI, pamatojoties uz to kopējo galveno bilances aktīvu izmēru salīdzinājumā ar visas euro zonas MFI kopējiem galvenajiem bilances aktīviem. No 2017. gada 1. janvāra ECB Padome var palielināt pārskatu sniedzēju MFI skaitu, ņemot vērā citus kritērijus, piem., MFI aktivitāšu naudas tirgos nozīmīgumu un tās ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti un darbību. ECB nodrošinās, ka pārskatus sniedz vismaz trīs MFI katrā dalībvalstī, kuras valūta ir euro (turpmāk - “euro zonas dalībvalsts”), lai nodrošinātu ģeogrāfiskās pārstāvniecības minimālu līmeni. Pamatojoties uz nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām, NCB var vākt datus arī no MFI, kas nav daļa no faktiskās pārskatu sniedzēju kopas, šādā gadījumā datus sniedzot un pārbaudot saskaņā ar šo regulu.
(7)
Lai, novēršot pārskatu sniegšanas prasību dubultošanos, vēl vairāk samazinātu MFI pārskatu sniegšanas slogu, vienlaikus nodrošinot savlaicīgu un augstas kvalitātes statistiku, ECB jābūt iespējai atbrīvot MFI no datu sniegšanas saistībā ar vērtspapīru finansēšanas darījumiem vai atvasināto instrumentu līgumiem, ja šādi dati jau sniegti darījumu reģistriem, ar nosacījumu, ka ECB ir efektīva piekļuve savlaicīgiem un standartizētiem datiem, kas atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām.
(8)
Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 5. panta 1. punkts nosaka, ka ECB var pieņemt noteikumus, lai definētu statistikas pārskatu sniegšanas prasības un attiecinātu tās uz faktisko pārskatu sniedzēju kopu euro zonas dalībvalstīs. Regulas 6. panta 4. punktā noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, ar kādiem var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistisko informāciju.
(9)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pants nosaka, ka dalībvalstīm pašām jāorganizē statistikas joma un pilnībā jāsadarbojas ar ECBS, lai nodrošinātu no ECBS Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu izpildi.
(10)
Ciktāl jebkuri saskaņā ar šo regulu savāktie dati satur konfidenciālu statistisko informāciju, piemērojamie šādas informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti noteikti Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. un 8.c pantā.
(11)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kuri neievēro ECB regulās un lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
(12)
Atzīstot, ka saskaņā ar Statūtu 34.1. pantu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (tālāk tekstā - “ārpus euro zonas dalībvalstis”), Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas dalībvalstīm. Regulā (EK) Nr. 2533/98 norādīts, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu netieši nosaka ārpus euro zonas esošo dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot nacionālajā līmenī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai veiktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistiskās informācijas vākšanu un lai statistikas jomā savlaicīgi sagatavotos tam, ka tās kļūs par euro zonas dalībvalstīm.
(13)
Šajā regulā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības neskar citos ECB tiesību aktos izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības, kuras vismaz daļēji var attiekties arī uz statistiskās informācijas par naudas tirgiem sniegšanu darījumu līmenī vai apkopoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“pārskatu sniedzēji”, “rezidents” un “rezidējošs” ir termini Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā definētajā nozīmē;
2)
“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir monetārā finanšu iestāde, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) 1. pantā, un tā ietver visas Savienībā un EBTA atrodošās MFI filiāles, ja vien kādā šīs regulas normā nav nepārprotami noteikts citādi;
3)
“CFS” ir citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kā izklāstīts pārstrādātajā Eiropas kontu sistēmā (turpmāk - “EKS 2010”), kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (5);
4)
“apdrošināšanas sabiedrības” ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir risku apkopošanas rezultāts galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā, kā noteikts EKS 2010;
5)
“pensiju fondi” ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir sociālo risku un apdrošināto vajadzību (sociālās apdrošināšanas) apkopošanas rezultāts, kā noteikts EKS 2010;
6)
“nefinanšu sabiedrības” ir nefinanšu sabiedrību sektors, kā noteikts EKS 2010;
7)
“valdība” ir institucionālās vienības, kas ir ārpus tirgus ražotāji, kuru darba rezultāts paredzēts individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali, kā noteikts EKS 2010;
8)
“kopējie galvenie bilances aktīvi” ir kopējie aktīvi, izņemot pārējos aktīvus, kā tie definēti Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9)
“naudas tirgus statistika” ir statistika, kas attiecas uz attiecīgā pārskata perioda nodrošinātiem, nenodrošinātiem un atvasināto instrumentu darījumiem ar naudas tirgus instrumentiem MFI starpā, kā arī starp MFI un CFS, apdrošināšanas sabiedrībām, pensiju fondiem, centrālajām bankām, valdību un nefinanšu sabiedrībām, izņemot darījumus grupas ietvaros;
10)
“naudas tirgus instruments” ir jebkurš no I, II un III pielikumā minētajiem instrumentiem;
11)
“naudas tirgus fonds” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kam nepieciešama atļauja kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK (6), vai alternatīvo ieguldījumu fonds saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (7), kurš iegulda īstermiņa aktīvos un kuram ir noteikti vai kumulatīvi mērķi, kas nodrošina peļņu atbilstoši naudas tirgus procentu likmēm vai saglabā ieguldījuma vērtību;
12)
“centrālā banka” ir jebkura centrālā banka neatkarīgi no tās atrašanās vietas;
13)
“nacionālā centrālā banka” vai “NCB” ir Savienības dalībvalsts nacionālā centrālā banka;
14)
“pārskatu sniedzēju atsauces kopa” ir euro zonas rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, kas pieņem noguldījumus euro un/vai emitē jebkurus citus parāda instrumentus, un/vai izsniedz kredītus euro, kā norādīts I, II vai III pielikumā, citām MFI un/vai CFS, apdrošināšanas sabiedrībām, pensiju fondiem, valdībai, centrālajām bankām ieguldījumu nolūkiem vai nefinanšu sabiedrībām;
15)
“grupa” ir uzņēmumu grupa, kas var ietvert banku grupu, ko veido mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi, kuru finanšu pārskati tiek konsolidēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES nolūkiem (8);
16)
“filiāle” ir uzņēmējdarbības veikšanas vieta, kura ir juridiski pakļauta iestādes daļa un kura tieši veic visus iestādes darbībai raksturīgos darījumus vai dažus no tiem;
17)
“Savienības un EBTA filiāle” ir filiāle, kura atrodas un ir reģistrēta Savienības dalībvalstī vai EBTA valstī;
18)
“Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija” ir starpvaldību organizācija, kas izveidota, lai dalībvalstu labā veicinātu brīvu tirdzniecību un ekonomikas integrāciju;
19)
“darījums grupas ietvaros” ir naudas tirgus instrumentu darījums, kuru pārskatu sniedzējs noslēdzis ar citu uzņēmumu, kas pilnībā iekļauts vienā konsolidētajā finanšu pārskatā. Uzņēmumus, kuri ir darījuma puses, uzskata par pilnībā iekļautiem “vienā konsolidācijā”, ja:
a)
tie abi iekļauti konsolidācijā atbilstoši Direktīvai 2013/34/ES vai Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), kas pieņemti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (9), vai attiecībā uz grupu, kuras mātesuzņēmuma galvenais birojs ir trešajā valstī, atbilstoši šīs trešās valsts vispārēji pieņemtajiem grāmatvedības principiem, kuri atzīti par līdzvērtīgiem SFPS saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1569/2007 (10) (vai trešās valsts grāmatvedības standartiem, kuru izmantošana atļauta saskaņā ar minētās regulas 4. pantu); vai
b)
uz tiem abiem attiecas viena konsolidētā uzraudzība atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2013/36/ES (11), vai attiecībā uz grupu, kuras mātesuzņēmuma galvenais birojs ir trešajā valstī, trešās valsts kompetentās iestādes viena konsolidētā uzraudzība, kas atzīta par līdzvērtīgu uzraudzībai, kuras principi noteikti Direktīvas 2013/36/ES 127. pantā;
20)
“darbadiena” attiecībā uz jebkuru naudas tirgus instrumenta darījuma līgumā vai apstiprinājumā norādītu datumu ir diena, kurā komercbankas vai valūtas tirgi ir atvērti vispārējai darbībai (t. sk. darījumiem ar attiecīgo naudas tirgus instrumentu) un veic norēķinus valūtā, kas ir tās maksājuma saistības valūta, kurā jāveic maksājums vai kura aprēķināta, atsaucoties un minēto datumu. Veicot darījumu ar naudas tirgus instrumentu, uz kuru attiecas Eiropas Banku federācijas (EBF), Kredīta tirgus asociācijas (Loan Market Association; KTA), International Swaps and Derivatives Association, Inc. (ISDA) vai citu vadošo Eiropas vai starptautisko tirgus asociāciju standarta pamatlīgums, izmanto definīciju, kura noteikta šajā pamatlīgumā vai uz kuru tajā iekļauta atsauce. Veicot norēķinus par darījumu ar naudas tirgus instrumentu, kas jāapmaksā, izmantojot noteiktu norēķinu sistēmu, darbadiena ir diena, kurā norēķinu sistēma ir atvērta šāda darījuma norēķinu veikšanai;
21)
“TARGET2 norēķinu diena” ir diena, kurā ir atvērta TARGET2 (Eiropas automatizētā reālā laika bruto norēķinu sistēma);
22)
“repo līgums” ir vienošanās, saskaņā ar kuru tā puses veic darījumus, kuros viena puse (“pārdevējs”) piekrīt pārdot otrai pusei (“pircējam”) noteiktus “aktīvus” (“vērtspapīrus”, “preces” vai “citus finanšu aktīvus”) netālā datumā, pircējam maksājot pārdevējam pirkuma maksu un vienlaikus pircējam piekrītot pārdot aktīvus atpakaļ pārdevējam fiksētā datumā nākotnē vai pēc pieprasījuma, pārdevējam maksājot atpirkšanas maksu pircējam. Katrs šāds darījums var būt repo darījums vai pirkšanas un atpakaļpārdošanas darījums. “Repo līgums” var būt arī vienošanās ieķīlāt aktīvus un nodot atkārtotas izmantošanas vispārējas tiesības apmaiņā pret skaidras naudas kredītu netālā datumā, un veikt kredīta un procentu atmaksu tālākā datumā apmaiņā pret aktīvu atdošanu. Repo darījumi var tikt veikti ar iepriekš noteiktu termiņa beigu datumu (“fiksēta termiņa repo darījumi”) vai bez iepriekš noteikta termiņa beigu datuma, sniedzot abām pusēm iespēju katru dienu vienoties pagarināt vai izbeigt vienošanos (“atvērts repo darījums”);
23)
“trīs pušu repo” ir repo darījums, kurā trešā persona atbild par nodrošinājuma izvēli un pārvaldību darījuma darbības laikā;
24)
“valūtas mijmaiņas darījums” ir mijmaiņas darījums, kurā viena puse pārdod otrai noteiktu daudzumu noteiktas valūtas, saņemot nolīgtu summu noteiktas citas valūtas, kas pamatojas uz nolīgtu valūtas kursu (sauktu par valūtas sākumkursu), un piekrītot atpirkt pārdoto valūtu datumā nākotnē (sauktā par termiņa beigu datumu), pārdodot sākotnēji nopirkto valūtu par citu valūtas kursu (sauktu par valūtas beigu kursu);
25)
“uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas darījums” (overnight index swap, OIS) ir procentu likmes mijmaiņas darījums, kurā periodiskā mainīgā procentu likme ir līdzvērtīga uz nakti izsniegto kredītu procentu likmes ģeometriskajam vidējam (jeb uz nakti izsniegto kredītu indeksu likmei) noteiktā termiņā. Galīgo maksājumu aprēķinās kā starpību starp fiksēto procentu likmi un uz nakti izsniegto kredītu uzkrāto procentu likmi, kas reģistrēta OIS darbības laikā un piemērota darījuma nominālvērtībai. Tā kā šī regula vērsta uz euro OIS, uz nakti izsniegto kredītu likme ir EONIA;
26)
“Bāzeles III LSR regulējums” ir Likviditātes seguma rādītājs (LSR), kuru ieteikusi Bāzeles Komiteja un 2013. gada 7. janvārī apstiprinājusi Prezidentu un uzraudzības vadītāju grupa, kas ir Bāzeles Banku uzraudzības komitejas pārraudzības struktūra, kā obligātu globālu regulējuma standartu īstermiņa likviditātes pasākumiem banku sektorā.
2. pants
Faktiskie pārskatu sniedzēji
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji ir pārskatu sniedzēju atsauces kopas euro zonas rezidentu MFI, kuras ECB Padome noteikusi par pārskatu sniedzējiem saskaņā ar attiecīgi 2. vai 3. punktu, vai MFI, kuras par pārskatu sniedzējiem noteiktas saskaņā ar 4. punktu, pamatojoties uz tajā norādītajiem kritērijiem, un kurām par to pārskatu sniegšanas pienākumiem paziņots saskaņā ar 5. punktu (turpmāk - “pārskatu sniedzēji”).
2. Šīs regulas spēkā stāšanās dienā ECB Padome var nolemt, ka MFI ir pārskatu sniedzējs, ja MFI kopējie galvenie bilances aktīvi ir lielāki par 0,35 % no visu euro zonas MFI kopējiem galvenajiem bilances aktīviem, pamatojoties uz jaunākajiem ECB pieejamiem datiem, t. i.,:
a)
datiem, kas attiecas uz tā kalendārā gada decembra beigām, kurš ir pirms gada, kad notiek paziņošana saskaņā ar 5. punktu; vai
b)
ja nav pieejami a) apakšpunktā minētie dati, datiem, kas attiecas uz iepriekšējā gada decembra beigām.
Lai pieņemtu šādu lēmumu, attiecīgās MFI kopēju galveno bilances aktīvu aprēķinā neņem vērā filiāles, kas atrodas ārpus attiecīgās MFI uzņēmējas valsts.
3. No 2017. gada 1. janvāra ECB Padome var nolemt par pārskatu sniedzēju klasificēt jebkuru citu MFI, pamatojoties uz tās kopējo galveno bilances aktīvu izmēru salīdzinājumā ar visu euro zonas MFI kopējiem galvenajiem bilances aktīviem, MFI aktivitāšu nozīmīgumu naudas tirgus instrumentu tirdzniecībā un tās ietekmi uz euro zonas un/vai atsevišķas dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti un darbību.
4. No 2017. gada 1. janvāra ECB Padome var arī nolemt, ka katrā euro zonas dalībvalstī vismaz trīs MFI tiek noteiktas par pārskatu sniedzējiem. Ja, pamatojoties uz saskaņā ar 2. vai 3. punktu pieņemtajiem ECB Padomes lēmumiem, attiecīgajā euro zonas dalībvalstī izvēlētas mazāk nekā trīs MFI, faktiskajos pārskatu sniedzējos iekļaus arī citas šīs euro zonas dalībvalsts MFI, kuras par reprezentatīvām uzskata attiecīgā NCB (turpmāk - “reprezentatīvie pārskatu sniedzēji”), lai šajā euro zonas dalībvalstī par pārskatu sniedzējiem tiktu noteikti vismaz trīs pārskatu sniedzēji.
Reprezentatīvos pārskatu sniedzējus izvēlas no lielākajām kredītiestādēm, kas ir attiecīgās euro zonas dalībvalsts rezidentes, pamatojoties uz šo iestāžu kopējiem galvenajiem bilances aktīviem, ja vien NCB neiesaka alternatīvus kritērijus, kuriem rakstiski piekrīt ECB.
5. ECB vai attiecīgā NCB paziņo MFI par jebkuru atbilstoši 2., 3., vai 4. punktam pieņemto ECB Padomes lēmumu un par to pienākumiem saskaņā ar šo regulu. Paziņojumu nosūta rakstiski vismaz četrus mēnešus pirms pirmās pārskatu sniegšanas sākuma.
6. Neierobežojot jebkuru atbilstoši 2., 3., vai 4. punktam pieņemto ECB Padomes lēmumu, NCB arī var vākt naudas tirgus statistiku no MFI, kas ir to dalībvalsts rezidentes un kas nav pārskatu sniedzēji atbilstoši 2., 3., vai 4. punktam, pamatojoties uz savām nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām (turpmāk - “pārskatu papildu sniedzēji”). Ja NCB šādi nosaka pārskatu papildu sniedzējus, tā tiem nekavējoties par to paziņo.
3. pants
Statistikas pārskatu sniegšanas prasības
1. Lai regulāri sagatavotu naudas tirgus statistiku, pārskatu sniedzēji tās dalībvalsts, kurā tie ir rezidenti, NCB katru dienu sniedz konsolidētu statistisko informāciju par naudas tirgus instrumentiem, iekļaujot visas to Savienības un EBTA filiāles. Prasītā statistiskā informācija ir norādīta šīs regulas I, II un III pielikumā. Statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu sniedzējiem, tā nodod ECB saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu.
2. NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saistībā ar naudas tirgus instrumentiem jāievēro pārskatu sniedzējiem. Šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasītās statistiskās informācijas sniegšanu un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
3. Neierobežojot 1. punktā norādītās pārskatu sniegšanas prasības, NCB var nolemt, ka saskaņā ar 2. panta 2., 3. un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem, kas ir rezidenti NCB dalībvalstī, I, II un III pielikumā norādītā statistiskā informācija jāsniedz ECB. NCB par to informē ECB un pārskatu sniedzējus, un ECB pēc tam nosaka un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kura jāievēro pārskatu sniedzējiem, un pārņem uzdevumu vākt prasītos datus tieši no pārskatu sniedzējiem.
4. Ja NCB izvēlējusies pārskatu papildu sniedzējus un paziņojusi tiem saskaņā ar 2. panta 6. punktu, tie dienas statistisko informāciju par naudas tirgus instrumentiem sniedz NCB. Statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu papildu sniedzējiem, tās pēc ECB lūguma nodod ECB saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu.
5. NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saskaņā ar to nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām jāievēro pārskatu papildu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka nacionālā pārskatu sniegšanas kārtība prasa pārskatu papildu sniedzējiem ievērot prasības, kas ir līdzvērtīgas šīs regulas 6.-8. pantam, 10. panta 3. punktam, 11. un 12. pantam. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība sniedz prasīto statistisko informāciju un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
4. pants
Savlaicīgums
1. Ja NCB saskaņā ar 3. panta 3. punktu nolemj, ka pārskatu sniedzējiem I, II un III pielikumā norādītā statistiskā informācija jāsniedz tieši ECB, pārskatu sniedzēji šo informāciju nosūta ECB šādi:
a)
no saskaņā ar 2. panta 2. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
b)
no saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
c)
datus, attiecībā uz kuriem NCB ir atbrīvojums saskaņā ar 5. pantu, nosūta ECB reizi nedēļā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas.
2. Gadījumos, kas nav minēti 1. punktā, I, II un III pielikumā norādīto naudas tirgus dienas statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu sniedzējiem, tās šādi nosūta ECB:
a)
no saskaņā ar 2. panta 2. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
b)
no saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
c)
datus, kas savākti no pārskatu papildu sniedzējiem, kuri izvēlēti saskaņā ar 2. panta 6. punktu, nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma, reizi nedēļā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas, vai reizi mēnesī pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas. Par pārskatu sniegšanas biežumu lemj NCB, kuras par to nekavējoties paziņo ECB. Pārskatu sniegšanas biežumu NCB var pārskatīt reizi gadā;
d)
datus, attiecībā uz kuriem NCB ir atbrīvojums saskaņā ar 5. pantu, nosūta ECB reizi nedēļā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas.
3. NCB lemj par to, kad tām jāsaņem dati no pārskatu sniedzējiem, lai tās varētu ievērot savus 2. punktā noteiktos pārskatu sniegšanas termiņus, un attiecīgi informē pārskatu sniedzējus.
4. Ja 1. vai 2. punktā minētais termiņš iekrīt dienā, kad slēgts TARGET2, termiņu pagarina līdz nākošajai TARGET2 darbdienai, kā paziņots ECB tīmekļa vietnē.
5. pants
Atbrīvojums
Ja pārskatu sniedzēji izvēlēti saskaņā ar 2. panta 3. vai 4. punktu, NCB var nolemt, ka pārskatu sniedzēji naudas tirgus dienas statistiku drīkst nosūtīt NCB reizi nedēļā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas, ja operacionālu iemeslu dēļ tie nevar izpildīt pārskatu sniegšanas dienas biežuma prasību. ECB var noteikt nosacījumus tam, kā NCB piemēro atbrīvojumus.
6. pants
Apvienošanās, dalīšanās, reorganizācijas un maksātnespējas
1. Apvienošanās, dalīšanās, nodalīšanas vai jebkuras citas reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistikas pienākumu pildīšanu, kad nolūks īstenot šādu darbību kļuvis zināms publiski un vēl nav stājies spēkā, pārskatu sniedzējs savlaicīgi informē ECB un attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu segšanas prasības. Tāpat pārskatu sniedzējs 14 dienu laikā pēc šādu operāciju pabeigšanas par to paziņo ECB un attiecīgajai NCB.
2. Ja pārskatu sniedzējs apvienojas ar citu struktūru iegādes ceļā, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/35/ES (12), un viena no apvienošanā iesaistītajām struktūrām bija pārskatu sniedzējs, apvienotā struktūra turpina sniegt pārskatus saskaņā ar šo regulu.
3. Ja pārskatu sniedzējs apvienojas ar citu struktūru, izveidojot jaunu uzņēmumu, kā tas definēts Direktīvā 2011/35/ES, un viena no apvienošanā iesaistītajām struktūrām bija pārskatu sniedzējs, apvienotā struktūra turpina sniegt pārskatus saskaņā ar šo regulu, ja tā atbilst pārskatu sniedzēja definīcijai.
4. Ja pārskatu sniedzējs sadalās divās vai vairāk struktūrās iegādes ceļā vai jaunu uzņēmumu izveides ceļā, kā tas definēts Sestajā padomes Direktīvā 82/891/EEK (13), un viena no jaunajām struktūrām ir pārskatu sniedzējs, jaunajā struktūra pārskatus sniedz saskaņā ar šo regulu. Sadalīšanās ietver arī nodalīšanas operāciju, ar kuru pārskatu sniedzējs visus aktīvus un pasīvus vai to daļu nodod jaunam uzņēmumam apmaiņā pret jaunā uzņēmuma akcijām.
5. Ja pārskatu sniedzējs kļūst maksātnespējīgs, zaudē bankas darbības licenci vai citā veidā beidz veikt bankas darbību, ko apstiprina kompetentā uzraudzības iestāde, tam vairs nav pienākuma sniegt pārskatus saskaņā ar šo regulu.
6. Šī panta 5. punkta nolūkiem pārskatu sniedzēju uzskata par maksātnespējīgu, ja:
a)
pārskatu sniedzējs veic vispārēju cesiju kreditoru labā vai nolūkā sākt reorganizāciju, vai slēgt vienošanos vai mierizlīgumu ar kreditoriem;
b)
pārskatu sniedzējs rakstiski atzīst, ka nespēj laikā nomaksāt parādus;
c)
pārskatu sniedzējs attiecībā uz visu savu īpašumu vai būtisku tā daļu prasījis, piekritis vai atzinis aizbildņa, administratora, tiesas izpildītāja, likvidatora vai līdzīgas amatpersonas iecelšanai;
d)
tiesā vai citā kompetentā iestādē iesniegts pieteikums par pārskatu sniedzēja maksātnespēju (izņemot, ja to iesniedzis darījuma partneris saistībā ar pārskatu sniedzēja pienākumu pret šo darījuma partneri);
e)
pārskatu sniedzējs tiek likvidēts vai kļūst maksātnespējīgs (vai uzsāk līdzvērtīgas procedūras), vai tas pārskatu sniedzējs vai jebkura valsts iestāde vai cita iestāde vai persona iesniedz pieteikumu par pārskatu sniedzēja reorganizāciju, vienošanos ar kreditoriem, mierizlīgumu, noregulēšanu, administrāciju, likvidāciju vai līdzīgiem pasākumiem saskaņā ar spēkā esošajiem vai turpmākajiem likumiem vai noteikumiem, ja šāds pieteikums nav apturēts vai noraidīts 30 dienu laikā no tā iesniegšanas (izņemot pieteikumu likvidācijai vai līdzīgai procedūrai, kuru gadījumā 30 dienu periodu nepiemēro);
f)
attiecībā uz visu pārskatu sniedzēja īpašumu vai būtisku tā daļu iecelts aizbildnis, administrators, tiesas izpildītājs, likvidators vai līdzīga amatpersona; vai
g)
sasaukta kreditoru sapulce nolūkā izskatīt brīvprātīgu vienošanu (vai līdzīgu procedūru).
7. pants
Konfidencialitātes noteikumi
1. Saskaņā ar šo regulu saņemot un apstrādājot datus, kuri satur konfidenciālu informāciju, t. sk. sniedzot šādus datus citām euro zonas NCB, ECB un NCB piemēro konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standartus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. un 8.c pantā.
2. Ņemot vērā 1. punktu, jebkuru konfidenciālu informāciju, kas iekļauta ECB vai NCB saskaņā ar šo regulu savāktajos statistiskas datos, nenosūta vai citā veidā nesniedz iestādēm vai trešajām personām, kas nav ECB vai euro zonas NCB, ja vien attiecīgais pārskatu sniedzējs nav iepriekš sniedzis ECB vai attiecīgajai NCB nepārprotamu rakstisku piekrišanu un ECB vai attiecīgā NCB ar šo pārskatu sniedzēju nav parakstījusi piemērotu konfidencialitātes līgumu.
8. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
ECB un NCB ir tiesības pārbaudīt un vajadzības gadījumā vākt piespiedu kārtā informāciju, kuru pārskatu sniedzēji sniedz saskaņā ar statistikas pārskatu sniegšanas prasībām, kas noteiktas šīs regulas 3. pantā un I, II un III pielikumā. Šīs tiesības var izmantot jo īpaši tad, ja pārskatu sniedzējs nepilda IV pielikumā izklāstītos obligātos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartus. Piemēro arī Regulas (EK) Nr. 2533/98 6. pantu.
9. pants
Vienkāršotā grozījumu procedūra
Ņemot vērā ECBS Statistikas komitejas viedokli, ECB Valde var veikt tehniskus grozījumus šīs regulas pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē pārskatu sniedzēju pārskatu sniegšanas slogu. ECB Valde par šādiem grozījumiem bez nepamatotas kavēšanās informē ECB Padomi.
10. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
1. Ja pārskatu sniedzēji izvēlēti saskaņā ar 2. panta 2. punktu, pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu, ievērojot 12. panta pārejas noteikumus, sākas ar datiem par 2016. gada 1. aprīli.
2. Ja pārskatu sniedzēji izvēlēti saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu, pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu sākas datumā, par kuru pārskatus sniedzējiem paziņo ECB vai attiecīgā NCB atbilstoši 2. panta 5. punktam, un jebkurā gadījumā ne agrāk kā 12 mēnešus pēc tam, kad pieņemts ECB Padomes lēmums saskaņā ar 2. panta 3. vai 4. punktu.
3. Turklāt, ja saskaņā ar 2. panta 4. punktu izvēlēti reprezentatīvie pārskatu sniedzēji, reprezentatīvais pārskatu sniedzējs var iesniegt ECB vai attiecīgajai NCB rakstisku lūgumu pagaidām atlikt pirmo pārskatu sniegšanas datumu, norādot šāda kavējuma iemeslus. Lūgto pārskatu sniegšanas atlikšanu var piešķirt uz laiku līdz sešiem mēnešiem, kuru iespējams pagarināt par vēl sešiem mēnešiem. ECB vai attiecīgā NCB var piekrist atlikt pieteikumu iesniegušā reprezentatīvā pārskatu sniedzēja pirmo pārskatu sniegšanas datumu, ja tās šādu kavējumu uzskata par pamatotu. Turklāt, ja reprezentatīvajam pārskatu sniedzējam pirmajā pārskatu sniegšanas datumā nav datu, kurus sniegt, vai tikai dati, kurus ECB un NCB neuzskata par reprezentatīviem, NCB var piekrist to atbrīvot no pirmās pārskatu sniegšanas datuma piemērošanas. Šādu atbrīvojumu NCB var piešķirt tikai saziņā ar ECB, ja gan ECB, gan NCB uzskata lūgumu par pamatotu un ja tas neapdraud pārskatu sniegšanas reprezentativitāti.
4. Ja MFI izvēlēta par pārskatu papildu sniedzēju saskaņā ar 2. panta 6. punktu, pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu sākas datumā, par kuru pārskatus papildu sniedzējam paziņo NCB atbilstoši 2. panta 6. punktam
11. pants
Periodiskas pārskatīšanas klauzula
ECB pārskata šīs regulas darbību 12 mēnešus pēc pirmās pārskatu sniegšanas un sniedz par to ziņojumu. Atbilstoši ziņojuma ieteikumiem tā var palielināt vai samazināt pārskatu sniedzēju skaitu un/vai statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Pēc šīs sākotnējās pārskatīšanas katru otro gadu tiks veikta faktisko pārskatu sniedzēju kopas regulāra atjaunināšana.
12. pants
Pārejas noteikumi
Laika posmā no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 1. jūlijam pārskatu sniedzējiem būs ļauts ECB vai attiecīgajai NCB sniegt naudas tirgus statistiku par dažām, bet ne visām attiecīgajām dienām. ECB vai attiecīgā NCB var noteikt dienas, par kurām prasīta pārskatu sniegšana.
13. pants
Noslēguma noteikumi
Šī Regula stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 26. novembrī