РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 600/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
С финансовата криза бяха разкрити слабости в прозрачността на финансовите пазари, които могат да доведат до вредни социално-икономически последствия. Засилването на прозрачността е един от общите принципи, от които трябва да се ръководи укрепването на финансовата система, както бе потвърдено в изявлението на лидерите на Г-20 на 2 април 2009 г. в Лондон. С цел увеличаване на прозрачността и за да бъде подобрено функционирането на вътрешния пазар на финансови инструменти, следва да бъде въведена нова рамка за установяване на уеднаквени изисквания за прозрачност на сделките на пазарите на финансови инструменти. Рамката следва да установи подробни правила, обхващащи широк кръг финансови инструменти. Тя следва да допълни изискванията за прозрачност, установени в Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), по отношение на нарежданията и сделките с акции.
(2)
Групата на високо равнище по въпросите на финансовия надзор в ЕС с председател Жак дьо Ларозиер прикани Съюза да изготви по-хармонизиран набор от финансови разпоредби. В контекста на бъдещата европейска архитектура за надзор, на своите заседания от 18 и 19 юни 2009 г. Европейският съвет изтъкна необходимостта от установяването на единен европейски правилник, приложим за всички финансови институции с дейност на вътрешния пазар.
(3)
Следователно новото законодателство следва да се състои от два различни правни инструмента: директива и настоящия регламент. Взети заедно, двата правни инструмента следва да съставляват правната рамка, уреждаща изискванията, приложими към инвестиционните посредници, регулираните пазари и доставчиците на услуги за докладване на данни. Следователно настоящият регламент следва да се разглежда съвместно с посочената директива. Необходимостта да се създаде единен набор от правила за всички институции по отношение на някои изисквания и да се избегне евентуален регулаторен арбитраж, както и за осигуряването на по-голяма правна сигурност и по-малко нормативни усложнения за участниците на пазара, оправдава използването на правно основание, позволяващо създаването на регламент. С цел да бъдат отстранени оставащите пречки пред търговията и съществените нарушения на конкуренцията, свързани с различията в националните законодателства, и за да бъде предотвратена появата на вероятни нови пречки пред търговията и на съществени нарушения на конкуренцията, следователно е необходимо да бъде приет регламент, с който се установяват единни правила, приложими във всички държави членки. Този пряко приложим правен акт има за цел да допринесе по решаващ начин за гладкото функциониране на вътрешния пазар и поради това следва да се основава на член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), съгласно тълкуването му в съответствие с постоянната практика на Съда на Европейския съюз.
(4)
С Директива 2004/39/ЕО бяха установени правила за осигуряване на прозрачност на търговията с акции, допуснати до търговия на регулирани пазари преди и след сключването на сделките, и за докладването пред компетентните органи на сделките с финансови инструменти, допуснати до търговия на регулирани пазари. Директивата се нуждае от преработване, за да отрази правилно промените на финансовите пазари, за да бъдат отстранени слабостите и премахнати пропуските, inter alia, излезли наяве с кризата на финансовите пазари.
(5)
Разпоредбите, уреждащи търговията и регулаторните изисквания за прозрачност, трябва да се прилагат пряко за всички инвестиционни посредници, които трябва да следват еднакви правила на всички пазари в Съюза, с цел да се осигури еднаквото прилагане на единна регулаторна рамка, да се засили доверието в прозрачността на пазарите в целия Съюз, да се намалят регулаторните усложнения и разходите на инвестиционните посредници за привеждане съответствие, особено за финансови институции, осъществяващи трансгранична дейност, както и да се допринесе за премахването на нарушаването на конкуренцията. Приемането на регламент, с което се гарантира пряко прилагане, е най-добрият начин за постигането на тези регулаторни цели и за осигуряването на единни условия, като по този начин се избягва появата на различаващи се национални разпоредби, произтичащи от транспонирането на директива.
(6)
Важно е да се гарантира, че търговията с финансови инструменти се извършва, доколкото е възможно, на организирани места на търговия и че всички такива места на търговия са регулирани по подходящ начин. Съгласно Директива 2004/39/ЕО са разработени някои търговски системи, които не са адекватно обхванати от регулаторния режим. Всяка една система за търговия с финансови инструменти като структурите, познати понастоящем като системи за сравнение на нарежданията, в бъдеще следва да бъдат регулирани по подходящ начин, както и да бъдат лицензирани като вид многостранни места на търговия или като систематичен участник при условията, посочени в настоящия регламент и в Директива 2014/65/ЕС (5).
(7)
Определенията „регулиран пазар“ и „многостранна система за търговия“ (МСТ) следва да се пояснят и да продължат да бъдат в строго съответствие едно с друго, за да бъде отчетен фактът, че двете понятия изпълняват на практика същата функция на организирана търговия. От определенията следва да бъдат изключени двустранните системи, при които инвестиционният посредник осъществява всяка търговска дейност за своя сметка дори като нерисков контрагент между купувача и продавача. На регулираните пазари и МСТ не следва да бъде разрешено да изпълняват нареждания на клиенти срещу собствения си капитал. Понятието „система“ обхваща всички онези пазари, които са съставени от набор от правила и от платформа за търговия, както и тези, които функционират само въз основа на набор от правила. Регулираните пазари и МСТ не са задължени да управляват „техническа“ система за съпоставяне на нарежданията и следва да могат да управляват други протоколи за търговия, включително системи, при които потребителите са в състояние да търгуват срещу котировки, които изискват от повече от един доставчик. Пазар, който е изграден само от набор от правила, регулиращи аспектите, свързани с членството, допускането на инструменти до търговия, търговията между членовете, докладването и, когато е приложимо, задълженията за прозрачност, е регулиран пазар или МСТ по смисъла на настоящия регламент, и сделките, сключвани съгласно тези правила, се считат като сключени съгласно системите на регулирания пазар или МСТ. Понятието „интереси от покупка и продажба“ следва да се разбира в широкия смисъл и включва нареждания, котировки и индикации за интерес.
Едно от важните изисквания се отнася до задължението интересите да бъдат обединени в системата посредством недискреционни правила, установени от оператора на системата. Това изискване означава, че те са обединени съгласно правилата на системата или посредством протоколите на системата или вътрешните оперативни процедури (включително процедури, съдържащи се в компютърен софтуер). Понятието „недискреционни правила“ означава правила, които оставят регулирания пазар или пазарния оператор, или инвестиционния посредник, опериращ МСТ, без свобода за преценка за това, как могат да си взаимодействат интересите. Определенията изискват интересите да се обединят по такъв начин, че да имат за резултат договор, което се получава, когато изпълнението е съгласно правилата на системата или протоколите на системата или вътрешните оперативни процедури.
(8)
С цел финансовите пазари на Съюза да станат по-прозрачни и ефективни и да бъдат създадени условия на равнопоставеност между различни места, предлагащи многостранни търговски услуги, е необходимо да се въведе нова категория място на търговия - организирана система за търговия (ОСТ) за облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати и да се гарантира правилното ѝ регулиране и прилагането на недискриминационни правила по отношение на достъпа до системата. Тази нова категория се определя най-общо, така че да обхваща всички съществуващи или бъдещи видове организирано изпълнение и търговия, които не отговарят на функционалността или на регулаторните изисквания на съществуващите места на търговия. Следователно трябва да се прилагат подходящи организационни изисквания и правила за прозрачност, които способстват за ефективното определяне на цените. В новата категория попадат системи с капацитет за търговия на достатъчно ликвидни деривати, които отговарят на условията за клиринг.
Тя не следва да включва системи, в които не се извършва действителна търговия или нейното организиране, като информационни табла, използвани за реклама на интересите от покупка или продажба, други структури, предназначени за обобщаване или обединяване на потенциалните интереси от покупка или продажба, електронни услуги за потвърждение след сключване на сделките или компресиране на портфейл, което води до намаляване на непазарните рискове по съществуващи портфейли от деривати, без да се изменя пазарният риск по портфейлите. Може да бъде предоставено компресиране на портфейл от редица дружества, които не са регулирани като такива от настоящия регламент или от Директива 2014/65/ЕС, като централните контрагенти (ЦК), регистрите на транзакции, както и от инвестиционните посредници или пазарните оператори. Целесъобразно е да се поясни, че когато инвестиционните посредници и пазарните оператори извършват компресиране на портфейл, някои разпоредби на настоящия регламент и на Директива 2014/65/ЕС не се прилагат по отношение на компресирането на портфейл. Като се има предвид, че централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК), ще бъдат подложени на същите изисквания като инвестиционните посредници при предоставянето на определени инвестиционни услуги или извършването на определени инвестиционни дейности, разпоредби на настоящия регламент и на Директива 2014/65/ЕС, не следва да се прилагат за дружества, които не се регулирани от тях, когато извършват компресиране на портфейл.
(9)
Тази нова категория ОСТ ще допълни съществуващите видове места на търговия. Докато регулираните пазари и МСТ имат недискреционни правила за извършване на сделки, операторът на ОСТ следва да осъществява изпълнението на нареждане на дискреционна основа, като спазва, когато това е приложимо, изискванията за прозрачност преди сключването на сделките и задълженията за най-добро изпълнение. Следователно към сделките, които са сключени чрез ОСТ, управлявана от инвестиционен посредник или пазарен оператор, следва да се прилагат правилата за осъществяване на стопанска дейност, задълженията за най-добро изпълнение и за обработка на нареждания на клиенти. В допълнение, всеки пазарен оператор, който има разрешение да организира ОСТ следва да спазва глава 1 от Директива 2014/65/ЕС по отношение на условията и процедурите за предоставяне на разрешение на инвестиционни посредници. Инвестиционните посредници или пазарните оператори, организиращи ОСТ, следва да могат да извършват преценка на две различни равнища: първо,когато решават да подадат нареждане в ОСТ или да го отменят отново и второ когато решават да не съпоставят конкретно нареждане с нарежданията, налични в системата в определен момент, при условие че това е в съответствие с конкретни указания, получени от клиентите, и със задълженията за най-добро изпълнение.
При система, която съпоставя нарежданията на клиентите, операторът следва да може да решава дали, кога и колко от две или повече нареждания иска да съпостави в рамките на системата. В съответствие с член 20, параграфи 1, 2, 4 и 5 от Директива 2014/65/ЕС и без да се засяга член 20, параграф 3 от Директива 2014/65/ЕС, инвестиционният посредник следва да може да улеснява преговорите между клиентите като съчетае два или повече потенциално съвместими търговски интереса в една сделка. На двете дискреционни равнища операторът на ОСТ трябва да се съобразява със задълженията си съгласно член 18 и член 27 от Директива 2014/65/ЕС. Пазарният оператор или инвестиционният посредник, организиращ ОСТ, следва да разяснява на потребителите на мястото на търговия как ще извършват преценка. Тъй като ОСТ представлява действителна платформа за търговия, операторът на платформата следва да бъде неутрален. Поради това инвестиционният посредник или пазарният оператор, организиращ ОСТ, следва да бъде обект на изисквания по отношение на недискриминационно изпълнение и нито на инвестиционния посредник, нито на пазарния оператор, организиращ ОСТ, нито на което и да е лице, което е част от същата група и/или юридическо лице като инвестиционния посредник или пазарния оператор, следва да се разрешава да изпълняват срещу собствения си капитал нареждания на клиенти в дадена ОСТ.
С цел да се улесни изпълнението на едно или повече нареждания на клиенти по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, за които не е обявено, че подлежат на задължение за клиринг в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (6), на оператора на ОСТ се разрешава да използва търговия от свое име и за собствена сметка по смисъла на Директива 2014/65/ЕС, при условие че клиентът е дал съгласието си за този процес. По отношение на държавните дългови инструменти, за които няма ликвиден пазар, инвестиционният посредник или пазарният оператор, организиращ ОСТ, следва да могат да участват в търговия за собствена сметка, различно от търговия от свое име и за собствена сметка. Търговията от свое име и за собствена сметка се извършва при спазване на всички изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделка, както и на задълженията за най-добро изпълнение. Операторът на ОСТ или всяко лице, което е част от същата група /или юридическо лице като инвестиционния посредник или пазарен оператор, няма право да действа като систематичен участник в ОСТ, която той организира. Освен това операторът на ОСТ следва да подлежи на същите задължения като МСТ по отношение на доброто управление на потенциален конфликт на интереси.
(10)
Всяка организирана търговия следва да се извършва на регулирани места и да е напълно прозрачна както преди, така и след сключването на сделките. Подходящо съобразените изисквания за прозрачност следва да се прилагат за всички видове места на търговия и за всички финансови инструменти, търгувани на тях.
(11)
С цел да се гарантират повече търговски сделки на регулираните места на търговия и систематичните участници, в настоящия регламент се въвежда задължение на инвестиционните посредници за търгуване по отношение на акции, допуснати до търговия на регулиран пазар или търгувани на място на търговия. Това задължение за търговия изисква инвестиционните посредници да извършват всички търговски сделки, включително сделки за собствена сметка и сделки в изпълнение на нареждания на клиенти на регулиран пазар, МСТ, систематичен участник, или равностойно място на търговия на трета държава. Същевременно, ако съществува основателна причина, следва да се предвиди изключение от това задължение за търговия. Такива основателни причини представляват случаите, когато сделките са несистематични, основани на аd hoc принцип, нерегулярни и редки, или са технически сделки, като например сделки за предаване на финансови инструменти, които не допринасят за процеса на определяне на цените. Подобно изключение от това задължение за търговия не следва да бъде използвано за заобикаляне на въведените ограничения относно използването на освобождаването за референтна цена, освобождаването за договорена цена или за организиране на система за сравнение на нарежданията или друга съпоставителна система.
Възможността сделките да се извършват от името на систематичен участник не засяга установения в настоящия регламент режим за систематичните участници. Целта е ако самият инвестиционен посредник отговаря на съответните критерии, посочени в настоящия регламент, позволяващи да бъде считан за систематичен участник в тази конкретна акция, сделката да може да се извърши по този начин; ако обаче не се счита за систематичен участник в тази конкретна акция, инвестиционният посредник все пак следва да може да извърши сделката от името на друг систематичен участник, когато това е в съответствие със задълженията за най-добро изпълнение и има такава възможност. В допълнение към това, за да се гарантира правилното регулиране на многостранна система за търговия във връзка с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, даден инвестиционен посредник, който организира вътрешна съпоставителна система на многостранна основа, следва да притежава разрешително като МСТ. Следва да се поясни, че разпоредбите за най-добро изпълнение, определени в Директива 2014/65/ЕС, следва да се прилагат по такъв начин, че да не възпрепятстват задълженията за търговия, посочени в настоящия регламент.
(12)
За депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, както и за акциите, различни от тези, допуснати до търговия на регулиран пазар, търговията се извършва до голяма степен по същия начин и преследва почти същите икономически цели, като търговията с акции, допуснати до търговия на регулиран пазар. Следователно разпоредбите за прозрачност, приложими за акциите, допуснати до търговия на регулирани пазари, следва да бъдат разширени, за да обхващат тези финансови инструменти.
(13)
Макар и по принцип да се признава, че режим на освобождаване от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките е необходим, за да спомогне за ефикасното функциониране на пазарите, трябва да бъдат подробно анализирани настоящите разпоредби за освобождаване, приложими за акции, които се прилагат въз основа на Директива 2004/39/ЕО и на Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (7), с цел да се провери дали обхватът и приложимите условия за освобождаване все още са уместни. За да се осигури еднаквото прилагане на освобождаването от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките с акции и евентуално с други подобни финансови инструменти и продукти, различни от акции, предназначени за някои пазарни модели, видове и размери на нареждания, Европейски надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и Съвета (8) (ЕОЦКП), следва да оцени съвместимостта на индивидуалните искания за прилагане на освобождаване с правилата, установени в настоящия регламент и в делегирани актове, предвидени в настоящия регламент. Оценката на ЕОЦКП следва да е под формата на становище, издадено в съответствие с член 29 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Освен това вече съществуващите освобождавания за акции следва да бъдат преразгледани от ЕОЦКП в подходящ срок, а оценката за това дали те все още са в съответствие с правилата, определени в настоящия регламент и в предвидените в настоящия регламент делегирани актове, следва да бъде извършена по същата процедура.
(14)
За финансовите инструменти, различни от акциите, финансовата криза разкри някои слабости в начина, по който информацията относно възможностите за търговия и цените се предоставя на участниците на пазара, а именно от гледна точка на момента на нейната наличност, степента ѝ на подробност, равния достъп до нея и надеждността ѝ. Поради това следва да бъдат въведени навременни изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките, като се вземат предвид различните характеристики и пазарни структури, свързани с някои видове финансови инструменти, различни от акции, и да бъдат адаптирани за различни видове системи за търговия, включително системи, основаващи се на дневника за нареждания, на котировки, хибридни системи, системи за търговия чрез периодични аукциони и системи за гласова търговия. За да се осигури стабилна рамка за прозрачност за всички засегнати финансови инструменти, тези правила следва да се прилагат за: облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, които се търгуват на място на търговия. Следователно изключенията от правилата за прозрачност преди сключване на сделките и адаптирането на изискванията във връзка с отложеното публикуване следва да съществуват само в някои определени случаи.
(15)
Необходимо да се въведе подходящо равнище на прозрачност на пазарите на облигациите, структурираните финансови продукти и дериватите с цел да се улесни остойностяването на продуктите и ефективността на ценообразуването. Структурираните финансови продукти следва да включват по-конкретно ценните книжа, обезпечени с активи, съгласно определението в член 2, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 809/2004 на Комисията (9), сред които и наред с другите, обезпечените дългови задължения.
(16)
С цел да бъдат осигурени еднакви условия за прилагане между местата на търговия, техните различните видове следва да подлежат на същите изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките. Изискванията за прозрачност следва да бъдат съобразени с различните видове финансови инструменти, включително акциите, облигациите и дериватите, като се вземат предвид интересите на инвеститорите и емитентите, включително емитентите на държавни облигации, както и пазарната ликвидност. Изискванията следва да бъдат съобразени с различните видове инструменти, включително системите, основаващи се на регистър за нареждания, и тези, основаващи се на котировки, като например системите за искане на котировки, както и хибридните системи и системите на гласов брокер, и да вземат предвид и обема на емитиране, включително оборота, и други съответни критерии.
(17)
С цел да се избегне отрицателно въздействие върху процеса на ценообразуване, е необходимо да се въведе подходящ механизъм за таван на обема за нареждания, подадени в системи, основани на методология за търговия, при която цената се определя в съответствие с референтна цена и за някои договорени сделки. Този механизъм следва да се характеризира с двоен таван, при който по отношение на всяко място на търговия, използващо тези освобождавания, се прилага праг на обема, така че във всяко място на търговия може да се извършва само определен процент търговия, и освен това се прилага таван на общия обем, който, ако бъде надхвърлен, ще доведе до преустановяване на използването на тези освобождавания в целия Съюз.По отношение на договорените сделки той следва да се прилага само за сделките, които се извършват в рамките на текущия обемно претеглен спред, отразен в дневника за нареждания или в котировките на маркет-мейкърите на мястото на търговия, организиращо тази система. Тук следва да се изключат договорените сделки с неликвидни ценни книжа, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, и сделките, които се подчиняват на условия, различни от текущата пазарна цена, тъй като не допринасят за процеса на ценообразуване.
(18)
С цел да се гарантира, че търговията, извършвана на извънборсовите пазари, не застрашава ефикасното определяне на цените или равнопоставеността по прозрачен начин между системите за търговия, следва да се прилагат подходящи изисквания за прозрачност преди сключването на сделките към инвестиционните посредници, осъществяващи сделки за своя сметка с финансови инструменти на извънборсовите пазари, доколкото те действат в качеството си на систематични участници по отношение на акциите, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите или други подобни финансови инструменти, за които има ликвиден пазар, както и по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите, които се търгуват на място на търговия и за които има ликвиден пазар.
(19)
Инвестиционен посредник, който изпълнява нареждания на клиент за сметка на своя собствен капитал, следва да се разглежда като систематичен участник, освен ако сделките се извършват извън място на търговия и са спорадични, ad hoc и нерегулярни. Следователно систематичните участници следва да бъдат определени като инвестиционни посредници, които търгуват за собствена сметка по организиран, редовен и систематичен начин и в значителни размери, като изпълняват нареждания на клиенти извън място на търговия. Изискванията за систематичните участници в настоящия регламент следва да се прилагат по отношение на инвестиционните посредници единствено във връзка с всеки отделен финансов инструмент (напр. на равнище ISIN номер), за който те са систематични участници. За да се осигури обективно и ефективно прилагане на определението за систематични участници спрямо инвестиционните посредници, следва да има предварително определен праг за систематичното участие, който да съдържа точно описание на това какво означава търговия по редовен и систематичен начин и в значителни размери.
(20)
Макар и ОСТ да включват всички системи или механизми, в които взаимодействат многобройни интереси на трети лица за покупка и продажба, на систематичните участници не следва да се разрешава да обединяват тези интереси на трети лица за покупка и продажба. Например т.нар. платформа с един дилър, където търговията винаги се извършва с един-единствен инвестиционен посредник, следва да се разглежда като систематичен участник, когато става въпрос за спазване на изискванията, включени в настоящия регламент. На така наречената платформа с няколко дилъри обаче, с многобройни дилъри, взаимодействащи за един и същи финансов инструмент, не следва да се гледа като на систематичен участник.
(21)
Въз основа на търговската си политика и по обективен и недискриминационен начин систематичните участници следва да могат да решат на кои клиенти да предоставят достъп до котировките си, като могат да правят разграничение между категориите клиенти, и следва да вземат предвид различията между клиентите, например по отношение на кредитния риск. Систематичните участници не следва да бъдат задължени да публикуват твърди котировки, да изпълняват нареждания на клиенти и да предоставят достъп до котировките си във връзка със сделките с акции, които са над стандартния размер на пазара, и сделките, различни от сделки с акции, които са над специфичния за финансовия инструмент размер. Систематичните участници трябва да бъдат проверявани дали спазват задълженията си и на компетентните органи следва да бъде предоставяна информация, която да им позволява да правят такива проверки.
(22)
Настоящият регламент няма за цел да налага правила за прозрачност преди сключването на сделките, извършвани на извънборсовите пазари, различни от вътрешните правила за систематичен участник.
(23)
Пазарните данни следва да бъдат бързо и леснодостъпни за потребителите във възможно най-подробния формат, за да се даде възможност на инвеститорите и на техните доставчици на услуги по пренос на данни да намерят възможно най-персоналните решения. Следователно данните, необходими за прозрачността преди и след сключването на сделките, трябва да бъдат оповестени чрез „необвързан“ достъп с цел да се намалят разходите за участниците на пазара при закупуването на данни.
(24)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10) и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11) се прилагат в пълна степен при обработването на лични данни за целите на настоящия регламент.
(25)
След като на 25 септември 2009 г. на срещата на високо равнище в Питсбърг участниците в Г-20 се споразумяха търговията със стандартизирани договори за извънборсови деривати да се осъществява, според случая, на борсите или на електронните платформи за търговия, следва да се определи официална процедура по регулиране, с която търговията между финансови контрагенти и важни нефинансови контрагенти с всички деривативи, за които се счита, че отговарят на условията за клиринг и които са достатъчно ликвидни, да бъде осъществявана на различни места на търговия, които подлежат на сравнимо регулиране, и която да позволи на участниците да търгуват с многобройни контрагенти. В оценката на достатъчната ликвидност следва да бъдат взети предвид пазарните характеристики на национално равнище, сред които параметри като броя и вида на участниците на даден пазар, както и характеристиките на сделките, сключени на този пазар, като техният размер и честота.
Ликвиден пазар за даден продуктов клас деривати ще се характеризира с голям брой активни участници на пазара, в т.ч. подходяща комбинация от лица, предоставящи ликвидност, и лица, усвояващи ликвидност, спрямо броя търгувани продукти, които търгуват често с тези продукти в размери под считаните за големи размери. За такава пазарна дейност следва да свидетелстват голям брой оставащи цени „продава“ и „купува“ за съответния дериват, водещи до тесен спред за сделка с нормален размер на пазара. При оценката на достатъчната ликвидност следва да се взема предвид, че ликвидността на деривата може да варира значително в зависимост от пазарните условия и неговия жизнен цикъл.
(26)
Предвид споразумението, постигнато от участниците в Г-20 в Питсбърг на 25 септември 2009 г., търговията със стандартизирани договори за извънборсови деривати да се осъществява, според случая, на борсите или на електронните платформи за търговия от една страна, а от друга страна относително слабата ликвидност на различните извънборсови деривати е целесъобразно да се предвиди подходящ брой допустими места за търговия, на които да може да се търгува в съответствие с ангажимент. Всички допустими места на търговия следва да подлежат на тясно съгласувани регулаторни изисквания по отношение на организационните и оперативните аспекти, смекчаването на конфликтите на интереси, надзора на всички търговски дейности, прозрачността преди и след сключването на сделките, съобразена с финансовия инструмент и видовете системи за търговия, и да позволяват на многобройните търговски интереси на трети лица да взаимодействат помежду си. За целите на този ангажимент на операторите на местата на търговия следва обаче да бъде предоставена възможност да организират по свое усмотрение сделките между няколко трети страни, за да бъдат подобрени условията за изпълнение и ликвидност.
(27)
Задължението за сключване на сделки с деривати, числящи се към клас деривати, за който е обявено, че подлежи на задължение за търговия на регулиран пазар, МСТ, ОСТ или на място на търговия, намиращо се в трета държава, не следва да се прилага за компонентите на несвързани с ценообразуване услуги за намаляване на риска след сключване на сделките, които водят до намаляване на непазарните рискове по портфейли от деривати, включително съществуващи портфейли от извънборсови деривати в съответствие с Регламент (ЕС) № 648/2012, без да се изменя пазарният риск по портфейлите. В допълнение към това, макар и да е целесъобразно да се приемат специфични разпоредби за компресиране на портфейлите, настоящият регламент не цели да предотврати употребата на услуги за намаляване на риска след сключването на сделките.
(28)
Създаденото за тези деривати задължение би трябвало да позволи ефективната конкуренция между допустимите места на търговия. Поради това тези места на търговия не би трябвало да могат да предявяват изключителни права по отношение на всички деривати, подлежащи на това задължение за търговия, и да възпрепятстват други места на търговия да предлагат търгуването на тези финансови инструменти. За реалната конкуренция между местата на търговия на деривати от съществено значение е местата на търговия да разполагат с недискриминационен и прозрачен достъп до ЦК. Недискриминационен достъп до ЦК следва да осигури на местата на търговия правото на недискриминационно третиране на договорите, търгувани на тях, по отношение на изискванията за обезпечения, нетирането на икономически равностойни договори, кръстосаните искания за маржин, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, и недискриминационни такси за клиринг.
(29)
Правомощията на компетентните органи следва да бъдат допълнени с ясно формулиран механизъм за забраната или ограничението на пускането на пазара, разпространението и продажбата на всички финансови инструменти или структурирани депозити, които дават основание за сериозна загриженост по отношение на защитата на инвеститорите, нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стоковите пазари, или стабилността на цялата или част от финансовата система, както и с подходящи правомощия за намеса и координация на ЕОЦКП или на Европейския надзорен орган (Европейски банков орган) (ЕБО), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (12), що се отнася до структурираните депозити. Упражняването на тези правомощия от компетентните органи и в изключителни случаи от ЕОЦКП или ЕБО следва да бъде подчинено на спазването на определен брой специфични условия. Когато тези условия са изпълнени, компетентният орган или, в изключителни случаи, ЕОЦКП или ЕБО следва да могат да налагат забрана или ограничение като предпазна мярка, преди инвестиционен продукт или финансов инструмент или структуриран депозит да бъде пуснат на пазара, разпространяван или продаван на клиенти.
Тези правомощия не предполагат каквото и да е изискване за въвеждане или прилагане на одобрение или лицензиране на продукта от компетентния орган, ЕОЦКП или ЕБО и не освобождават инвестиционните посредници от задължението им да спазват всички съответни изисквания, посочени в настоящия регламент и в Директива 2014/65/ЕС. Правилното функциониране и целостта на стоковите пазари следва да бъдат включени като критерий за намеса от страна на компетентните органи с оглед да се даде възможност за мерки за противодействие на влиянието на евентуални отрицателни външни фактори от дейността на финансовите пазари върху стоковите пазари. Това е особено важно за пазарите на селскостопански стоки, чиято цел е да гарантират сигурността на снабдяването с храна за населението. В тези случаи мерките следва да бъдат координирани с органите, компетентни за въпросните стокови пазари.
(30)
Компетентните органи следва да уведомяват ЕОЦКП за данните относно всяко свое искане за намаляване на позиция по отношение на дериватен договор, относно всяко еднократно ограничение, както и за всяко ex-ante ограничение на позициите с цел тези правомощия да се прилагат по-координирано и по-хармонично. На уебсайта на ЕОЦКП следва да се публикуват най-важните данни за всички ex-ante ограничения на позициите, наложени от компетентния орган.
(31)
ЕОЦКП следва да може да изисква от всяко лице информация във връзка с неговата позиция по отношение на дериватен договор, да му наложи намаление на тази позиция, както и да ограничава способността на лицата да сключват индивидуални сделки със стокови деривати. В такъв случай ЕОЦКП следва да уведоми съответните компетентни органи за мерките, които възнамерява да предприеме, да публикува тези мерки.
(32)
Данните за сделки с финансови инструменти следва да бъдат отчитани пред компетентните органи, за да могат те да разкриват и разследват евентуални случаи на пазарна злоупотреба, да следят за коректното и надлежното функциониране на пазарите, както и да контролират дейността на инвестиционните посредници. Обхватът на този надзор включва всички финансови инструменти, които се търгуват на място на търговия, както и финансовите инструменти, когато базовият инструмент е финансов инструмент, търгуван на място на търговия, или индекс или кошница, включваща финансови инструменти, търгувани на място на търговия. Задължението следва да се прилага независимо от това дали тези сделки с някой от тези финансови инструменти са извършени на място на търговия. За да се избегне ненужна административна тежест за инвестиционните посредници, финансовите инструменти, които не са податливи на пазарна злоупотреба, следва да бъдат изключени от задължението за докладване. Отчетите следва да използват идентификационен номер за юридически лица в съответствие с ангажиментите на Г-20. ЕОЦКП следва да докладва на Комисията относно функционирането на това докладване пред компетентните органи и Комисията следва да предприеме стъпки, за да предложи евентуални промени, когато това е целесъобразно.
(33)
Операторът на място на търговия следва да предоставя на своя компетентен орган референтни данни за съответните финансови инструменти. Компетентните органи предават своевременно тези уведомления на ЕОЦКП, който следва да ги публикува незабавно на уебсайта си, за да се даде възможност на ЕОЦКП и на компетентните органи да използват, анализират и обменят отчетите за сделките.
(34)
За да служат като средство за мониторинг на пазара, в отчетите за сделки следва да бъде посочено лицето, взело инвестиционното решение, както и тези, които отговарят за неговото изпълнение. В допълнение към режима на прозрачност, предвиден в Регламент (ЕС) № 236/2012, на Европейския парламент и на Съвета (13) означаването на късите продажби предоставя полезна допълнителна информация, която дава възможност на компетентните органи да наблюдават равнищата на късите продажби. Компетентните органи се нуждаят от пълен достъп до записите на всички етапи в процеса на изпълнение - от първоначалното решение за търговия до неговото изпълнение. По тази причина инвестиционните посредници следва да водят регистри на всички свои нареждания и всички свои сделки с финансови инструменти, а от операторите на платформи се изисква да водят регистри на всички нареждания, подадени в техните системи. ЕОЦКП следва да координира обмена на информация между компетентните органи, за да им осигури достъп до всички записи за сделки и нареждания за финансови инструменти, подлежащи на контрол от тяхна страна, включително когато тези сделки и нареждания са изпълнени на платформи, които действат извън тяхната територия.
(35)
Трябва да се избягва двойното докладване на една и съща информация. Докладите, подадени в регистрите на сделки, регистрирани или признати съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 за съответните финансови инструменти, които съдържат цялата необходима информация за целите на докладването на сделките, не следва да бъдат изпращани и до компетентните органи, но следва да им бъдат предавани от регистрите на сделки. Регламент (ЕС) № 648/2012 следва да се измени в този смисъл.
(36)
Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, установени в Директива 95/46/ЕО. Всеки обмен или предаване на информация от страна на ЕОЦКП следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни по Регламент (ЕО) № 45/2001, който следва да важи изцяло за обработката на лични данни за целите на настоящия регламент.
(37)
В Регламент (ЕС) № 648/2012 се установяват критериите, съобразно които класовете извънборсови деривати следва да подлежат на задължение за клиринг. С него се предотвратяват нарушенията на конкуренцията, като се изисква недискриминационен достъп до ЦК, предлагащи на местата на търговия клиринг на извънборсови деривати и недискриминационен достъп за ЦК до потоците от данни от местата на търговия, предлагащи клиринг на извънборсови деривати. Тъй като извънборсовите деривативи се определят като договори за деривати, чието изпълнение не се осъществява на регулиран пазар, необходимо е да се въведат подобни изисквания по отношение на регулираните пазари в рамките на настоящия регламент. Дериватите, търгувани на регулираните пазари, също следва да подлежат на задължението за централен клиринг.
(38)
В допълнение към изискванията на Директива 2004/39/ЕО и на Директива 2014/65/ЕС, които възпрепятстват държавите членки да ограничават неоснователно достъпа до инфраструктурата след сключването на сделките, като например ЦК и системите за сетълмент, е необходимо с настоящия регламент да бъдат премахнати различни други търговски бариери, които могат да се използват за възпрепятстване на конкуренцията в областта на клиринга на финансови инструменти. За да се избегнат дискриминационните практики, ЦК следва да приемат да осъществяват клиринг на сделки, извършени на различни места на търговия, доколкото тези места на търговия отговарят на операционните и техническите изисквания, определени от ЦК, включително изискванията във връзка с управлението на риска. Достъп следва да се предоставя от страна на ЦК, ако са спазени някои от критериите за достъп, определени в регулаторните технически стандарти. По отношение на новосъздадени ЦК, лицензирани или признати за период, по-малък от три години към момента на влизане в сила на настоящия регламент, във връзка с прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар, компетентните органи следва да имат възможност да одобряват преходен период от най-много две години и половина, преди тези ЦК бъдат изложени на пълен недискриминационен достъп по отношение на прехвърлими книжа и инструменти на паричния пазар. Ако обаче прибегне до преходния режим, ЦК не следва да може да се възползва от правото на достъп до място на търговия съгласно настоящия регламент, докато трае преходният режим. Освен това, място на търговия, което е тясно свързано с този ЦК, не следва да може да се възползва от правото на достъп до ЦК съгласно настоящия регламент, докато трае преходният режим.
(39)
В Регламент (ЕС) № 648/2012 се определят условията, при които ЦК и местата на търговия следва да си предоставят недискриминационен достъп по отношение на извънборсовите деривати. В Регламент (ЕС) № 648/2012 извънборсовите деривати се определят като деривати, чието изпълнение не се извършва на регулиран пазар или на пазар на трета държава, който се смята за еквивалентен на регулиран пазар в съответствие с член 19, параграф 6 от Директива 2004/39/ЕО. За да се избегнат всякакви пропуски или припокриване и да се осигури съгласуваност между Регламент (ЕС) № 648/2012 и настоящия регламент, посочените в настоящия регламент изисквания относно недискриминационния достъп, който си предоставят ЦК и местата на търговия, се прилагат към деривати, търгувани на регулирани пазари или на пазара на трета държава, считан за равнозначен на регулиран пазар в съответствие с Директива 2014/65/ЕС, и към всички недериватни финансови инструменти.
(40)
Местата на търговия следва да са задължени да предоставят на недискриминационна основа достъп, включително до потоците от данни, на ЦК, които желаят да извършват клиринг на сделки, изпълнявани на място на търговия. Това обаче не следва да налага използването на споразумения за оперативна съвместимост за клиринг на сделки с деривати или да създава фрагментираност на ликвидността по начин, който би застрашил безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите. Достъп следва да бъде отказван от страна на място на търговия, ако не са спазени някои от критериите за достъп, определени в регулаторните технически стандарти. По отношение на борсово търгувани деривати би било несъразмерно да се изисква от по-малки места на търговия, особено тези, които са тясно свързани с ЦК, да спазват незабавно изискванията за недискриминационен достъп, ако все още не са придобили технологичната способност да участват наравно с мнозинството на пазара на инфраструктурата след сключването на сделките. Ето защо местата на търговия под съответния праг следва да могат да се освобождават, и съответно да освобождават свързаните с тях ЦК, от изискванията за недискриминационен достъп по отношение на борсово търгувани деривати за период от тридесет месеца с възможност за последващо подновяване. Ако обаче място на търговия прибегне до освобождаване, то не следва да може да се възползва от правото на достъп до ЦК по настоящия регламент, докато трае освобождаването.
Освен това ЦК, който е тясно свързан с това място на търговия, не следва да може да се възползва от правото на достъп до място на търговия съгласно настоящия регламент, докато трае освобождаването. В Регламент (ЕС) № 648/2012 се определя, че в случаите, когато права на търговска и интелектуална собственост са свързани с финансови услуги, отнасящи се до договори за деривати, лицензите следва да са достъпни при пропорционални, справедливи, разумни и недискриминационни условия. Следователно достъпът до лицензи и информацията, свързани с бенчмаркове, които се използват за определяне на стойността на финансови инструменти, следва да бъдат осигурявани на ЦК и други места на търговия при пропорционални, справедливи, разумни и недискриминационни условия и всеки лиценз следва да се основава на разумни търговски условия. Без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция, когато е разработен нов бенчмарк след влизането в сила на настоящия регламент, задължението за лицензиране следва да започне 30 месеца, след като финансов инструмент, в който се прави позоваване на този, е започнал да се търгува или е бил допуснат до търговия. Достъпът до лицензи е от решаващо значение за улесняване на достъпа, който си предоставят местата на търговия и ЦК съгласно членове 35 и 36, тъй като в противен случай споразуменията за лицензи биха могли да възпрепятстват достъпа между местата на търговия и ЦК, до които съответно е поискан достъп.
Целта на премахването на бариерите и на дискриминационните практики е да бъде засилена конкуренцията в областта на клиринга и на търговията с финансови инструменти, за да намалеят инвестиционните разходи и разходите по заеми, да бъдат отстранени недостатъците и насърчени иновациите в пазарите на Съюза. Комисията следва да продължи да следи отблизо развитието на инфраструктурата след сключването на сделките и при необходимост да се намесва, за да предотврати нарушаването на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар, особено когато отказът на достъп до инфраструктура или до бенчмаркове противоречи на членове 101 или 102 от ДФЕС. Задълженията за лицензиране по настоящия регламент следва да се прилагат, без да се засяга общото задължение на собственици на бенчмаркове в съответствие с правилата на конкуренцията на Съюза и членове 101 и 102 от ДФЕС, по-специално относно достъпа до бенчмаркове, които са абсолютно необходими за навлизане на нов пазар. Одобренията на компетентните органи да не се прилагат права на достъп за преходни периоди не са разрешения или изменения на разрешения.
(41)
Предоставянето на услуги в Съюза от дружества от трети държави се урежда от националното законодателство и неговите изисквания. Между тези режими съществуват съществени разлики и лицензираните по тях дружества не се ползват от правото на свободно предоставяне на услуги и установяване извън държавата членка, в която са установени. Уместно е да се въведе обща регулаторна рамка на равнището на Съюза. Режимът следва да хармонизира съществуващата разпокъсани рамка, да гарантира сигурността и унифицираното третиране на дружества от трети държави, имащи достъп до пазара на Съюза, да гарантира, че Комисията е извършила оценка на ефективната равностойност по отношение на пруденциалната рамка и рамката за извършване на стопанска дейност на трети държави, както и да осигури съпоставимо равнище на защита на инвеститорите в ЕС, ползващи услугите на дружества от трети държави.
При прилагането на режима Комисията и държавите членки следва да дадат предимство на областите, обхванати от ангажиментите и споразуменията на Г-20 с най-големите търговски партньори на Съюза, следва да отчитат централната роля, която играе ЕС на финансовите пазари в световен мащаб, и да гарантират, че прилагането на изискванията на трети държави не възпрепятства инвеститорите и емитентите от Съюза да инвестират в трети държави или да получават финансиране от тях, нито инвеститорите и емитентите от трети държави да инвестират, да набират капитал или да получават други финансови услуги на пазарите на Съюза, освен когато това е необходимо поради обективни и основани на доказателства причини от пруденциално естество. При извършването на тези оценки Комисията следва да вземе предвид целите и принципите на регламентирането на ценните книжа на Международната организация за контрол на ценните книжа (МОКЦК) и своите препоръки, изменени и тълкувани от МОКЦК.
Когато не може да бъде взето решение за определяне на ефективна еквивалентност, предоставянето на услугите от дружества на трети държави в Съюза остава предмет на националните режими. Комисията следва да инициира оценка за еквивалентност по своя собствена инициатива. Държавите членки следва да могат да заявят своя интерес, определена трета държава или определени трети държави да бъдат предмет на оценка за еквивалентност, извършена от Комисията, без тези изявления да задължават Комисията да инициира процедура за еквивалентност. Оценката за еквивалентност следва да се основава на резултатите; тя следва да оцени до каква степен съответната регулаторна и надзорна рамка на третата държава постига сходно и подходящо регулаторно въздействие и до каква степен тя отговаря на същите цели като правото на Съюза. При иницииране на оценките за еквивалентност Комисията следва да може да даде приоритет на една от юрисдикциите на третата държава, като вземе предвид значимостта на констатацията за еквивалентност на дружествата и клиентите в Съюза, съществуването на споразумения за надзор и сътрудничество между третата държава и държавите членки, съществуването на ефективна еквивалентна система за признаване на инвестиционни посредници, лицензирани съгласно чуждестранни режими, както и интереса и желанието на третата държава да участват в процес на оценка за еквивалентност. Комисията следва да наблюдава всякакви съществени промени в регулаторната и надзорната уредба на третата държава и да преразглежда решенията за еквивалентност, когато е целесъобразно.
(42)
Съгласно настоящия регламент при липса на клон предоставянето на услуги следва да се ограничи до допустимите контрагенти и професионалните клиенти като такива. То следва да подлежи на регистрация в ЕОЦКП и на надзор в третата държава. Между ЕОЦКП и компетентните органи в третата държава следва да бъдат сключени адекватни споразумения за сътрудничество.
(43)
Разпоредбите на настоящия регламент, уреждащи предоставянето на услуги или започването на дейност от дружества от трета държава, не следва да възпрепятстват лица, установени в Съюза, да ползват по своя изключителна инициатива инвестиционни услуги от дружества от трета държава, нито дружества или кредитни институции от Съюза да ползват по своя изключителна инициатива инвестиционни услуги или дейности от дружества от трета държава, нито клиент да ползва по своя изключителна инициатива инвестиционни услуги от дружество от трета държава чрез посредничеството на такава кредитна институция или инвестиционен посредник. Когато дружества от трета държава извършват услуги по изключителната инициатива на лице, установено в Съюза, услугите не следва да се считат за предоставени на територията на Съюза. Когато дружество от трета държава предлага своите услуги на клиенти или потенциални клиенти в Съюза или промоцира или рекламира инвестиционни услуги или дейности с техните спомагателни услуги в Съюза, тези услуги не следва да се считат за услуги, предоставяни по изключителната инициатива на клиента.
(44)
Във връзка с признаването на дружества от трети държави и в съответствие с международните задължения на Съюза съгласно споразумението за създаване на Световната търговска организация, включително Общото споразумение по търговията с услуги, решенията, с които регулаторните и надзорни рамки на трети държави се определят като еквивалентни на регулаторната и надзорна рамка на Съюза, следва да се приемат само ако правната и регулаторната рамка на третата държава предвижда ефективна еквивалентна система за признаване на инвестиционните посредници, лицензирани по силата на чужди правни режими в съответствие, наред с другото, с общите регулаторни цели и стандарти, определени от Г-20 през септември 2009 г. за повишаване на прозрачността на пазарите на деривати, намаляване на системния риск и за защита срещу пазарни злоупотреби. Системата следва да се смята за еквивалентна, ако тя гарантира, че същественият резултат от приложимата регулаторна рамка е подобен на изискванията на Съюза, и следва да се смята за ефективна, ако тези правила се прилагат по последователен начин.
(45)
На касовите вторични пазари бяха констатирани различни измамнически практики, свързани с квотите за емисии (КЕС), които биха могли да застрашат доверието в схемите за търговия с емисии, създадени с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14), като в момента се вземат мерки за укрепване на системата на регистри на КЕС, както и за условията за откриване на сметка за търговията с КЕС. С цел засилване на целостта и за гарантиране на ефективното функциониране на тези пазари, по-специално чрез цялостен надзор на търговската дейност, е целесъобразно мерките, взети съгласно Директива 2003/87/ЕО, да бъдат допълнени, като квотите за емисии бъдат включени изцяло в приложното поле на настоящия регламент и на Директива 2014/65/ЕС, както и на Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета (15) и на Директива 2014/57/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (16) посредством тяхното класифициране като финансови инструменти.
(46)
Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС. По-специално, делегираните актове следва да бъдат приети във връзка с разширяването на обхвата на определени разпоредби от настоящия регламент спрямо централните банки на трети държави, специфични детайли, засягащи определенията, специалните разпоредби, свързани с разходите за предоставянето на пазарни данни, достъпът до котировки, размерите, при или под които инвестиционният посредник сключва сделки с всички други клиенти, на които е предоставил котировката, компресиране на портфейл и допълнителното определяне дали са налице опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплаха за защитата на инвеститорите, за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати или за стабилността на цялата финансова система на Съюза, при които действие от страна на ЕОЦКП, ЕБО или компетентните органи може да бъде оправдано, правомощията в областта на управлението на ЕОЦКП, удължаването на преходния период съгласно член 35, параграф 5 от настоящия регламент за определен период от време и по отношение на изключването на борсово търгувани деривативи от обхвата на определени разпоредби от настоящия регламент и за определен период от време. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(47)
С цел да се гарантират еднакви условия за прилагането на настоящия регламент на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с приемането на решение за еквивалентност по отношение на правната и надзорната рамка на трета държава за предоставяне на услуги от дружества от трета държава или места на търговия на трета държава, за целите на допустимостта им като места на търговия с деривати, подлежащи на задължение за търговия, и за достъп на ЦК на трети държави и места на търговия на трети държави до места на търговия и ЦК, установени в Съюза. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета (17).
(48)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно определяне на еднакви изисквания във връзка с финансовите инструменти по отношение на разкриването на данни за търговията, докладването на сделките пред компетентните органи, търговията с деривати и дялове на организирани места на търговия, недискриминационния достъп до ЦК, места на търговия и бенчмаркове, правомощията за намеса по отношение на продуктите и правомощията в областта на управлението и ограничаването на позициите, предоставянето на инвестиционни услуги или дейности от дружества от трети държави, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради факта, че въпреки че националните компетентни органи могат най-добре да следят развитието на пазара, само в контекста на целия Европейски съюз може да бъде напълно разбрано цялостното въздействие от проблемите, свързани с прозрачността на търговията, докладването на сделките, търговията с деривати и забраните на продукти и практики, а поради мащаба и последиците си, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки съгласно принципа на субсидиарност по член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(49)
Никое действие на компетентен орган или ЕОЦКП, предприето при изпълнение на задълженията им, не следва пряко или непряко да дискриминира държава членка или група държави членки като място за предоставяне на инвестиционни услуги и дейности в каквато и да било парична единица. Никое действие на ЕБО, предприето при изпълнение на задълженията му по настоящия регламент, не следва пряко или непряко да дискриминира държава членка или група държави членки.
(50)
Приемането на технически стандарти в областта на финансовите услуги следва да осигури адекватна защита на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Съюз. Би било логично и целесъобразно да бъде възложено на ЕОЦКП - в качеството му на орган с високоспециализиран експертен опит, разработването на проекти на технически стандарти за регулиране, които не включват политически избор и които да бъдат представени на Комисията.
(51)
Проектите за регулаторни технически стандарти, разработени от ЕОЦКП относно точните характеристики на изискванията за прозрачност на търговията, относно операциите по паричната политика, валутната политика и финансовата стабилност, както и определени видове сделки, относими по настоящия регламент, относно подробните условия за освобождаване от изискванията за прозрачност преди сключването на сделките, относно условията за отложено публикуване на сделките след сключването им, относно данните, които отделно да бъдат предоставяни преди и след сключването на сделките, относно критериите за прилагането на задълженията на систематичните участници за прозрачност преди сключване на сделките, относно разкриването на информацията след сключването на сделките от инвестиционните посредници, относно съдържанието и честотата на исканията на данни за предоставяне на информация за целите на прозрачността и други изчисления, относно сделките, които не допринасят за процеса на определяне на цените, относно данните за нареждания, които да бъдат запазени, относно съдържанието и спецификациите за докладване на сделките, относно съдържанието и спецификациите на референтните данни за финансовите инструменти, относно видовете договори, които имат преки, съществени и предвидими последствия в рамките на Съюза и случите, в които е необходимо задължение за търговия на деривати, относно изискванията системите и процедурите да гарантират, че сделките с преминали клиринг деривати са предложени и приети за клиринг, определяне на видовете споразумения за непряк клиринг, относно деривати, които подлежат на задължението да се търгуват на организирани места на търговия, относно недискриминационния достъп до ЦК и до място на търговия, относно недискриминационния достъп до бенчмаркове и задължение за лицензирането им и относно информацията, която дружество кандидат от трета държава следва да предостави на ЕОЦКП в своето заявление за регистрация. Комисията следва да приеме тези проекти на технически стандарти посредством делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС и в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
(52)
Член 95 от Директива 2014/65/ЕС предвижда преходен период на освобождаване на някои договори за деривати С6 в енергийния сектор. Поради това е необходимо това да бъде взето предвид в техническите стандарти за определяне на задължението за клиринг, разработени от ЕОЦКП в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 648/2012, и те да не налагат задължение за клиринг на договори за деривати, които впоследствие ще бъдат предмет на преходен период на освобождаване на договори за деривати С6 в енергийния сектор.
(53)
Влизането в сила на изискванията от настоящия регламент следва да бъде отложено, за да съвпадне с влизането в сила на правилата за транспониране на преработената директива, както и с цел да бъдат установени всички основни мерки за изпълнение. По този начин целият регулаторен пакет следва да се прилага от един и същи момент. Единствено влизането в сила на правомощията за приемане на мерки за изпълнение не трябва да бъде отлагано, за да започнат възможно най-рано необходимите постъпки за изготвяне и приемане на тези мерки за прилагане.
(54)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати в частност от Хартата на основните права на Европейския съюз, по-специално правото на защита на личните данни (член 8), свободата на стопанската инициатива (член 16), правото на защитата на потребителите (член 38), правото на ефективно средство на правна защита и на справедлив съдебен процес (член 47) и правото на всеки да не бъде съден или наказван два пъти за едно и също престъпление (член 50) и следва да се прилага в съответствие с тези права и принципи.
(55)
Проведена е консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 45/2001, който е предоставил становище на 10 февруари 2012 г. (18),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установяват единни изисквания по отношение на следното:
а)
разкриване на търговски данни;
б)
докладване на сделки пред компетентните органи;
в)
търговия с деривати на организирани места;
г)
недискриминационен достъп до клиринг и недискриминационен достъп до търговия на бенчмаркове;
д)
правомощия на компетентните органи, ЕОЦКП и ЕБО за намеса по отношение на продуктите и правомощия на ЕОЦКП в областта на контрола на управлението на позициите и ограничаването на позициите;
е)
предоставяне на инвестиционни услуги или дейности от дружества от трети държави със или без установяване на клон вследствие на приложимо решение за еквивалентност на Комисията.
2. Настоящият регламент се прилага за инвестиционни посредници, лицензирани съгласно Директива 2014/65/ЕС, и кредитни институции, лицензирани съгласно Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (19), когато предоставят инвестиционни услуги и/или развиват инвестиционни дейности, както и за пазарните оператори, включително местата на търговия, които организират.
3. Дял V от настоящия регламент се прилага и за всички финансови контрагенти съгласно определението в член 2, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012 и за всички нефинансови контрагенти, попадащи в обхвата на член 10, параграф 1, буква б) от посочения регламент.
4. Дял VI от настоящия регламент се прилага също за ЦК и за лицата, притежаващи права на собственост върху бенчмаркове.
5. Дял VIII от настоящия регламент, се прилага за дружества от трети държави, предоставящи инвестиционни услуги или дейности в Съюза със или без установяване на клон, вследствие приложимо решение за еквивалентност на Комисията,.
6. Членове 8, 10, 18 и 21 не се прилагат по отношение на регулираните пазари, пазарните оператори и инвестиционните посредници относно сделка, при която контрагентът е член на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) и тази сделка е сключена при изпълнението на парична политика, валутна политика и политика в областта на финансовата стабилност, която този член на ЕСЦБ е законно оправомощен да следва и когато този член е отправил предварително уведомление към неговия контрагент, че сделката подлежи на освобождаване.
7. Параграф 6 не се прилага по отношение на сделки, сключени от който и да е от членовете на ЕСЦБ в изпълнението на техните инвестиционни операции.
8. ЕОЦКП, в тясно сътрудничество с ЕСЦБ, разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на операциите по паричната политика, валутната политика и финансовата стабилност, както и видовете сделки, за които параграфи 6 и член 7 се прилагат.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
9. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 50, за да разшири обхвата на параграф 6 по отношение на други централни банки.
За тази цел, до 1 юни 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на третирането на сделки на централните банки на трети държави, което за целите на настоящия параграф включва и Банката за международни разплащания. Докладът включва анализ на техните законоустановени задачи и техните търгувани обеми в рамките на Съюза. В доклада:
а)
се определят разпоредби, приложими в съответните трети държави относно регулаторното разкриване на сделки на централни банки, включително сделки, извършени от членовете на ЕСЦБ в тези трети държави, и
б)
се оценява потенциалното въздействие, което изискванията за регулаторно разкриване на информация в рамките на Съюза може да окажат върху сделки с централните банки на трети държави.
Ако в доклада се заключава, че освобождаването, предвидено в съответствие с параграф 6, е необходимо по отношение на сделки, когато контрагентът е централна банка на трета държава, осъществяваща операции в областта на паричната политика, валутната политика и финансовата стабилност, Комисията следи това освобождаване да се прилага към тази централна банка на трета държава.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„инвестиционен посредник“ означава инвестиционен посредник, както е определено в член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2014/65/ЕС;
2)
„инвестиционни услуги и дейности“ означава инвестиционни услуги и дейности, както е определено в член 4, параграф 1, точка 2 от Директива 2014/65/ЕС;
3)
„допълнителни услуги“ означава допълнителни услуги, както е определено в член 4, параграф 1, точка 3 от Директива 2014/65/ЕС;
4)
„изпълнение на поръчки от името на клиенти“ означава изпълнение на поръчки от името на клиенти, както е определено в член 4, параграф 1, точка 5 от Директива 2014/65/ЕС;
5)
„търговия за собствена сметка“ означава търговия за собствена сметка, както е определено в член 4, параграф 1, точка 6 от Директива 2014/65/ЕС;
6)
„маркет-мейкър“ означава маркет-мейкър, както е определено в член 4, параграф 1, точка 7 от Директива 2014/65/ЕС;
7)
„клиент“ означава клиент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 9 от Директива 2014/65/ЕС;
8)
„професионален клиент“ означава професионален клиент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 10 от Директива 2014/…/ЕС*;
9)
„финансов инструмент“ означава финансов инструмент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2014/65/ЕС;
10)
„пазарен оператор“ означава пазарен оператор, както е определено в член 4, параграф 1, точка 18 от Директива 2014/65/ЕС;
11)
„многостранна система“ означава многостранна система, както е определено в член 4, параграф 1, точка 19 от Директива 2014/65/ЕС;
12)
„систематичен участник“ означава систематичен участник, както е определено в член 4, параграф 1, точка 20 от Директива 2014/65/ЕС;
13)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар, както е определено в член 4, параграф 1, точка 21 от Директива 2014/65/ЕС;
14)
„многостранна система за търговия“ или „МСТ“ означава многостранна система, както е определено в член 4, параграф 1, точка 22 от Директива 2014/65/ЕС;
15)
„организирана система за търговия“ или „ОСТ“ означава организирана система за търговия, както е определено в член 4, параграф 1, точка 23 от Директива 2014/65/ЕС;
16)
„място на търговия“ означава място на търговия, както е определено в член 4, параграф 1, точка 24 от Директива 2014/65/ЕС;
17)
„ликвиден пазар“ означава:
а)
за целите на членове 9, 11 и 18 - пазар на финансови инструменти или клас финансови инструменти, когато са непрекъснато налице продавачи и купувачи, готови и желаещи да търгуват, и когато пазарът се оценява съгласно следните критерии,като се вземат предвид конкретните пазарни структури на конкретния финансов инструмент или на конкретния клас финансови инструменти:
i)
средна честота и обем на сделките при определени пазарни условия, като се имат предвид характерът и жизненият цикъл на продуктите в рамките на класа финансови инструменти;
ii)
брой и вид на участниците на пазара, включително съотношението на участниците на пазара спрямо търгуваните финансови инструменти за даден продукт;
iii)
среден размер на спредовете, когато е налице;
б)
за целите на членове 4, 5 и 14 - пазар на финансови инструменти, които се търгуват ежедневно и когато пазарът се оценява съгласно следните критерии:
i)
свободно търгувани акции;
ii)
среден дневен брой на сделките с тези финансови инструменти;
iii)
среден дневен оборот за тези финансови инструменти;
18)
„компетентен орган“ означава компетентен орган, както е определено в член 4, параграф 1, точка 26 от Директива 2014/65/ЕС;
19)
„кредитна институция“ означава кредитна институция, както е определено в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (20);
20)
„клон“ означава клон, както е определено в член 4, параграф 1, точка 30 от Директива 2014/65/ЕС;
21)
„тесни връзки“ означава тесни връзки, както е определено в член 4, параграф 1, точка 35 от Директива 2014/65/ЕС;
22)
„ръководен орган“ означава ръководен орган, както е определено в член 4, параграф 1, точка 36 от Директива 2014/65/ЕС;
23)
„структуриран депозит“ означава структуриран депозит, както е определено в член 4, параграф 1,точка 43 от Директива 2014/65/ЕС;
24)
„прехвърлими ценни книжа“ означава прехвърлими ценни книжа, както е определено в член 4, параграф 1, точка 44 от Директива 2014/65/ЕС;
25)
„депозитарни разписки“ означава депозитарни разписки, както е определено в член 4, параграф 1, точка 45 от Директива 2014/65/ЕС;
26)
„борсово търгуван фонд“ означава борсово търгуван фонд, както е определено в член 4, параграф 1, точка 46 от Директива 2014/65/ЕС;
27)
„сертификати“ означава ценни книжа, които могат да се търгуват на капиталовия пазар и които в случай на изплащане на инвестицията от страна на емитента, предхождат акциите по реда на изплащането, но остават след необезпечените облигационни инструменти и други подобни инструменти;
28)
„структурирани финансови продукти“ означава ценни книжа, създадени с цел да бъде секюритизиран и прехвърлен кредитен риск, свързан с пул от финансови активи, при което ценните книжа дават право на притежателя да получава редовни плащания, които зависят от паричния поток, генериран от базовите активи;
29)
„деривати“ означава финансовите инструменти, определени в член 4, параграф 1, буква в), точка 44, от Директива 2014/65/ЕС и посочени в приложение I, раздел В, точки 4-10 към нея;
30)
„стокови деривати“ означава финансовите инструменти, определени в член 4, параграф 1, точка 44, буква в) от Директива 2014/65/ЕС, свързани със стока или даден базов инструмент, посочен в приложение I, раздел В, точка 10 към Директива 2014/65/ЕС или в приложение I, раздел В, точки 5), 6), 7) и 10) към Директива 2014/65/ЕС;
31)
„централен контрагент“ (ЦК) означава ЦК по смисъла на член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
32)
„борсово търгуван дериват“ означава дериват, който се търгува на регулиран пазар или на пазара на трета държава, считан за еквивалентен на регулиран пазар в съответствие с член 28 от настоящия регламент, и като такъв не попада в обхвата на определението за извънборсов дериват, както е определено в член 2, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
33)
„изпълняемо заявление за интерес“ означава съобщение относно наличието на търговски интерес, отправени от един член или участник в система за търговия към друг член или участник, които съдържат цялата информация, необходима за сключването на сделка;
(34)
„одобрен механизъм за публикуване“ или „ОМП“ означава одобрен механизъм за публикуване, както е определено в член 4, параграф 1, точка 52 от Директива 2014/65/ЕС;
35)
„доставчик на консолидирани данни“ или „ДКД“ означава доставчик на консолидирани данни, както е определено в член 4, параграф 1, точка 53 от Директива 2014/65/ЕС;
36)
„одобрен механизъм за докладване“ или „ОМД“ означава одобрен механизъм за докладване, както е определено в член 4, параграф 1, точка 54 от Директива 2014/65/ЕС;
37)
„държава членка по произход“ означава държава членка по произход, както е определено в член 4, параграф 1, точка 55 от Директива 2014/65/ЕС;
38)
„приемаща държава членка“ означава приемаща държава членка, както е определено в член 4, параграф 1, точка 56 от Директива 2014/65/ЕС;
39)
„бенчмарк“ означава всеки курс, индекс или цифра, предоставени на разположение на обществеността или публикувани, които периодично или редовно се определят чрез прилагането на формула или въз основа на стойността на един или повече базови активи или цени, включително прогнозни цени, настоящи или прогнозни лихвени проценти или други стойности или проучвания, и въз основа на които е определена сумата, дължима по финансов инструмент, или стойността на финансов инструмент.
40)
„споразумение за оперативна съвместимост“ означава споразумение за оперативна съвместимост, както е определено в член 2, параграф 12 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
41)
„финансова институция от трета държава“ означава структура, чието седалище е установено в трета държава, която е получила разрешение или е лицензирана съгласно законодателството на тази трета държава, да извършва услугите или дейностите, посочени в Директива 2013/36/ЕС, Директива 2014/65/ЕС, Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21), Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22), Директива 2003/41/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (23) или Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (24);
42)
„дружество от трета държава“ означава дружество от трета държава, както е определено в член 4, параграф 1, точка 57 от Директива 2014/65/ЕС;
43)
„енергийни продукти на едро“ означава енергийни продукти на едро, както е определено в член 2, параграф 4. точка 56 от Регламент (ЕС) № 1227/2011 на Европейския парламент и на Съвета (25);
44)
„деривати за селскостопански стоки“ означава договори за деривати, свързани с продукти, изброени в член 1 от и приложение I, части I-ХХ и ХХIV/I към Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (26);
45)
„фрагментираност на ликвидността“ означава ситуация, при която:
а)
участниците в място на търговия не са в състояние да сключват сделки с един или няколко от останалите участници на това място поради липсата на споразумения за клиринг, до които всички участници имат достъп; или
б)
клирингов член или неговите клиенти биха били принудени да държат позициите си във финансов инструмент в повече от един ЦК, което ограничава възможностите за нетиране на финансови експозиции.
46)
„държавен дългов инструмент“ означава дългов инструмент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 61 от Директива 2014/65/ЕС;
47)
„компресиране на портфейл“ е операция за намаляване на риска, при която двама или повече контрагенти изцяло или частично прекратяват някои или всички договори за деривати, включени от тези контрагенти в компресирането на портфейла като заменят прекратените договори за деривати с други договори за деривати, чиято комбинирана номинална стойност е по-ниска от комбинираната номинална стойност на прекратените договори за деривати.
2. В съответствие с член 50 Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове за определяне на някои технически елементи в определенията, посочени в параграф 1, за да бъдат адаптирани към развитието на пазара.
ДЯЛ II
ПРОЗРАЧНОСТ ЗА МЕСТАТА НА ТЪРГОВИЯ
ГЛАВА 1
Прозрачност за дяловите инструменти
Член 3
Изисквания към местата на търговия по отношение на прозрачността преди сключването на сделките във връзка с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват текущите цени „купува“ и „продава“, както и дълбочината на интересите за търговия по тези цени, които са обявени чрез техните системи, по отношение на акциите, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, които се търгуват на място на търговия. Това изискване се прилага също за изпълняемите заявления за интерес. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват тази информация непрекъснато през обичайните часове за търговия.
2. Изискванията за прозрачност, посочени в параграф 1, се съобразяват с различни видове системи за търговия, включително системи, основаващи се на дневника за нареждания, на котировки, хибридни системи и системи за търговия чрез периодични аукциони.
3. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, позволяват на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват котировките си за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти съгласно член 14, да получат достъп, при разумни търговски условия и на недискриминационна основа, до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията, посочена в параграф 1.
Член 4
Освобождаване от изискванията, свързани с дялови инструменти
1. Компетентните органи могат да освободят пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, от задължението да оповестяват публично информацията, посочена в член 3, параграф 1, за:
а)
системи за съпоставяне на нареждания, основани на методология за търговия, според която цената на финансовия инструмент, посочена в член 3, параграф 1, е определена на мястото на търговия, където този финансов инструмент е допуснат за търговия за първи път, или най- относимия пазар по отношение на ликвидността, когато тази референтна цена е оповестена и се приема от участниците на пазара за надеждна референтна цена. Трайното използване на това освобождаване се подчинява на условията, посочени в член 5.
б)
системи за формализиране на договорени сделки, които:
i)
се извършват в рамките на текущия обемно претеглен спред, отразен в дневника за нареждания или в котировките на маркет-мейкърите на мястото на търговия, управляващо тази система, при спазване на условията, посочени в член 5;
ii)
са с неликвидна акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат или друг подобен финансов инструмент, който не попада в обхвата на понятието „ликвиден пазар“, посочено в член 2, параграф 7a, буква б) от настоящия регламент, и се извършват в рамките на процент от подходяща референтна цена, които процент и референтна цена са предварително определени от оператора на системата; или
iii)
подлежат на условия, различни от текущата пазарна цена на този финансов инструмент;
в)
нареждания, които са големи по размер в сравнение с нормалния размер на пазара;
г)
нареждания, държани в система за управление на нарежданията на мястото на търговия, до разкриването на информацията.
2. Референтната цена, посочена в параграф 1, буква а), се установява посредством:
а)
средната стойност в рамките на текущите цени купува и продава на мястото на търговия, където този финансов инструмент е бил допуснат за първи път до търговия или на най-относимия пазар по отношение на ликвидността; или
б)
когато цената, посочена в буква а), не е на разположение, цената при откриването или закриването на съответната сесия за търговия.
Нарежданията могат да се определят от цените, посочени в буква б) само извън непрекъснатата фаза на търговия на съответната сесия за търговия.
3. Когато местата на търговия организират системи за формализирането на договорени сделки в съответствие с параграф 1, буква б), подточка i):
а)
тези сделки се извършват в съответствие с правилата на мястото на търговия;
б)
мястото на търговия гарантира, че са налични механизми, системи и процедури за предотвратяване и разкриване на пазарни злоупотреби или опити за пазарни злоупотреби във връзка с такива договорени сделки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 596/2014;
в)
мястото на търговия установява, поддържа и прилага системи за откриване на евентуални опити освобождаването да се използва за заобикаляне на изискванията на настоящия регламент или на Директива 2014/65/ЕС, както и за докладване за тези опити пред компетентните органи.
Когато компетентен орган предоставя освобождаване в съответствие с параграф 1, буква б), подточка i) или iii), този компетентен орган наблюдава използването на освобождаването от мястото на търговия, за да гарантира, че условията за използването му са спазени.
4. Преди да бъде предоставено освобождаване в съответствие с параграф 1, компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за планираното използване на всяка отделно освобождаване и им предоставят обяснения за неговото функциониране, включително подробна информация за мястото на търговия, където е определена посочената в параграф 1, буква а) референтна цена. Уведомление за намерението да бъде предоставено освобождаване се отправя най-малко четири месеца преди датата, на която се предполага, че то ще влезе в сила. В срок от два месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП предава на въпросния компетентен орган необвързващо становище за съвместимостта на всяко освобождаване с изискванията, установени в параграф 1 и подробно описани в регулаторния технически стандарт, приет по силата на параграф 6. Когато компетентният орган предоставя освобождаване и компетентен орган на друга държава членка не е съгласен, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЦКП следи за прилагането на освобождаванията и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилагат на практика.
5. Компетентният орган може, по своя инициатива или по искане на друг компетентен орган, да оттегли освобождаването предоставено съгласно параграф 1, както е посочено в параграф 6, ако констатира, че то се използва по начин, който се отклонява от първоначалното си предназначение, или ако счита, че освобождаването се използва за заобикаляне на изискванията, установени в настоящия член.
Компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за такава отмяна, като излагат подробно мотивите за своето решение.
6. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти, с които се определя следното:
а)
ценовите граници „купува“ и „продава“ или котировките на определени маркет-мейкъри, както и степента на интересите от търговия по тези цени, които следва да бъдат публикувани за всеки клас на съответния финансов инструмент съгласно член 3, параграф 1 при отчитане на необходимото адаптиране спрямо различните видове системи за търговия, както е упоменато в член 3, параграф 2;
б)
най-относимия пазар по отношение на ликвидността на финансов инструмент в съответствие с параграф 1, буква а);
в)
специфичните особености на договорена сделка във връзка с различните начини, по които член или участник в място на търговия може да изпълнява такава сделка;
г)
договорените сделки, които не допринасят за ценообразуването и се ползват от освобождаването, предвидено в параграф 1, буква б), подточка iii);
д)
размерът на нарежданията, които са големи по размер, и видът и минималният размер на нарежданията, държани в система за управление на нареждания на място на търговия, до разкриването на информацията, за които съгласно параграф 1 може да бъде отменено задължението за разкриване на информация преди сключването на сделките за всеки клас от съответните финансови инструменти;
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
7. Предоставените от компетентните органи освобождавания в съответствие с член 29, параграф 2 и член 44, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО и в съответствие с членове 18, 19 и 20 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 преди 3 януари 2017 г., се преразглеждат от ЕОЦКП до 3 януари 2019 г. ЕОЦКП издава становище, предназначено за въпросния компетентен орган, с оценка на това дали всяко от тези освобождавания продължава да е съвместимо с изискванията, установени в настоящия регламент, и с всички делегирани актове и регулаторни технически стандарти, основаващи се на настоящия регламент.
Член 5
Механизъм за праг на обема
1. С цел да се гарантира, че използването на освобождаванията, предвидени в член 4, параграф 1, буква а) и буква б), подточка i), не оказва ненужно вредно влияние върху ценообразуването, търговията при тези освобождавания се ограничава, както следва:
а)
процентът на търговията с финансов инструмент, извършвана на място на търговия при този режим на освобождаване, се ограничава до 4 % от общия обем на търговията с този финансов инструмент на всички места на търговия в целия Съюз за предходните 12 месеца.
б)
извършваната при този режим на освобождаване обща търговия в Съюза с финансов инструмент се ограничава до 8 % от общия обем на търговията с този финансов инструмент на всички места на търговия в целия Съюз за предходните 12 месеца.
Този механизъм за праг на обема не се прилага спрямо договорени сделки, под формата на акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат или друг подобен финансов инструмент, за който няма ликвиден пазар, както е определен в съответствие с член 2, параграфи 1, 17, буква б), точка 17 и се изпълняват в рамките на процент от подходяща референтна цена съгласно посоченото в член 4, параграф 1, буква б), подточка ii), или спрямо договорени сделки, които се подчиняват на условия, различни от текущата пазарна цена на този финансов инструмент, както е посочено в член 4, параграф 1, буква б), подточка iii).
2. Когато процентът на търговията с даден финансов инструмент, извършвана на място на търговия при този режим на освобождаване, е надхвърлил установеното в параграф 1, буква а) ограничение, компетентният орган, който е разрешил използването на тези дерогации на въпросното място на търговия, в срок от два работни дни прекратява използването им на това място за този финансов инструмент въз основа на публикуваните от ЕОЦКП данни, посочени в параграф 4, за период от шест месеца.
3. Когато процентът на търговията с даден финансов инструмент, извършвана на всички места на търговия в целия Съюз при този режим на освобождаване, е надхвърлил установеното в параграф 1, буква б) ограничение, всички компетентни органи прекратяват в срок от два работни дни използването на тези освобождавания в целия Съюз за период от шест месеца.
4. В срок от пет работни дни след края на всеки календарен месец ЕОЦКП оповестява общия обем на търговията в Съюза по финансови инструменти през предходните 12 месеца, процента на търговията с даден финансов инструмент, извършена в целия Съюз при този режим на освобождаване и на всяко място на търговия през предходните 12 месеца, и методологията, използвана за определянето на тези проценти.
5. В случай че докладът, посочен в параграф 4, идентифицира място на търговия, където търговията с даден финансов инструмент, провеждана при този режим на освобождаване, е превишила 3,75 % от общата търговия в Съюза с този финансов инструмент въз основа на предходните 12 месеца търговия, ЕОЦКП публикува допълнителен доклад в рамките на пет работни дни, считано от 15-ия ден на календарния месец, в който докладът, посочен в параграф 4, е публикуван. Този доклад съдържа информацията, посочена в параграф 4, по отношение на тези финансови инструменти, при които 3,75 % са превишени.
6. В случай че докладът, посочен в параграф 4, установява въз основа на предходните 12 месеца търговия, че общата търговия в Съюза с даден финансов инструмент, провеждана при този режима на освобождаване, е превишила 7,75 % от общата търговия в Съюза с финансовия инструмент, ЕОЦКП публикува допълнителен доклад в рамките на пет работни дни, считано от 15-ия ден на календарния месец, в който докладът, посочен в параграф 4, е публикуван. Този доклад съдържа информацията, посочена в параграф 4, по отношение на тези финансови инструменти, при които 7,75 % са превишени.
7. За да има надеждна основа за следене на търговията, извършвана при този режим на освобождаване, и за да може да се определи дали посочените в параграф 1 ограничения са били надхвърлени, операторите на места на търговия се задължават да въведат системи и процедури, които:
а)
да направят възможно установяването на цялата търговия, извършена на съответното място при този режим на освобождаване; както и
б)
да гарантират, че позволеният процент на търговия, който се допуска при този режим на освобождаване съгласно установеното в параграф 1, буква а), не се надвишава при никакви обстоятелства.
8. Периодът за публикуването от страна на ЕОЦКП на данни за търговията и за наблюдение на търговията с финансов инструмент при този режим на освобождаване започва на 3 януари 2016 г. Без да се засяга член 4, параграф 5, компетентните органи се оправомощават да прекратят използването на тези освобождавания от датата на прилагане на настоящия регламент и ежемесечно след това.
9. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за конкретизиране на метода, в това число обозначаването на сделки, по който сортира, изчислява и публикува данните за сделките, както е посочено в параграф 4, за да предостави точно измерване на общия обем на търговията по финансови инструменти и процентът на търговията, при която се използват тези освобождавания, за целия Съюз и за всяко място на търговия.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите за регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 6
Изисквания към местата на търговия по отношение на прозрачността след сключването на сделките във връзка с акции, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично цените, обема и времето, в което са сключени сделките по отношение на акциите, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, които се търгуват на това място на търговия. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично данните за всички такива сделки толкова близо до реалното време, колкото е технически възможно.
2. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят достъп при разумни търговски условия и на недискриминационна основа до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1 от настоящия член на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват данните за своите сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти съгласно член 20.
Член 7
Разрешение за отложено публикуване
1. Компетентните органи могат да разрешат на пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да отложат публикуването на данни за сделките в зависимост от техния вид или размер.
По-специално, компетентните органи могат да разрешат отложено публикуване за сделки, чийто мащаб е голям в сравнение с нормалния размер на пазара за тази акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и други подобни финансови инструменти или за този клас акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти.
Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, получават предварителното одобрение на компетентния орган за предложените мерки за отложено публикуване на сделките и оповестяват ясно тези мерки на участниците на пазара и обществеността. ЕОЦКП следи за прилагането на тези мерки за отложено публикуване на сделките и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилага на практика.
Когато компетентният орган разреши отложено публикуване и компетентен орган на друга държава членка не е съгласен с отлагането или не е съгласен с ефективното прилагане на предоставеното разрешение, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, определящи следните данни по начин, който позволява публикуването на информацията, изисквана съгласно член 64 от Директива 2014/65/ЕС:
а)
данните за сделките, които инвестиционните посредници, в т.ч. систематичните участници и пазарните оператори, както и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, трябва да включат в информацията, предоставена на обществеността за всеки съответен клас финансов инструмент в съответствие с член 6, параграф 1, включително идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно член 6, параграф 1 и член 20, като се прави разграничение между видовете, определени от фактори, свързани главно с оценката на финансовите инструменти, и видовете, определени от други фактори;
б)
срокът, за който ще се счита, че е в съответствие със задължението да се публикува възможно най-близо до реалното време, включително когато сделките се извършват извън обичайните часове за търговия;
в)
условията, които трябва да се спазват, за да бъде разрешено на инвестиционните посредници, включително систематичните участници и пазарните оператори, както и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да отлагат публикуване на данните за сделките за всеки клас финансови инструменти в съответствие с параграф 1 от настоящия член и член 20, параграф 1;
г)
критериите, въз основа на които се взема решение за кои сделки, в зависимост от техния размер или вида, включително ликвидния профил на акцията, депозитарната разписка, борсово търгувания фонд, сертификата или друг подобен финансов инструмент, се разрешава отложено публикуване за всеки клас финансов инструмент.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА 2
Прозрачност за недяловите инструменти
Член 8
Изисквания за прозрачност преди сключването на сделките, наложени на местата на търговия по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично текущите цени „купува“ и „продава“, както и дълбочината на интересите за търговия при тези цени, които са обявени чрез техните системи, по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите, които се търгуват на място на търговия. Това изискване се прилага също за изпълняемите заявления за интерес. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват тази информация непрекъснато през обичайните часове за търговия. Задължението за публикуване не се прилага по отношение на тези сделки с деривати на нефинансови контрагенти, които са обективно измерими като намаляващи рисковете, пряко свързани с търговската дейност или финансовото управление на нефинансовия контрагент или на тази група.
2. Изискванията за прозрачност, посочени в параграф 1, трябва да бъдат съобразени с различни видове системи за търговия, включително системи, основаващи се на дневника за нареждания, на котировки, хибридни системи, системи за търговия чрез периодични аукциони и системи за гласова търговия.
3. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят достъп при разумни търговски условия и на недискриминационна основа до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1, на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват своите котировки за облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати съгласно член 18.
4. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, когато е предоставена дерогация в съответствие с член 9, параграф 1, букви б), публикуват поне индикативни цени „купува“ и „продава“ преди сключването на сделката, които са близки до цената на интересите за търговия, обявени чрез техните системи, по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, които се търгуват на място на търговия. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват непрекъснато тази информация чрез подходящи електронни средства през обичайните часове за търговия. С тези мерки се гарантира предоставянето на информацията при разумни търговски условия и на недискриминационна основа.
Член 9
Освобождаване от изискванията, свързани с недялови инструменти
1. Компетентните органи могат да освободят пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, от задължението да оповестяват публично информацията, посочена в член 8, параграф 1, за:
а)
нареждания, които са големи по размер в сравнение с нормалния размер на пазара, и нарежданията, държани в система за управление на нареждания на мястото на търговия, до разкриването на информацията;
б)
изпълняемите заявления за интерес в системите за искане на котировки и системите за гласова търговия, които са над определен за финансовия инструмент размер и биха изложили доставчиците на ликвидност на неоснователен риск, като се отчита дали съответните участници на пазара са непрофесионални инвеститори или инвеститори на едро;
в)
деривати, които не подлежат на задължението за търговия, посочено в член 28, и други финансови инструменти, за които не съществува ликвиден пазар.
2. Преди да бъде предоставено освобождаване в съответствие с параграф 1, компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за планираното използване на всяко отделно освобождаване и обясняват неговото функциониране. Уведомление за намерението да бъде предоставено освобождаване се отправя най-малко четири месеца преди датата, на която се предполага, че освобождаването ще влезе в сила. В срок от два месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП предава на въпросния компетентен орган становище за съвместимостта на освобождаването с изискванията, установени в параграф 1 и подробно описани в регулаторните технически стандарти, приети по силата на параграф 5. Когато компетентният орган предоставя освобождаване и компетентен орган на друга държава членка не е съгласен с него, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЦКП следи за прилагането на освобождаванията и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилагат на практика.
3. Компетентните органи могат по собствена инициатива или по искане на други компетентни органи да оттеглят освобождаване, предоставено по параграф 1, ако установят, че то се използва по начин, който се отклонява от първоначалната му цел, или ако счетат, че освобождаването се използва за заобикаляне на изискванията по настоящия член.
Компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за такова оттегляне незабавно и преди влизането му в сила, като излагат подробно мотивите за своето решение.
4. Компетентният орган, отговорен за надзора на едно или повече места на търговия, където се търгува даден клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, може временно да спре задълженията, посочени в член 8, когато ликвидността на този клас финансови инструменти падне под определен праг. Посоченият праг се определя въз основа на обективни критерии, специфични за пазара на въпросния финансов инструмент. Уведомлението за такова временно спиране се публикува на уебсайта на съответния компетентен орган.
Временното спиране на задълженията има първоначален срок на действие от най-много три месеца от датата на публикуването му на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на спирането на задълженията може да бъде удължен, като всеки следващ срок не надвишава три месеца, при условие че основанията за временното спиране продължават да са приложими. Ако срокът на действие не бъде удължен след посочения тримесечен срок, временното спиране на задълженията автоматично се прекратява.
Преди спирането на задълженията, посочени в член 8, или удължаването на срока на временното спиране на тези задължения съгласно настоящия параграф, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за намеренията си и излага своите мотиви. ЕОЦКП предоставя на компетентния орган възможно най-скоро становището си по въпроса дали спирането или удължаването на срока на временното спиране на задълженията е оправдано в съответствие с първа и втора алинея.
5. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за да определи следното:
а)
параметрите и методите за изчисляване на прага на ликвидност, посочен в параграф 4 във връзка с финансовия инструмент. Параметрите и методите, с които държавите членки изчисляват прага, се определят по такъв начин, че достигането му да представлява значителен спад на ликвидността във всички места на търговия в рамките на Съюза за съответния финансов инструмент въз основа на критериите по член 2, параграф 1, точка 17;
б)
диапазона на цените или котировките „купува“ и „продава“ и дълбочината на интересите за търговия при тези цени или индикативни цени „купува“ и „продава“ преди сключването на сделката, които са близки до цената на интересите за търговия, които следва да бъдат публикувани за всеки съответен клас финансови инструменти съгласно член 8, параграфи 1 и 4, при отчитане на необходимото калибриране спрямо различните видове системи за търговия, както се посочва в член 8, параграф 2;
в)
размера на нарежданията, които са големи по размер, и вида и минималния размер на нарежданията, държани в система за управление на нареждания до разкриване на информацията, за които разкриването на информация преди извършване на сделката може да бъде отменено съгласно параграф 1 за всеки съответен клас финансови инструменти;
г)
размера, специфичен за финансовия инструмент, посочен в параграф 1, буква б), и определението на системите за искане на котировки и системите за гласова търговия, за които разкриването на информация преди извършване на сделката може да бъде отменено съгласно параграф 1;
Когато определя специфичния за финансовия инструмент размер, който би изложил доставчиците на ликвидност на неоснователен риск, и отчита дали съответните участници на пазара са непрофесионални инвеститори или инвеститори на едро, в съответствие с параграф 1, буква б), ЕОЦКП взема под внимание следните фактори:
i)
дали при такива размери доставчиците на ликвидност са в състояние да хеджират рисковете си;
ii)
когато пазарът за финансовия инструмент или клас финансови инструменти се състои отчасти от непрофесионални инвеститори, средната стойност на сделките, сключени от тези инвеститори;
д)
финансовите инструменти или класовете финансови инструменти, за които няма ликвиден пазар, за които разкриването на информация преди извършването на сделката може да бъде отменено съгласно параграф 1.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 10
Изисквания за прозрачност след сключването на сделките, наложени на местата на търговия по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично цените, обема и времето, в което са сключени сделките, по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, които се търгуват на място на търговия. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично данните за всички такива сделки, колкото се може по-близо до реалното време в зависимост от техническите възможности.
2. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят достъп при разумни търговски условия и на недискриминационна основа до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1, на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват данни за своите сделки с облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати съгласно член 21.
Член 11
Разрешение за отложено публикуване
1. Компетентните органи могат да разрешават на пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да предвиждат отложено публикуване на данните за сделките в зависимост от размера или вида на сделката.
По-специално, компетентните органи могат да разрешават отложено публикуване по отношение на сделки, които:
а)
са големи по размер в сравнение с нормалния размер на пазара за тази облигация, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, които се търгуват на място на търговия, или за клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, които се търгуват на място на търговия, или
б)
са свързани с облигация, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, които се търгуват на място на търговия, или клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, които се търгуват на място на търговия и за които няма ликвиден пазар;
в)
надхвърлят размера, характерен за тази облигация, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, търгувани на място на търговия, или този клас облигации, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, търгувани на място на търговия, което би изложило доставчиците на ликвидност на неоснователен риск, и при отчитане на това дали съответните участници на пазара са непрофесионални или инвеститори на едро.
Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, получават предварителното одобрение на компетентния орган за предложените мерки за отложено публикуване на сделките и оповестяват ясно тези мерки на участниците на пазара и на обществеността. ЕОЦКП следи за прилагането на тези мерки за отложено публикуване на сделките и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се използват на практика.
2. Компетентният орган, отговорен за надзора на едно или повече места на търговия, където се търгува даден клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, може временно да спре задълженията, посочени в член 10, когато ликвидността на този клас финансови инструменти спадне под прага, определен в съответствие с методологията, посочена в член 9, параграф 5, буква а). Този праг се определя въз основа на обективни критерии, специфични за пазара на въпросния финансов инструмент. Това временно спиране се публикува на уебсайта на съответния компетентен орган.
Временното спиране на задълженията има първоначален срок на действие от най-много три месеца от датата на публикуването му на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на спирането на задълженията може да бъде удължен, като всеки следващ срок не надвишава три месеца, при условие че основанията за временното спиране продължават да са приложими. Когато срокът на действие не бъде удължен след посочения тримесечен период, временното спиране на задълженията автоматично се прекратява.
Преди спирането на задълженията, посочени в член 10, или удължаването на срока на временното спиране на тези задължения, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за намеренията си и излага своите мотиви. ЕОЦКП предоставя на компетентния орган възможно най-скоро становището си по въпроса дали спирането или удължаването на срока на временното спиране на задълженията е оправдано в съответствие с първа и втора алинея.
3. Във връзка с разрешение за отложено публикуване компетентните органи могат:
а)
да изискват публикуването на ограничени данни за дадена сделка или данни за няколко сделки в обобщен вид, или съчетание от двете, по време на срока на отложеното публикуване;
б)
да разрешат обемът на отделни сделки да не се публикува по време на удължен срок на отложено публикуване;
в)
по отношение на недяловите инструменти, които не са държавни дългови инструменти, да позволят публикуването на данните за няколко сделки в обобщен вид по време на удължен срок на отложено публикуване;
г)
по отношение на държавните дългови инструменти да разрешат публикуването на данните за няколко сделки в обобщен вид за неопределен срок.
Във връзка с държавните дългови инструменти, букви б) и г) могат да се използват самостоятелно или последователно, като по този начин след изтичането на удължения срок на непубликуване на обема, обемите могат да се публикуват в обобщен вид.
По отношение на всички останали финансови инструменти, когато изтече срокът на отложеното публикуване, оставащите данни за сделката и всички данни за отделните сделки се публикуват.
4. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на следните данни по начин, който позволява публикуването на информацията, изисквана съгласно член 66 от Директива 2014/65/ЕС:
а)
данни за сделките, които инвестиционните посредници, включително систематичните участници, пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, включват в информацията, предоставена на обществеността за всеки съответен клас финансови инструменти в съответствие с член 10, параграф 1, включително идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно член 10, параграф 1 и член 21, параграф 1, като се прави разграничение между видовете, определени от фактори, свързани главно със стойността на финансовите инструменти, и видовете, определени от други фактори;
б)
срокът, за който ще се счита, че е в съответствие със задължението да се публикува възможно най-близо до реалното време, включително когато сделките се извършват извън обичайните часове за търговия;
в)
условията за разрешаване на инвестиционните посредници, в т.ч. систематичните участници, пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да предвиждат отложено публикуване на данни за сделките за всеки съответен клас финансови инструменти в съответствие с параграф 1 от настоящия член и член 21, параграф 4;
г)
критериите, които ще се прилагат за определяне на размера или вида на сделките, за които съгласно параграф 3 се разрешава отложено публикуване и публикуване на ограничени данни за сделката, или публикуване на данни за няколко сделки в обобщен вид, или непубликуване на обема на сделката, като се обръща специално внимание на възможността за удължаване на срока на отложено публикуване за някои финансови инструменти в зависимост от тяхната ликвидност.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА 3
Задължение за предоставяне на търговски данни при индивидуални и разумни търговски условия
Член 12
Задължение за индивидуално предоставяне на данни преди и след сключването на сделките
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, осигуряват публичен достъп до информацията, публикувана в съответствие с членове 3, 4 и 6-11, като предоставят индивидуално данните преди и след сключването на сделките.
2. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на данните, които да бъдат предоставяни преди и след сключването на сделките с цел прозрачност, включително степента на подробност на данните, за които трябва да се предостави публичен достъп, както е посочено в параграф 1.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 13
Задължение за предоставяне на данни преди и след сключването на сделките при разумни търговски условия
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят публичен достъп до информацията, публикувана в съответствие с членове 3, 4 и 6-11, при разумни търговски условия, и осигуряват недискриминационен достъп до нея. Тази информация се предоставя безплатно 15 минути след публикуването.
2. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове, с които се уточнява какво представляват разумни търговски условия за оповестяване на посочената в параграф 1 информация.
ДЯЛ III
ПРОЗРАЧНОСТ ЗА СИСТЕМАТИЧНИТЕ УЧАСТНИЦИ И ИНВЕСТИЦИОННИТЕ ПОСРЕДНИЦИ, ТЪРГУВАЩИ НА ИЗВЪНБОРСОВИТЕ ПАЗАРИ
Член 14
Задължение за систематичните участници да публикуват твърди котировки за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти
1. Инвестиционните посредници публикуват твърди котировки за тези акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия, за които те са систематични участници и за които има ликвиден пазар.
Когато за посочените в първа алинея финансови инструменти няма ликвиден пазар, систематичните участници съобщават котировките на клиентите си при поискване.
2. Настоящият член и членове 15, 16 и 17 се прилагат за систематичните участници, когато сключват сделки в размери, които не надвишават стандартния размер на пазара. Систематичните участници не попадат в обхвата на разпоредбите на настоящия член и на членове 15, 16 и 17, когато сключват сделки в размери, които надвишават стандартния размер на пазара.
3. Систематичните участници могат да определят размера или размерите, за които ще направят котировка. Минималният размер, за който ще направят котировка, се равнява на поне 10 % от стандартния размер на пазара за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати или други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия. За конкретна акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент, търгувани на място на търговия,всяка котировка включва твърда цена или цени „купува“ и „продава“ за размер или размери, които биха могли да достигнат стандартния размер на пазара за класа акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, към която принадлежи финансовият инструмент. Цената или цените отразяват преобладаващите пазарни условия за тази акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент.
4. Акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти се групират в класове в зависимост от средноаритметичната стойност на нарежданията, изпълнени на пазара за този финансов инструмент. Стандартният размер на пазара за всеки клас акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти е размерът, който е представителен за средноаритметичната стойност на нарежданията, изпълнени на пазара за финансовите инструменти, включени във всеки клас.
5. Пазарът на всяка акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент се състои от всички нареждания, изпълнени в Съюза за този финансов инструмент, с изключение на тези, чийто размер е по-голям от нормалния за пазара.
6. Компетентният орган на най-относимия пазар по отношение на ликвидността, както е определено в член 26, определя поне веднъж годишно за всяка акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент класът, към който той принадлежи в зависимост от средноаритметичната стойност на нарежданията, изпълнени на пазара за този финансов инструмент. Тази информация се оповестява сред всички участници на пазара и се предава на ЕОЦКП, който я публикува на своя уебсайт.
7. За да се гарантира ефикасното оценяване на акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати или други подобни финансови инструменти и за да се максимизира възможността на инвестиционните посредници да постигат най-добрата сделка за техните клиенти, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел допълнително определяне на договореностите, свързани с публикуването на твърдите котировки, посочени в параграф 1, определяне на това дали цените отразяват преобладаващите пазарни условия, както се посочва в параграф 3, и стандартния размер на пазара, посочен в параграфи 2 и 4.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 15
Изпълнение на нарежданията на клиентите
1. Систематичните участници оповестяват редовно и непрекъснато своите котировките по време на обичайните часове за търговия. Те могат да актуализират котировките си по всяко време. Позволено им е да ги оттеглят при извънредни пазарни обстоятелства.
Държавите членки изискват инвестиционните посредници, които отговарят на определението за систематичен участник, да уведомяват техния компетентен орган. Това уведомление се предава на ЕОЦКП. ЕОЦКП съставя списък на всички систематични участници в Съюза.
Котировките се оповестяват по начин, който е леснодостъпен за другите участници на пазара при разумни търговски условия.
2. Систематичните участници изпълняват нарежданията, които получават от своите клиенти за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, за които те са систематични участници, по котираните цени в момента на получаването на нареждането, като спазват член 27 от Директива 2014/65/ЕС.
При надлежно обосновани случаи обаче те могат да изпълняват тези нареждания по по-добра цена, при условие че тази цена е в оповестения диапазон, близък до пазарните условия.
3. Систематичните участници могат да изпълняват нареждания, които получават от своите професионални клиенти по цени, различни от котираните, без да е необходимо да отговарят на изискванията, определени в параграф 2, за сделките, чието изпълнение обхваща няколко ценни книжа в рамките на една и съща сделка, или по отношение на нарежданията, които подлежат на условия, различни от приложимата пазарна цена.
4. Когато систематичен участник, който предлага само една котировка, или чиято най-висока котировка е по-ниска от стандартния размер на пазара, получава нареждане от клиент, което е с по-голям размер от размера на неговата котировка, но по-малък от стандартния за пазара, той може да реши да изпълни тази част от нареждането, която надвишава размера на неговата котировка, при условие че изпълнението е по котираната цена, освен ако в условията, посочени в параграфи 2 и 3 не предвидено друго. Когато систематичен участник прави котировка за различни размери и получава нареждане между тези размери, която решава да изпълни, той изпълнява нареждането по една от котираните цени в съответствие с член 28 от Директива 2014/65/ЕС, освен ако в параграфи 2 и 3 от настоящия член не е предвидено друго.
5. На Комисията се предоставят правомощия за приемане на делегирани актове в съответствие с член 50, с които се уточнява какво представляват разумни търговски условия за оповестяване на посочените в параграф 1 котировки.
Член 16
Задължения на компетентните органи
Компетентните орган проверяват дали:
а)
инвестиционните посредници актуализират редовно цените „купува“ и „продава“, публикувани в съответствие с член 14, и поддържат цени, които отразяват преобладаващите пазарни условия;
б)
инвестиционните посредници спазват условията за предоставяне на по-добра цена, определени в член 15, параграф 2.
Член 17
Достъп до котировки
1. На систематичните участници се разрешава да изберат в зависимост от своята търговска политика и по обективен и недискриминационен начин клиентите, на които предоставят достъп до своите котировки. За тази цел те разполагат с ясни правила, уреждащи достъпа до техните котировки. Систематичните участници могат да откажат да встъпят в или да прекъснат деловите си отношения с клиенти по търговски съображения, като например кредитния статус на клиента, риска от контрагента и окончателния сетълмент на сделката.
2. С цел да се ограничи риска от експозиции към един и същ клиент по множество сделки, на систематичните участници се разрешава да ограничават по недискриминационен начин броя на сделките със същия клиент, за които се ангажират да бъдат сключени по публикуваните условия. Те могат да ограничават по недискриминационен начин и в съответствие с разпоредбите на член 28 от Директива 2014/65/ЕС общия брой на сделките с различни клиенти, изпълнявани едновременно, при условие че това е допустимо само когато броят и/или обемът на нарежданията, подадени от клиентите, значително надвишава нормата.
3. За да се гарантира ефикасното оценяване на акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати или други подобни финансови инструменти и за да се максимизира възможността на инвестиционните посредници да постигат най-добрата сделка за техните клиенти, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 50 за определяне на:
а)
критериите, по които се определя дали котировките се публикуват редовно и постоянно и дали са леснодостъпни, съгласно посоченото в член 15, параграф 1, както и средствата, които инвестиционните посредници могат да използват, за да изпълнят задължението си да публикуват своите котировки, сред които са следните възможности:
i)
чрез системата на всеки регулиран пазар, на който въпросният инструмент е допуснат до търговия;
ii)
чрез одобрен механизъм за публикуване (ОМП);
iii)
чрез собствени мерки;
б)
критериите за определяне на сделките, чието изпълнение, свързано с няколко ценни книжа, представлява една-единствена сделка, или нарежданията, които подлежат на условия, различни от текущата пазарна цена съгласно посоченото в член 15, параграф 3;
в)
критериите, по които се определят извънредните пазарни условия, позволяващи оттеглянето на котировки, както и условията за актуализиране на котировките, съгласно посоченото в член 15, параграф 1;
г)
критериите, по които се определя кога броят и/или обемът на нарежданията, дадени от клиентите, значително надвишава нормата, посочена в параграф 2;
д)
критериите, по които се определя кога цените попадат в оповестения диапазон, близък до пазарните условия, както е посочено в член 15, параграф 2.
Член 18
Задължение на систематичните участници да оповестяват твърди котировки за облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати
1. Инвестиционните посредници оповестяват твърди котировки за облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите, търгувани на място на търговия, за които те са систематични участници и за които има ликвиден пазар, когато са изпълнени следните условия:
а)
клиент на систематичен участник иска от него котировка;
б)
те са съгласни да предоставят котировка.
2. По отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, търгувани на място на търговия, за които не съществува ликвиден пазар, систематичните участници, ако се съгласят да предоставят котировка, я съобщават на клиентите си при поискване. Това задължение може да бъде отменено при спазване на условията, посочени в член 9, параграф 1.
3. Систематичните участници могат да актуализират котировките си по всяко време. Те могат да оттеглят своите котировки при извънредни пазарни обстоятелства.
4. Държавите членки изискват инвестиционните посредници, които отговарят на определението за систематичен участник да уведомяват техните компетентни огани. Това уведомление се изпраща на ЕОЦКП. ЕОЦКП установява списък на всички систематични участници в Съюза.
5. Систематичните участници предоставят на другите си клиенти твърдите котировки, публикувани в съответствие с параграф 1. Независимо от това, те имат право да решават, въз основа на търговската си политика и по обективен и недискриминационен начин, на кои клиенти да дават достъп до котировките си. За тази цел систематичните участници въвеждат ясни стандарти за регулиране на достъпа до котировките си. Систематичните участници могат да откажат да встъпят в или да прекъснат деловите си отношения с клиенти по търговски съображения, като например кредитния статус на клиента, риска от контрагента и окончателния сетълмент на сделката.
6. Систематичните участници се ангажират да сключват сделки съгласно публикуваните условия с всички други клиенти, на които са предоставили котировката в съответствие с параграф 4, когато нейният размер е равен или по-малък от специфичния за финансовия инструмент размер, определен в съответствие с член 9, параграф 5, буква г).
Систематичните участници не подлежат на задължението за публикуване на твърди котировки съгласно параграф 1 за финансови инструменти, които са под прага на ликвидност, определен в съответствие с член 9, параграф 4.
7. На систематичните участници се разрешава да ограничават по недискриминационен и прозрачен начин броя на сделките, които се ангажират да сключват с клиенти по конкретна котировка.
8. Котировките, публикувани в съответствие с параграфи 1 и 5, и тези, чийто размер е равен или по-малък от размера, посочен в параграф 5, се оповестяват по начин, който е леснодостъпен за другите участници на пазара при разумни търговски условия.
9. Цената или цените на котировките са от такова естество, което гарантира, че систематичният участник изпълнява своите задължения по член 27 от Директива 2014/65/ЕС, когато това е приложимо, и отразяват преобладаващите пазарни условия по отношение на цените, по които се сключват сделки за същите или подобни финансови инструменти на място на търговия.
При надлежно обосновани случаи обаче те могат да изпълняват нареждания при по-добра цена, при условие че тази цена е в оповестения диапазон, близък до пазарните условия.
10. Систематичните участници не попадат в обхвата на разпоредбите на настоящия член, когато сключват сделки в размери, които надвишават специфичния за финансовия инструмент размер, определен в съответствие с член 9, параграф 5, буква г).
Член 19
Наблюдение от страна на ЕОЦКП
1. Компетентните органи и ЕОЦКП следят за прилагането на член 18 по отношение на размерите, по които се предоставят котировки на клиентите на инвестиционния посредник и на другите участници на пазара във връзка с други търговски дейности на инвестиционния посредник, както и степента, в която котировките отразяват преобладаващите пазарни условия в сравнение със сделки с еднакви или подобни инструменти на място на търговия. ЕОЦКП представя на Комисията доклад относно прилагането на член 18 в рамките на 3 януари 2019 г. В случай на интензивни котировки и търговия дори и малко над прага, посочен в член 18, параграф 6, или извън преобладаващите пазарни условия, ЕОЦКП представя на Комисията доклад преди тази дата.
2. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за определяне на размерите, посочени в член 18, параграф 6, при които инвестиционният посредник сключва сделки с всички други клиенти, на които е предоставил котировката. Специфичният за финансовия инструмент размер се определя в съответствие с критериите, посочени в член 9, параграф 5, буква г).
3. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове, с които се уточнява какво представляват разумни търговски условия за оповестяване на котировките, както е посочено в параграф 18, параграф 8.
Член 20
Задължение за прозрачност след сключването на сделките, наложено на инвестиционните посредници, включително систематичните участници по отношение на акции, борсово търгувани фондове, депозитарни разписки, сертификати и други подобни финансови инструменти
1. Инвестиционните посредници, които сключват за собствена сметка или от името на клиенти сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия, оповестяват обема и цената на тези сделки и часа на сключването им. Тази информация се оповестява чрез ОМП.
2. Информацията, която се оповестява в съответствие с параграф 1 от настоящия член, и сроковете, в които тя се публикува, съответстват на изискванията, приети съгласно член 6, включително регулаторните технически стандарти, приети в съответствие с член 7, параграф 2, буква а). Когато в мерките, приети съгласно член 7, се предвижда отложено публикуване за някои категории сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия, тази възможност се прилага също за тези сделки, когато те са сключени извън място на търговия.
3. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти, с които се определя следното:
а)
идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно настоящия член, като се прави разграничение между видовете, зависещи главно от стойността на финансовите инструменти и видовете, определени от други фактори;
б)
прилагане на задължението по параграф 1 към сделките, в които се прибягва до тези финансови инструменти с цел обезпечение, заемане или за други цели, когато замяната на финансовите инструменти се определя от фактори, различни от актуалната пазарна оценка на финансовия инструмент.
в)
страната по дадена сделка, която трябва да оповести публично сделката в съответствие с параграф 1, ако и двете страни по сделката са инвестиционни посредници.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 21
Задължение за прозрачност след сключването на сделките, наложено на инвестиционните посредници, включително систематичните участници по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати
1. Инвестиционните посредници, които сключват за собствена сметка или от името на клиенти сделки с облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, търгувани на място на търговия, оповестяват обема и цената на тези сделки и времето, когато са сключени. Тази информация се оповестява чрез ОМП.
2. Всяка отделна сделка се оповестява публично веднъж чрез един ОМП.
3. Информацията, която се оповестява в съответствие с параграф 1, и сроковете, в които тя се публикува, съответстват на изискванията, приети съгласно член 10, включително регулаторните технически стандарти, приети в съответствие с член 11, параграф 4, букви а) и б).
4. Компетентните органи могат да разрешават на инвестиционните посредници да предвиждат отложено публикуване или могат да изискват публикуването на ограничени данни за дадена сделка или данни за няколко сделки в обобщен вид, или съчетание от двете по време на срока на отложеното публикуване, или могат да разрешават информацията за обема на отделни сделки да не се публикува по време на удължен срок на отложено публикуване, или, ако става дума за недялови финансови инструменти, които не са държавни дългови инструменти, могат да разрешат публикуването на данни за няколко сделки в обобщен вид по време на удължен срок на отложено публикуване, или в случай на държавни дългови инструменти могат да разрешат публикуването на данните за няколко сделки в обобщен вид за неопределен период от време, както и могат временно да спират задълженията по параграф 1 при същите условия, както е посочено в член 11.
Когато мерките, приети в съответствие с член 11, предвиждат отложено публикуване и публикуване на ограничени данни в обобщен вид, или съчетание от двете, или непубликуване на обема на определени категории сделки с облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, търгувани на място на търговия, тази възможност се прилага за тези сделки и когато те се извършват извън местата на търговия.
5. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, по такъв начин, че да се даде възможност за публикуването на информацията, изисквана съгласно член 64 от Директива 2014/65/ЕС, за определяне на следното:
а)
идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно настоящия член, като се прави разграничение между видовете, зависещи главно от стойността на финансовите инструменти, и видовете, определени от други фактори;
б)
прилагането на задължението по параграф 1 към сделките, в които се прибягва до тези финансови инструменти с цел обезпечение, заемане или за други цели, когато замяната на финансовите инструменти се определя от фактори, различни от актуалната пазарна оценка на финансовия инструмент.
в)
страната по дадена сделка, която трябва да оповести публично сделката в съответствие с параграф 1, ако и двете страни по сделката са инвестиционни посредници.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 22
Предоставяне на информация за целите на прозрачността и други изчисления
1. С оглед извършването на изчисленията за определяне на изискванията за прозрачност преди и след сключването на сделките и на режимите на задължението за търговия, постановени от членове 3-11, членове 14-21 и член 32, които се прилагат за финансовите инструменти и определянето на това дали даден инвестиционен посредник е систематичен участник по смисъла на член 2, параграф 3, компетентните органи могат да изискват информация от:
а)
местата на търговия;
б)
ОМП; както и
в)
ДКД.
2. Местата на търговия, ОМП и ДКД съхраняват необходимите данни за достатъчен период от време.
3. Компетентните органи предават подобна информация на ЕОЦКП при искане от страна на ЕОЦКП за изготвянето на докладите, посочени в член 5, параграфи 4, 5 и 6.
4. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на съдържанието и периодичността на исканията за данни, както и форматите и сроковете, в които местата на търговия, ОМП и ДКД трябва да отговарят на тези искания в съответствие с параграф 1, видовете данни, подлежащи на съхраняване, и минималния срок, за който местата на търговия, ОМП и ДКД трябва да съхраняват данните, за да могат да отговарят на тези искания в съответствие с параграф 2.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в настоящия параграф регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 23
Задължение за търговия, приложимо за инвестиционните посредници
1. Инвестиционните посредници гарантират, че предприетите от тях сделки с акции, допуснати до търговия на регулиран пазар или търгувани на място на търговия, се извършват на регулиран пазар, МСТ или от систематични участници, или на място на търговия, намиращо се в трета държава и оценено като еквивалентно в съответствие с член 25, параграф 4, буква а) от Директива 2014/65/ЕС, по целесъобразност, освен ако тези сделки по своите характеристики:
а)
не са несистематични, на аd hoc принцип, нерегулярни и редки, или
б)
не се извършват между допустими и/или професионални контрагенти и не допринасят за процеса на определяне на цените.
2. Инвестиционен посредник, управляващ вътрешна съпоставителна система, който изпълнява нареждания на клиенти за сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти на многостранна основа, трябва да гарантира, че притежава разрешително като МСТ в съответствие с Директива 2014/65/ЕС, и да спазва всички съответни разпоредби, свързани с подобни разрешителни.
3. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на конкретните характеристики на тези сделки с акции, които не допринасят за процеса на определяне на цените съгласно посоченото в параграф 1, като взема под внимание следните случаи:
а)
сделките, които не осигуряват ликвидност; или
б)
когато размяната на подобни финансови инструменти се определя от фактори, различни от текущата пазарна оценка на финансовия инструмент.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ДЯЛ IV
ДОКЛАДВАНЕ НА СДЕЛКИ
Член 24
Задължение за запазване на целостта на пазара
Без да се засяга разпределението на отговорностите за прилагането на Регламент (ЕС) № 596/2014, компетентните органи, под координацията на ЕОЦКП и в съответствие с член 31 от Регламент (ЕО) № 1095/2010, следят дейността на инвестиционните посредници, за да се гарантира, че последните действат почтено, безпристрастно и професионално и по начин, който способства за целостта на пазара.
Член 25
Задължение за поддържане на архиви
1. Инвестиционните посредници съхраняват на разположението на компетентния орган за период от пет години съответните данни, свързани с всички нареждания и всички сделки с финансови инструменти, които са сключили за собствена сметка или от името на клиент. При сделки, сключени от името на клиенти, данните съдържат цялата информация и подробни сведения за самоличността на клиента, както и информацията, изисквана съгласно Директива 2005/60 на Европейския парламент и на Съвета (27). ЕОЦКП може да поиска достъп до тази информация в съответствие с процедурата и при условията, установени в член 35 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. Операторът на място на търговия съхранява на разположението на компетентния орган за срок от най-малко пет години данните, свързани с всички нареждания за финансови инструменти, които са обявени чрез неговите системи. В архивите се съдържат съответните данни, представляващи характеристиките на нареждането, включително данните, свързващи нареждането с извършената(ите) сделка(и), произтичаща(и) от него и (даннитее във връзка с които) се отчитат в съответствие с член 26, параграфи 1 и 3. ЕОЦКП действа като посредник и координатор по отношение на достъпа до информация, който компетентните органи получават съгласно настоящия параграф.
3. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на свързаните с нареждането данни, които подлежат на изискването за съхранение съгласно параграф 2 от настоящия член и които не са посочени в член 26.
Тези проекти на регулаторни технически стандарти включват идентификационния код на членовете или участниците, предали нареждането, идентификационния код на нареждането, датата и часа на предаването му, неговите характеристики, в т.ч. вида на нареждането, ограничението за цената, ако е приложимо, срока на валидност, всякакви конкретни указания за нареждането, данни за изменение, отмяна, частично или цялостно изпълнение на нареждането, агента или възложителя.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 26
Задължение за докладване на сделките
1. Инвестиционните посредници, които сключват сделки с финансови инструменти, представят пълен и прецизен отчет за тези сделки пред компетентния орган възможно най-бързо и не по-късно от края на следващия работен ден.
В съответствие с член 85 от Директива 2014/65/ЕС компетентните органи вземат необходимите мерки, с които да се гарантира, че компетентният орган на най-относимия пазар по отношение на ликвидността на тези финансови инструменти също получава тази информация.
Компетентните органи предоставят на ЕОЦКП при поискване всяка информация, която се отчита в съответствие с настоящия член.
2. Посоченото в параграф 1 задължение се прилага по отношение на:
а)
финансови инструменти, които са допуснати до търговия или се търгуват на място на търговия, или които са предмет на заявление за допускане до търговия;
б)
финансови инструменти, когато базовият инструмент е финансов инструмент, търгуван на място на търговия; както и
в)
финансови инструменти, когато базовият инструмент е индекс или кошница, включваща финансови инструменти, търгувани на място на търговия.
Задължението се прилага за сделки с финансови инструменти, посочени в букви а) - в), независимо дали тези сделки са извършени или не на място на търговия.
3. В отчетите се съдържат по-специално имената и броят на купените или продадените финансови инструменти, количеството, датите и времето на изпълнението, както и цените, по които са сключени сделките, указание за идентификация на клиентите, от чието име инвестиционният посредник е сключил сделката, указание за идентификация на лицата и на компютърния алгоритъм в рамките на инвестиционния посредник, които отговарят за инвестиционното решение и за сключването на сделката, указание за идентификация на приложимото освобождаване, съгласно което е сключена сделката, средствата за идентификация на въпросните инвестиционни посредници, както и указание за идентификация на късите продажби, съгласно определението в член 2, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 236/2012, по отношение на всички акции и държавни дългови инструменти в обхвата на членове 12, 13 и 17 от посочения регламент. За сделки, които не са сключени на място на търговия, в докладите се съдържа указание за идентификация на видовете сделки в съответствие с мерките, които трябва да бъдат приети по силата на член 20, параграф 3, буква а) и член 21, параграф 5, буква а). За стокови деривати в докладите се посочва дали сделката води до намаляване на риска по обективно измерим начин съгласно член 57 от Директива 2014/65/ЕС.
4. Инвестиционните посредници, които предават нареждания, включват при предаването на тези нареждания всички данни съгласно посоченото в параграфи 1 и 3. Вместо да включват споменатите данни, когато предава нареждания, инвестиционният посредник може да реши да отчете предаденото нареждане, ако то е изпълнено, като сделка съгласно изискванията по параграф 1. В този случай в отчета за сделката от страна на инвестиционния посредник се посочва, че той се отнася за предадено нареждане.
5. Операторът на място на търговия изготвя подробни отчети в съответствие с параграфи 1 и 3 за сделките с финансови инструменти, търгувани на неговата платформа, които се сключват чрез системите му от дружество, което не е предмет на настоящия регламент.
6. При отчитане на указанията за идентификацията на клиенти съгласно параграфи 3 и 4 инвестиционните посредници използват идентификационен номер за юридически лица, въведен за идентифицирането на клиенти, които са юридически лица.
ЕОЦКП разработва до 3 януари 2016 г. насоки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010, за да гарантира, че прилагането на идентификационни номера за юридически лица в рамките на Съюза съответства на международните стандарти, и по-специално на стандартите, установени от Съвета за финансова стабилност.
7. Отчетите се представят пред компетентните органи или от самия инвестиционен посредник, от ОМД, който действа от негово име, или от мястото на търговия, чрез чиито системи е била сключена сделката, в съответствие с параграфи 1, 3 и 9.
Инвестиционните посредници имат отговорност за пълнотата, точността и навременното предаване на докладите, които се представят на компетентния орган.
Чрез дерогация от тази отговорност, когато инвестиционен посредник докладва данни за тези транзакции чрез ОМД, който действа от негово име, или място на търговия, инвестиционният посредник не носи отговорност за грешки в пълнотата, точността или навременното предаване на докладите, които са свързани с ОМД или с мястото на търговия. В тези случаи и при условията на член 66, параграф 4 от Директива 2014/65/ЕС ОМД или мястото на търговия отговарят за тези грешки.
Инвестиционни посредници трябва независимо от това да предприемат разумни стъпки за проверка на изчерпателността, точността и навременността на отчетите за транзакции, които са били предадени от тяхно име.
Държавата членка по произход изисква от мястото на търговия, когато изготвя отчети от името на инвестиционния посредник, да има въведени работещи механизми за сигурност, предвидени така, че да се гарантира сигурността и установяването на автентичността на средствата, чрез които се предава информацията, да се сведе до минимум рискът от подправяне на данните и непозволеният достъп и да се предотврати изтичането на информация, като се осигурява поверителността на данните по всяко време. Държавата членка по произход изисква от мястото на търговия да поддържа необходимите ресурси и да разполага с резервно оборудване, за да може да предлага и поддържа услугите си по всяко време.
Системите за съпоставяне на сделките или за докладване, включително регистрите на трансакции, регистрирани или признати съгласно дял VI от Регламент (ЕС) № 648/2012, могат да бъдат одобрени от компетентния орган като ОМД, за да предават отчети за сделки на компетентния орган в съответствие с параграфи 1, 3 и 9.
Когато сделките са били отчетени пред регистър на трансакции в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) № 648/2012, който е одобрен като ОМД, и когато тези отчети съдържат данните, изисквани по параграфи 1, 3 и 9 и са предадени на компетентния орган от регистъра на трансакции в срока, посочен в параграф 1, задължението на инвестиционния посредник, посочено в параграф 1, се счита за изпълнено.
Когато са налице грешки или пропуски в отчетите за сделки, ОМД, инвестиционният посредник или мястото на търговия, докладващи за операцията, коригира информацията и представя коригиран доклад на компетентния орган.
8. Когато в съответствие с член 35, параграф 8 от Директива 2017/65/ЕС отчетите, които са предвидени съгласно настоящия член, се предават на компетентния орган на приемащата държава членка, той предава тази информация на компетентните органи на държавата членка по произход на инвестиционния посредник, освен ако компетентните органи на държавата членка по произход решат, че не искат да получават тази информация.
9. ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
стандартите и форматите за данните, които трябва да се спазват за публикуването на информацията в съответствие с параграфи 1 и 3, включително методите и условията за докладване на финансови сделки, както и формата и съдържанието на тези отчети;
б)
критериите за определяне на съответния пазар в съответствие с параграф 1;
в)
референциите на купените или продадените финансови инструменти, количеството, датите и времето на изпълнение, както и цените, по които са сключени сделките, подробните сведения за самоличността на клиентите, указанието за идентификация на клиентите, от чието име инвестиционният посредник е сключил сделката, указанието за идентификация на лицата и на компютърния алгоритъм в рамките на инвестиционния посредник, който отговаря за решението да се инвестира и да бъде сключена сделката, указанието за идентификация на приложимото освобождаване, съгласно което е сключена сделката, средствата за идентификация на въпросните инвестиционни посредници, начина, по който е извършена сделката, полетата с данни, необходими за обработката и анализа на отчетите за сделките в съответствие с параграф 3, и
г)
указанието за идентификация на къси продажби на акции и държавен дълг, както е посочено в параграф 3;
д)
съответните класове финансови инструменти, които подлежат на докладване в съответствие с параграф 2;
е)
условията, при които държавите членки разработват, предоставят и поддържат идентификационни номера за юридически лица в съответствие с параграф 6, и условията, при които тези идентификационни номера за юридически лица се използват от инвестиционните посредници, за да дават, съгласно параграфи 3, 4 и 5, указания за идентификация на клиентите в отчетите за сделките, които те трябва да изготвят съгласно параграф 1;
ж)
прилагането на задълженията за докладване на сделките за клонове на инвестиционни посредници;
з)
какво означава сделка и извършване на сделка за целите на настоящия член.
и)
кога се счита, че даден инвестиционен посредник е предал нареждане за целите на параграф 4.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
10. До 3 януари 2019 г. ЕОЦКП представя на Комисията доклад за функционирането на настоящия член, включително неговото взаимодействие със свързаните задължения за докладване съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012, и дали съдържанието и формата на отчетите за сделките, получени и обменени между компетентните органи, им позволява да осъществяват цялостно наблюдение на дейността на инвестиционните посредници в съответствие с член 24 от настоящия регламент. Комисията може да предприеме стъпки, за да предложи всякакви промени, включително такива, в които се предвижда сделките, вместо да бъдат предавани на компетентните органи, да бъдат предавани само на единна система, определена от ЕОЦКП. Комисията препраща доклада на ЕОЦКП на Европейския парламент и Съвета.
Член 27
Задължение за предоставяне на референтни данни за финансовите инструменти
1. По отношение на финансовите инструменти, допуснати до търговия на регулирани пазари или търгувани на многостранни системи за търговия (МСТ), или организирани системи за търговия (ОСТ), местата на търговия предоставят на компетентните органи референтни данни за идентифициране на инструментите за целите на докладване на сделките съгласно член 26.
По отношение на други финансови инструменти, обхванати от член 26, параграф 2, търгувани на неговата система, всеки системен участник предоставя на своя компетентен орган референтни данни, свързани с тези финансови инструменти.
Референтните данни за идентифициране се подготвят за предаване на компетентния орган в електронен и стандартизиран формат, преди да започне търговията с финансовия инструмент, за който се отнасят. Референтните данни за финансовия инструмент се актуализират във всеки случай, когато има изменение на данните по отношение на финансовия инструмент. Тези уведомления трябва своевременно да бъдат предавани от компетентните органи на ЕОЦКП, който ги публикува незабавно на своя уебсайт. ЕОЦКП дава достъп на компетентните органи до тези референтни данни.
2. За да могат компетентните органи да следят, съгласно член 26, дейността на инвестиционните посредници, с оглед гарантиране, че последните действат почтено, безпристрастно и професионално и по начин, който способства за целостта на пазара, ЕОЦКП и компетентните органи въвеждат необходимите мерки, за да гарантират, че:
а)
ЕОЦКП и компетентните органи ефективно получават референтните данни за финансовите инструменти в изпълнение на параграф 1;
б)
качеството на така получените данни е подходящо за целите на докладване на сделките съгласно член 26;
в)
референтните данни за финансовите инструменти, получени в изпълнение на параграф 1, ефективно се обменят между съответните компетентни органи.
3. ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
стандартите и форматите за референтните данни за финансовите инструменти в съответствие с параграф 1, включително методите и условията за предаване на данните на компетентните органи и тяхната актуализация, препращането им към ЕОЦКП в съответствие с параграф 1, както и формата и съдържанието на тези данни;
б)
техническите мерки, които са необходими във връзка с договореностите на ЕОЦКП и компетентните органи в изпълнение на параграф 2.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ДЯЛ V
ДЕРИВАТИ
Член 28
Задължение за търговия на регулирани пазари, МСТ или ОСТ
1. Финансовите контрагенти, определени в член 2, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012, и нефинансовите контрагенти, които отговарят на условията, посочени в член 10, параграф 1, буква б) от него, сключват сделки, които не са нито вътрешногрупови, съгласно определението в член 3 от посочения регламент, нито са сделки, обхванати от преходните разпоредби на член 89 от посочения регламент, с други такива финансови контрагенти или други такива нефинансови контрагенти, които отговарят на условията, посочени в член 10, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 648/2012 с деривати, спадащи към клас деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за търговия в съответствие с процедурата, посочена в член 32, и вписани в регистъра, посочен в член 34, само на:
а)
регулирани пазари;
б)
МСТ;
в)
ОСТ; или
г)
места на търговия, намиращи се в трети държави, при условие че Комисията е приела решение в съответствие с параграф 4 и че третата държава предвижда ефективна еквивалентна система за признаване на местата на търговия, лицензирани съгласно Директива 2014/65/ЕС да приемат за търговия или да търгуват деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за търговия в тази трета държава при неизключителни условия.
2. Задължението за търговия се прилага също за контрагентите, посочени в параграф 1, които сключват сделки с деривати, спадащи към клас деривати, за който е обявено, че подлежи на задължение за търговия с финансови институции от трети държави или други структури от трети държави, които биха подлежали на задължение за клиринг, ако бяха установени в Съюза. Задължението за търговия се прилага и за структури от трети държави, които биха подлежали на задължение за клиринг, ако бяха установени в Съюза, които сключват сделки с деривати, спадащи към клас деривати, за който е обявено, че подлежи на задължение за търговия, при условие че договорът има преки, съществени и предвидими последици в рамките на Съюза или когато това задължение е необходимо или подходящо, за да се предотврати заобикалянето на разпоредба от настоящия регламент.
ЕОЦКП редовно следи дейността с деривати, които не са декларирани съгласно задължението за търговия, посочено в параграф 1, за да установи случаи, когато определен клас договори може да представлява системен риск, и да предотвратява регулаторен арбитраж между сделките с деривати, подлежащи и на задължението за търговия, и сделките с деривати, неподлежащи на задължението за търговия.
3. Деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за търговия по параграф 1, се допускат за търговия на регулиран пазар или се търгуват на всяко място на търговия, посочено в параграф 1, при неизключителни и недискриминационни условия.
4. В съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 51, параграф 2, Комисията може да приема решения, с които се определя дали правната и надзорната уредба на дадена трета държава гарантира, че всяко място на търговия, лицензирано в тази трета държава, изпълнява задължителните законови изисквания, които са равностойни на изискванията за местата на търговия, посочени в параграф 1, букви а), б) или в) от настоящия член, произтичащи от настоящия регламент, Директива 2014/65/ЕС и Регламент (ЕС) № 596/2014, и които подлежат на ефективен надзор и правоприлагане в съответната трета държава.
Тези решения имат за единствена цел да се определи на какви условия трябва да отговарят местата на търговия за деривати, които подлежат на задължение за търговия.
Смята се, че правната и надзорната рамка на дадена трета държава има еквивалентно действие, когато отговаря на всяко едно от следните условия:
а)
местата на търговия в третата държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и правоприлагане;
б)
местата на търговия имат ясни и прозрачни правила за допускане на финансовите инструменти до търговия, така че тези финансови инструменти да могат да бъдат търгувани в условията на равнопоставеност, ред, ефективност и свобода на договарянето;
в)
емитентите на финансови инструменти подлежат на задължението за периодично и текущо предоставяне на информация, с които се осигурява висока степен на защита на инвеститорите;
г)
уредбата осигурява прозрачност и цялост на пазара чрез правила за борба с пазарните злоупотреби под формата на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара;
Решение на Комисията съгласно настоящия параграф може да бъде ограничено до категория или категории места на търговия. В такъв случай място на търговия от трета държава попада в обхвата на параграф 1, буква г) само ако принадлежи към категория, за която важи решението на Комисията.
5. За да се осигури последователно прилагане на разпоредбите на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на вида на договорите, посочени в параграф 2, които имат преки, съществени и предвидими последици в рамките на Съюза, както и на случаите, в които задължението за търговия е необходимо или подходящо, за да се предотврати заобикалянето на разпоредба от настоящия регламент.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Когато е възможно и целесъобразно, регулаторните технически стандарти, посочени в настоящия параграф, са идентични с тези, приети по член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 29
Задължение за клиринг на деривати, търгувани на регулирани пазари, и срок за приемане на клиринга
1. Операторът на регулиран пазар гарантира, че за всички сделки с деривати, които са сключени на този регулиран пазар, се извършва клиринг от ЦК.
2. ЦК, местата на търговия и инвестиционните посредници, действащи като клирингови членове в съответствие с член 2, параграф 14 от Регламент (ЕС) № 648/2012, разполагат с ефективни системи, процедури и механизми по отношение на преминали клиринг деривати, за да гарантират, че сделките с преминали клиринг деривати са предложени и приети за клиринг толкова бързо, колкото е технически възможно, чрез използване на автоматизирани системи.
Съгласно настоящия параграф „преминали клиринг деривати“ означава:
а)
всички деривати, които подлежат на клиринг съгласно задължението за клиринг по параграф 1 от настоящия член или по член 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
б)
всички деривати, за които съответните страни са се договорили да подлежат на клиринг.
3. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за да определи минималните изисквания за системите, процедурите и механизмите, включително сроковете за приемане в рамките на настоящия член, като взема предвид необходимостта да се осигури стабилно управление на оперативния риск или други рискове.
ЕОЦКП има постоянно правомощие да разработва допълнителни регулаторни технически стандарти за актуализиране на тези които са в сила, ако счита че това е необходимо с оглед на развитието на отрасловите стандарти.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти, посочени в първа алинея до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа и втора алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 30
Споразумения за непряк клиринг
1. Споразуменията за непряк клиринг по отношение на борсово търгувани деривати са допустими, при условие че не увеличават риска за контрагента и гарантират, че активите и позициите на контрагента се ползват от защита с еквивалентно действие на посочената в членове 39 и 48 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
2. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на видовете споразумения за непряк клиринг, когато са сключени такива, които отговарят на посочените в параграф 1 условия и същевременно осигуряват съответствие с разпоредбите за извънборсови деривати съгласно глава II от делегиран регламент на Комисията (ЕС) № 149/2013 (28).
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в настоящия параграф регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 31
Компресиране на портфейл
1. Когато предоставят компресиране на портфейли, инвестиционните посредници и пазарните оператори не подлежат на задължението за най-добро изпълнение в член 27 от Директива 2014/65/ЕС, задълженията за прозрачност в членове 8, 10, 18 и 21 от настоящия регламент и задължението в член 1, параграф 6 от Директива 2014/65/ЕС. Прекратяването или замяната на съставящите деривати в компресирането на портфейла не са предмет на член 28 от настоящия регламент.
2. Инвестиционните посредници и пазарните оператори, предоставящи компресирането на портфейл, оповестят публично чрез ОПП обема на сделките, подлежащи на компресиране, както и времето на сключването им в рамките на сроковете, определени в член 10.
3. Инвестиционните посредници и пазарните оператори, предоставящи компресирането на портфейл, поддържат подробни и прецизни записи на всички сделки във връзка с компресирането на портфейл, организирани от тях или с тяхно участие. Тези записи се предоставят своевременно на съответния компетентен орган или на ЕОЦКП при поискване.
4. В съответствие с член 50 Комисията може да приема посредством делегирани актове мерки за определяне на следното:
а)
елементите на компресирането на портфейл,
б)
информацията, която трябва да бъде публикувана съгласно параграф 2,
по такъв начин, че да се използват във възможно най-голяма степен съществуващите изисквания за водене на записи, докладване или публикуване.
Член 32
Процедура за задължение за търговия
1. ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти с цел определяне на:
а)
кой клас деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за клиринг съгласно член 5, параграфи 2 и 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012, или съответните му подкласове да се търгуват на местата на търговия, посочени в член 28, параграф 1 от настоящия регламент;
б)
датата или датите, от които задължението за търговия поражда действие, включително всяко начално въвеждане и категориите на контрагентите, за които задължението се прилага, когато това начално въвеждане и тези категории на контрагентите са били предвидени в регулаторните технически стандарти, в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 648/2012.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторните технически стандарти в срок от шест месеца след приемането на регулаторните технически стандарти в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Преди да представи проектите на техническите стандарти за изпълнение на Комисията с цел получаването на нейното одобрение, ЕОЦКП провежда обществена консултации и, когато е уместно, може да се консултира с компетентните органи на трети държави.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. С цел задължението за търговия да породи действие:
а)
класът деривати съгласно параграф 1, буква а) или съответните му подкласове трябва да бъдат допуснати до търговия или да се търгуват на поне едно място на търговия, посочено в член 28, параграф 1, както и
б)
трябва да има достатъчно интереси на трети лица за покупка и продажба за класа деривати или съответните му подкласове, за да може този клас деривати да се приеме за достатъчно ликвиден за търговия само на местата, посочени в член 28, параграф 1.
3. При разработването на проектите за регулаторни технически стандарти, посочени в параграф 1, ЕОЦКП счита класа деривати или съответните му подкласове за достатъчно ликвидни съгласно следните критерии:
а)
средната честота и обем на сделките при определени пазарни условия, като се има предвид характерът и жизненият цикъл на продуктите в рамките на класа деривати;
б)
броя и вида на активните участници на пазара, в т.ч. съотношението на участниците на пазара спрямо продуктите/договорите, търгувани на даден продуктов пазар;
в)
средния размер на спредовете.
При изготвянето на тези проекти за регулаторни технически стандарти ЕОЦКП отчита очакваното въздействие, което това задължение за търговия може да има върху ликвидността на даден клас деривати или съответните му подкласове, както и търговските дейности на крайните потребители, които не са финансови предприятия.
ЕОЦКП определя дали класът деривати или съответните му подкласове е достатъчно ликвиден само при сделки под определен размер.
4. ЕОЦКП по своя собствена инициатива, в съответствие с критериите, определени в параграф 2, и след провеждане на обществена консултация определя и уведомява Комисията за класовете деривати или конкретни договори за деривати, които следва да подлежат на задължението за търговия на местата на търговия, посочени в член 28, параграф 1, но за които нито един ЦК все още не е получил разрешение съгласно член 14 или 15 от Регламент (ЕС) № 648/2012 или които не са допуснати до търговия или не се търгуват на място на търговия, посочено в член 28, параграф 1.
Вследствие на уведомлението от страна на ЕОЦКП, посочено в първа алинея, Комисията може да публикува покана за представяне на предложения за търговията на тези деривати на местата, посочени в член 28, параграф 1.
5. В съответствие с параграф 1 ЕОЦКП представя на Комисията проекти на регулаторни технически стандарти с цел да бъдат изменени, прекратени или отменени съществуващите регулаторни технически стандарти, когато е налице съществена промяна в критериите, посочени в параграф 2. Преди да процедира по този начин ЕОЦКП може да се консултира с компетентните органи на трети държави, когато е уместно.
На Комисията се предоставят правомощия да приема регулаторни технически стандарти, посочени в настоящия параграф в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
6. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на критериите, посочени в параграф 2, буква б).
ЕОЦКП представя на Комисията проекти на тези регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 33
Механизъм за избягване на дублиращи се или противоречащи си правила
1. Комисията се подпомага от ЕОЦКП при наблюдението и изготвянето на доклади, най-малко веднъж годишно, до Европейския парламент и до Съвета относно международното прилагане на принципите, заложени в членове 28 и29, по-специално по отношение на евентуални дублиращи се или противоречащи си изисквания към участниците на пазара, и препоръчва възможни действия.
2. Комисията може да приема актове за изпълнение, в които се декларира, че правната и надзорната уредба и уредбата относно правоприлагането на съответната трета държава:
а)
са еквивалентни на изискванията, произтичащи от членове 28 и 29;
б)
гарантират защита на професионалната тайна, еквивалентна на предвидената в настоящия регламент;
в)
се изпълняват действително и се прилагат по справедлив начин, който не води до нарушаване на конкуренцията, за да се гарантира ефективен надзор и правоприлагане в тази трета държава.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 51.
3. Актът за изпълнение относно еквивалентността, посочен в параграф 2, има за резултат, че за контрагентите, встъпващи в трансакция, по отношение на която се прилагат разпоредбите на настоящия регламент, се смята, че са изпълнили задължението по членове 28 и 29, когато поне един от контрагентите е установен в тази трета държава и контрагентите спазват съответната правна и надзорна уредба и уредбата относно правоприлагането на съответната трета държава.
4. В сътрудничество с ЕОЦКП Комисията наблюдава действителното изпълнение на изискванията, еквивалентни на съдържащите се в членове 28 и 29, от страна на трети държави, за които е бил приет акт за изпълнение за равностойност, и редовно докладва, най-малко веднъж годишно, на Европейския парламент и на Съвета.
В рамките на 30 календарни дни от представяне на доклада, в случай че той разкрива съществен пропуск или непоследователност при прилагането на еквивалентните изисквания от органите на третата държава, Комисията може да отмени признаването като еквивалентна на правната рамка на съответната трета държава. Ако актът за изпълнение относно равностойността бъде оттеглен, трансакциите на контрагентите отново автоматично подлежат на всички изисквания, установени в членове 28 и 29 от настоящия регламент.
Член 34
Регистър на деривати, подлежащи на задължение за търговия
ЕОЦКП публикува и поддържа на своя уебсайт регистър, в който по изчерпателен и недвусмислен начин се определят дериватите, които подлежат на задължението за търговия на местата, посочени в член 28, параграф 1, местата, където те са допуснати до търговия или се търгуват, и датите, от които задължението поражда действие.
ДЯЛ VI
НЕДИСКРИМИНАЦИОНЕН ДОСТЪП ДО КЛИРИНГ ЗА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 35
Недискриминационен достъп до ЦК
1. Без да се засягат разпоредбите на член 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012, ЦК приемат за клиринг финансови инструменти при недискириминационни и прозрачни условия, включително по отношение на изискванията за обезпечение и таксите за достъп, независимо от мястото на търговия, на което е извършена сделката. Това по-специално осигурява на местата на търговия правото на недискриминационно третиране на договорите, търгувани на това място на търговия, по отношение на:
а)
изискванията за обезпечения и нетирането на икономически равностойни договори, когато включването на такива договори в сетълмента и в други процедури на ЦК по нетиране въз основа на приложимото законодателство относно несъстоятелността не биха застрашавали безпрепятственото и правилно функциониране, валидността или приложимостта на тези процедури; както и
б)
кръстосаните искания за маржин, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, при използване на свързан с модела риск, който е в съответствие с член 41 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
ЦК може да изисква мястото на търговия да отговаря на оперативните и техническите изисквания, определени от него, включително изискванията във връзка с управлението на риска. Изискването по настоящия параграф не се прилага към договори за деривати, които вече подлежат на задължения за достъп съгласно член 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
ЦК не е обвързан с настоящия член, ако е тясно свързан с място на търговия, което е отправило уведомление съгласно член 36, параграф 5.
2. Искане за достъп до ЦК от страна на място на търговия се подава официално до ЦК, съответния му компетентен орган и компетентния орган на мястото на търговия. В искането се уточнява до кои видове финансови инструменти е поискан достъп.
3. ЦК отговаря на мястото на търговия в писмен вид в срок от три месеца за прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар и в срок от шест месеца за борсово търгувани деривати, като или разрешава достъп, при условие че съответният компетентен орган е предоставил достъп съгласно параграф 4, или отказва такъв достъп. ЦК може да откаже достъп единствено при условията, посочени в параграф 6, буква а). Ако ЦК откаже достъп, в своя отговор той представя всички причини, мотивиращи неговото решение, и информира за това в писмен вид своя компетентен орган. Когато мястото на търговия и ЦК са установени в различни държави членки, ЦК нотифицира и компетентния орган на мястото на търговия, като посочва и причините, мотивиращи неговото решение. ЦК активира достъпа в срок от три месеца, считано от положителния отговор на искането за достъп.
4. Компетентният орган на ЦК или този на мястото на търговия предоставят достъп на ЦК до място на търговия единствено когато такъв достъп:
а)
няма да изисква споразумение за оперативна съвместимост в случай на деривати, които не са извънборсови деривати по смисъла на член 2, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012; или
б)
няма да застраши безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите, по-специално поради фрагментираност на ликвидността съгласно посоченото в член 2, параграф 36 или да окаже неблагоприятно въздействие върху системния риск.
Разпоредбата в първа алинея, буква а) не възпрепятства по никакъв начин предоставянето на достъп, когато искането, посочено в параграф 2, изисква оперативна съвместимост и мястото на търговия и всички ЦК - страни по предлаганото споразумение за оперативна съвместимост, са изразили съгласие с това споразумение и рисковете, на които е изложено действащото ЦК, и които произтичат от позиции между въпросните ЦК, са обезпечени от трета страна.
Когато необходимостта от споразумение за оперативна съвместимост е причината или част от причината за' отхвърляне на искане, мястото на търговия уведомява ЦК и информира ЕОЦКП кои други ЦК имат достъп до мястото на търговия, а ЕОЦКП публикува тази информация, за да могат инвестиционните посредници да решат да упражнят правата си по член 37 от Директива 2014/65/ЕС по отношение на тези ЦК с цел улесняване на алтернативните механизми за достъп.
Ако компетентен орган откаже достъп, той издава своето решение в срок от два месеца след получаване на искането, посочено в параграф 2, и представя пълна обосновка за това на другия компетентен орган, на ЦК и на мястото на търговия, включително доказателствата, върху които се основава решението.
5. Що се отнася до прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар, ЦК, създаден наскоро и лицензиран като ЦК съгласно разпоредбите на член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 да извършва клиринг съгласно член 17 от Регламент (ЕС) № 648/2012 или признат съгласно член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012, или лицензиран по предходен национален режим за даване на разрешение за срок по-малко от три години на 2 юли 2014 г., може, преди 3 януари 2017 г., да кандидатства пред компетентния орган за разрешение да ползва преходния режим. Компетентният орган може да реши, че настоящият член не се прилага за ЦК по отношение на прехвърлимите ценни книжа и инструментите на паричния пазар за преходен период до 3 юли 2019 г.
Ако този преходен период е одобрен, ЦК не може да ползва правата на достъп съгласно член 36 или настоящия член по отношение на прехвърлимите ценни книжа и инструментите на паричния пазар през този преходен период. Компетентният орган уведомява колегията на компетентните органи за ЦК и ЕОЦКП за одобрения преходен период. ЕОЦКП публикува списък на всички получени от него уведомления.
Когато даден ЦК, получил одобрението да ползва преходен период съгласно настоящия параграф, е тясно свързан с едно или повече места на търговия, тези места на търговия не ползват правата на достъп съгласно член 36 или настоящия член по отношение на прехвърлимите ценни книжа и инструментите на паричния пазар през преходния период.
Когато даден ЦК е получил лиценз в срок до три години преди влизането в сила, но е образуван чрез сливане или придобиване, включващо най-малко един ЦК, който е лицензиран преди този срок, той няма право да кандидатства за ползване на преходен период по силата на настоящия параграф.
6. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
конкретните условия, при които ЦК може да отхвърли искане за достъп, включително очаквания обем на сделките, броя и вида на потребителите, разпоредбите за управление на операционния риск и сложността или други фактори, създаващи съществени неоправдани рискове;
б)
условията, при които ЦК трябва да разреши достъп, включително поверителността на предоставената информация относно финансовите инструменти по време на фазата на разработка, недискриминационните и прозрачни такси за клиринг, изискванията за обезпечения и операционните изисквания към исканията за марж;
в)
условията, при които предоставянето на достъп би застрашило безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите или би имало неблагоприятно въздействие върху системния риск;
г)
процедурата за уведомление по параграф 5;
д)
условията за недискриминационно третиране на договорите, търгувани на съответното място на търговия, по отношение на изискванията за обезпечения, нетирането на икономически равностойни договори и кръстосаните искания за маржин във връзка със свързани договори, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 36
Недискриминационен достъп до място на търговия
1. Без да се засягат разпоредбите на член 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012, дадено място на търговия предоставя потоците от данни за сделките при недискриминационни и прозрачни условия, включително по отношение на таксите за достъп, при искане от страна на ЦК, лицензиран или признат съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012, който желае да осъществи клиринг на сделки с финансови инструменти, сключени на това място на търговия. Това изискване не се прилага към договори за деривати, които вече подлежат на задължения за достъп съгласно член 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Мястото на търговия не е обвързано с настоящия член, ако е тясно свързано с ЦК, който е отправил уведомление, че се ползва от преходния период съгласно член 35, параграф 5.
2. Искане за достъп от ЦК до място на търговия се подава официално до мястото на търговия, съответния му компетентен орган и компетентния орган на ЦК.
3. Мястото на търговия отговаря на ЦК в писмен вид в срок от три месеца за прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар и в срок от шест месеца за борсово търгувани деривати, като или разрешава достъп, при условие че съответният компетентен орган е предоставил достъп съгласно параграф 4, или отказва такъв достъп. Мястото на търговия може да откаже достъп само при условията, определени в параграф 6, буква а). Когато отказва достъп, мястото на търговия представя в отговора си всички причини, мотивиращи неговото решение, и информира за това в писмен вид своя компетентен орган. Когато ЦК и мястото на търговия са установени в различни държави членки, мястото на търговия нотифицира и компетентния орган на ЦК, като посочва и причините, мотивиращи неговото решение. Мястото на търговия активира достъпа в срок от три месеца, считано от положителния отговор на искането за достъп.
4. Компетентният орган на мястото на търговия или този на ЦК предоставят достъп на ЦК до място на търговия единствено когато такъв достъп:
а)
няма да изисква споразумение за оперативна съвместимост в случай на деривати, които не са извънборсови деривати по смисъла на член 2, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012; или
б)
няма да застраши безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите, по-специално поради фрагментация на ликвидността, и мястото на търговия е въвело адекватни механизми за предотвратяване на такава фрагментация, или да окаже неблагоприятно въздействие върху системния риск.
Разпоредбата в първа алинея, буква а) не възпрепятства по никакъв начин предоставянето на достъп, когато искането, посочено в параграф 2, изисква оперативна съвместимост и мястото на търговия и всички ЦК - страни по предлаганото споразумение за оперативна съвместимост, са изразили съгласие с това споразумение и рисковете, на които е изложено действащото ЦК, и които произтичат от позиции между въпросните ЦК, са обезпечени от трета страна.
Когато необходимостта от споразумение за оперативна съвместимост е причината или част от причината за отхвърляне на искане, мястото на търговия уведомява ЦК и информира ЕОЦКП кои други ЦК имат достъп до мястото на търговия, а ЕОЦКП публикува тази информация, за да могат инвестиционните посредници да решат да упражнят правата си по член 37 от Директива 2014/65/ЕС по отношение на тези ЦК с цел улесняване на алтернативните механизми за достъп.
Ако компетентен орган откаже достъп, той издава своето решение в срок от два месеца след получаване на искането, посочено в параграф 2, и представя пълна обосновка за това на другия компетентен орган, на мястото на търговия и на ЦК, включително доказателствата, върху които се основава неговото решение.
5. По отношение на борсово търгуваните деривати, ако дадено място на търговия падне под определения праг през календарната година, предшестваща влизането в сила на настоящия регламент, то може, преди влизането в сила на настоящия регламент, да уведоми ЕОЦКП и неговия компетентен орган, че не желае да се обвързва с настоящия член по отношение на борсово търгуваните деривати, към които се прилага този праг, за период от тридесет месеца, считано от прилагането на настоящия регламент. Ако дадено място на търговия остава под определения праг всяка година от този период от тридесет месеца и дори след изтичането му, в края на този период то може да уведоми ЕОЦКП и неговия компетентен орган, че не желае да се обвързва с настоящия член за допълнителен период от тридесет месеца. След подаването на това уведомление мястото на търговия не получава права на достъп съгласно член 35 или настоящия член за борсово търгувани деривати, включително в рамките на определения праг, за избрания от него период на необвързване. ЕОЦКП публикува списък на всички получени от него уведомления.
Прагът, определен във връзка с този период, е годишен номинален оборот в размер на 1 трилион евро. Номиналният размер се изчислява отделно и включва всички сделки с борсово търгувани деривати, сключени в съответствие с правилата на мястото на търговия.
Когато мястото на търговия е част от група, която е тясно свързана, прагът се изчислява чрез добавянето на годишния номинален оборот на всички места на търговия от групата като цяло, които са установени в Съюза.
Когато дадено място на търговия, отправило уведомление съгласно настоящия параграф, е тясно свързано с един или повече ЦК, последните не ползват права на достъп съгласно член 35 или настоящия член за борсово търгувани деривати в рамките на определения праг през избрания от тях период на необвързване.
6. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
конкретните условия, при които място на търговия може да отхвърли искане за достъп, включително условията, основани на очаквания обем на сделките, броя на потребителите, разпоредбите за управление на оперативния риск и сложността или други фактори, създаващи съществени неоправдани рискове;
б)
условията, при които се предоставя достъп, включително поверителността на предоставената информация относно финансовите инструменти по време на фазата на разработка, както и недискриминационните и прозрачни такси за достъп.
в)
условията, при които предоставянето на достъп би застрашило безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите или би имало неблагоприятно въздействие върху системния риск;
г)
процедурата за уведомление по параграф 5, включително допълнителните уточнения за изчисляването на номиналния размер и метода за проверка на изчислението на обемите на сделките, който може да използва ЕОЦКП и да одобри периода на необвързване.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощие да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 37
Недискриминационен достъп до бенчмаркове и задължение за лицензиране
1. Когато стойността на финансов инструмент е изчислена въз основа на бенчмарк, лицата, които разполагат с правата на собственост върху бенчмарка, гарантират, че централните контрагенти и местата на търговия получават, с цел търговия и клиринг, недискриминационен достъп до:
а)
съответните цени и потоци от данни, както и до информация за състава, методологията и ценообразуването на този бенчмарк за целите на клиринга и търговията; както и
б)
до лицензите.
Лицензът, включително за достъпа до информация, се предоставя при справедливи, разумни и недискриминационни условия в срок от три месеца след получаване на искането, подадено от ЦК или от място на търговия.
Достъпът се предоставя при разумни търговски условия, като се взема под внимание цената, на която се предоставя достъп до бенчмарка или се лицензират правата на интелектуална собственост при същите условия в полза на друг ЦК, място на търговия или всяко друго свързано лице с цел клиринг и търговия. За различните ЦК, места на търговия или други свързани лица могат да се определят различни цени, само ако те са обективно оправдани от разумни търговски условия, например исканите количества, обхват или област на приложение.
2. Когато се разработва нов бенчмарк след 3 януари 2017 г., задължението за лицензиране започва не по-късно от 30 месеца, след като финансов инструмент, в който се прави позоваване на този бенчмарк, е започнал да се търгува или е бил допуснат за търговия. Ако дадено лице, което разполага с правата на собственост върху нов бенчмарк, притежава права на собственост върху съществуващ бенчмарк, това лице доказва, че спрямо всеки съществуващ бенчмарк новият бенчмарк отговаря на съвкупността от следните условия:
а)
новият бенчмарк не е обикновено копие или адаптация на съществуващ бенчмарк и методологията, включително основните данни на новия бенчмарк се различават по същество от всеки съществуващ бенчмарк; както и
б)
новият бенчмарк не може да замести никой съществуващ бенчмарк.
Настоящият параграф не засяга прилагането на правилата за конкуренция и по-конкретно член 101 и член 102 от ДФЕС.
3. ЦК, място на търговия или свързана структура не могат да сключват споразумение с доставчик на бенчмарк, в резултат от което:
а)
други ЦК или места на търговия са възпрепятствани при получаването на достъп до такава информация или до правата, посочени в параграф 1, или
б)
други ЦК или места на търговия са възпрепятствани при получаването на такъв лиценз съгласно параграф 1.
4. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
информацията въз основа на лиценза, която се предоставя съгласно параграф 1а само за ползване от ЦК или мястото на търговия;
б)
другите условия, при които се предоставя достъп, включително поверителността на предоставената информация.
в)
ръководните стандарти за доказване, че даден бенчмарк е нов в съответствие с параграф 2, букви а) и б).
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 -14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 38
Достъп за ЦК и места на търговия от трети държави
1. Място на търговия, установено в трета държава, може да поиска достъп до ЦК, установен в Съюза, само ако Комисията е приела решение в съответствие с член 28, параграф 4, отнасящо се до тази трета държава. ЦК, който е установен в трета държава, може да поиска достъп до място на търговия в Съюза, ако този ЦК е признат по член 25 на Регламент (ЕС) № 648/2012. На ЦК и местата на търговия, установени в трети страни, се разрешава единствено да се възползват от правото на достъп по членове от 35 до 36, при условие че Комисията е приела решение в съответствие с параграф 3, че правната и надзорната уредба на третата държава са в състояние да осигуряват ефективна еквивалентна система за предоставяне на ЦК и на местата на търговия, лицензирани съгласно чуждестранните режими, на достъп до ЦК и до местата на търговия, установен в тази трета държава.
2. ЦК и местата на търговия, установени в трети държави, могат да изискват единствено лиценз и правата на достъп в съответствие с член 37, при условие че Комисията е приела решение в съответствие с параграф 3 от настоящия член, че се счита, че правната и надзорна уредба на въпросната трета държава е в състояние да осигурява ефективна равностойна система, по силата на която ЦК и местата на търговия, лицензирани в чуждестранни юрисдикции, разполагат с достъп на справедлива, разумна и недискриминационна основа до:
а)
съответните цени и потоци от данни, както и до информация за състава, методологията и ценообразуването на бенчмарковете за целите на клиринга и търговията; и
б)
лицензи
от лицата, притежаващи права на собственост върху бенчмаркове, установени в тази трета държава.
3. Комисията може да приема решения в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 51, с които да определи, че правната и надзорна уредба на трета държава гарантира, че място на търговия и ЦК, лицензирани в тази трета държава, изпълняват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, посочени в параграф 2 от настоящия член, и които подлежат на ефективен надзор и прилагане в тази трета държава.
Законодателната и надзорната уредба на дадена трета държава се счита за еквивалентна, когато отговаря на всяко едно от следните условия:
а)
местата на търговия в третата държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и правоприлагане;
б)
уредбата предвижда ефективна еквивалентна система, която позволява на ЦК и места на търговия, лицензирани по силата на чуждестранни правни режими, достъп до ЦК и места на търговия, установени в тази трета държава;
в)
Законодателната и надзорната уредба на тази трета държава осигурява ефективна еквивалентна система, по силата на която на ЦК и местата на търговия, лицензирани в чуждестранни юрисдикции, е разрешен достъп на справедлива, разумна и недискриминационна основа до:
i)
съответните цени и потоци от данни, както и до информация за състава, методологията и ценообразуването на бенчмарковете за целите на клиринга и търговията; и
ii)
лицензи,
от лицата, притежаващи права на собственост върху бенчмаркове, установени в тази трета държава.
ДЯЛ VII
НАДЗОРНИ МЕРКИ ЗА НАМЕСА ВЪРХУ ПРОДУКТИ И ПОЗИЦИИ
ГЛАВА 1
Наблюдение на продукти и намеса
Член 39
Наблюдение на пазара
1. В съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП наблюдава пазара на финансови инструменти, които се пускат на пазара, разпространяват или продават в Съюза.
2. В съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 ЕОЦКП наблюдава пазара на структурирани депозити, които се пускат на пазара, разпространяват или продават в Съюза.
3. Компетентните органи наблюдават пазара на финансови инструменти и структурирани депозити, които са пуснати на пазара, разпространяват се или се продават в или от съответните държави членки.
Член 40
Правомощия на ЕОЦКП за временна намеса
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010, когато условията, посочени в параграфи 2 и 3, са изпълнени, ЕОЦКП може да забрани временно или да ограничи в Съюза:
а)
пускането на пазара, разпространението и продажбата на някои финансови инструменти или на финансови инструменти със специално определени характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика.
Забрана или ограничение може да се прилагат при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от ЕОЦКП.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
целта на предложената намеса е да бъдат отстранени значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или на част от нея;
б)
регулаторните изисквания, които вече са приложими към съответния финансов инструмент или дейност съгласно правото на Съюза, не противодействат в достатъчна степен на заплахата;
в)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели действия за преодоляване на заплахата или предприетите действия не са адекватни за преодоляването ѝ.
Когато условията, посочени в първа алинея, са изпълнени, ЕОЦКП може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди финансов инструмент да бъдат пуснат на пазара, разпространен или продаден на клиенти.
3. Когато предприема действие в съответствие с настоящия член, ЕОЦКП гарантира, че то:
а)
няма отрицателно въздействие върху ефективността на финансовите пазари или върху инвеститорите, което да е непропорционално спрямо ползите от действието,
б)
не създава риск за регулаторен арбитраж и
в)
е предприето след консултации с публичните органи, които са компетентни за надзора, управлението и регулирането на физическите селскостопански пазари съгласно Регламент (ЕО) № 1234/2007, когато става въпрос за мерки във връзка с деривати за селскостопански стоки.
Когато компетентен орган или компетентни органи са предприели мярка по член 42, ЕОЦКП може да предприеме всяка от мерките по параграф 1, без да издава становището по член 43.
4. Преди да реши да предприеме някакво действие по настоящия член, ЕОЦКП уведомява компетентните органи за действията, които предлага.
5. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт известие за всяко решение относно предприемане на действия по настоящия член. В известието се уточняват данните за забраната или ограничението и се посочва датата, на която мерките ще влязат в сила, считано от публикуването на известието. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети, след като мерките са влезли в сила.
6. ЕОЦКП преразглежда забраната или ограничението, наложени по параграф 1, през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако забраната или ограничението не бъдат подновени след края на тримесечния период, действието им се прекратява автоматично.
7. Действие, прието от ЕОЦКП по настоящия член, има върховенство над всяко действие, прието по-рано от компетентен орган.
8. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за определяне на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от ЕОЦКП, когато са налице посочените в параграф 2, буква а) опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
а)
степента на сложност на финансовия инструмент и връзката с вида клиенти, на които той се предлага и продава;
б)
размера или номиналната стойност на емисията финансови инструменти;
в)
степента на новаторство на даден финансов инструмент, дейност или практика;
г)
ливъриджа, който даден финансов инструмент или практика предоставят.
Член 41
Правомощия на ЕБО за временна намеса
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, когато условията, посочени в параграфи 2 и 3, са изпълнени, ЕБО може да забрани временно или да ограничи в Съюза:
а)
пускането на пазара, разпространението и продажбата на някои структурирани депозити или на структурирани депозити със специално определени характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика.
Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от ЕБО.
2. ЕБО взема решение по параграф 1 само ако е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
целта на предложената намеса е да бъдат отстранени значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или на част от нея;
б)
регулаторните изисквания, които са приложими към съответния структуриран депозит или дейност съгласно правото на Съюза, не противодействат в достатъчна степен на заплахата;
в)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели действия за преодоляване на заплахата или предприетите действия не са адекватни за преодоляването ѝ.
Когато условията, посочени в първа алинея, са изпълнени, ЕБО може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди структуриран депозит да бъдат пуснат на пазара, разпространен или продаден на клиенти.
3. Когато предприема действие по настоящия член, ЕБО гарантира, че действието:
а)
няма отрицателно въздействие върху ефективността на финансовите пазари или върху инвеститорите, което да е непропорционално спрямо ползите от действието; и
б)
не създава риск за регулаторен арбитраж.
Когато компетентен орган или компетентни органи е предприел или са предприели мярка по член 42, ЕБО може да предприеме всяка от мерките по параграф 1, без да издава становището по член 43.
4. Преди да реши да предприеме някакво действие по настоящия член, ЕБО уведомява компетентните органи за действията, които предлага.
5. ЕБО публикува на своя уебсайт известие за всяко решение относно предприемане на действия по настоящия член. В известието се уточняват данните за забраната или ограничението и се посочва периодът след публикуването на известието, считано от който мерките ще влязат в сила. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети, след като мерките са влезли в сила.
6. ЕБО преразглежда забраната или ограничението, наложени по параграф 1, на подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако забраната или ограничението не бъдат подновени след края на тримесечния период, действието им се прекратява автоматично.
7. Действие, прието от ЕБО по настоящия член, има върховенство над всяко действие, прието по-рано от компетентен орган.
8. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от ЕБО, когато са налице посочените в параграф 2, буква а) опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
а)
степента на сложност на структурирания депозит и връзката с вида клиенти, на които той се предлага и продава;
б)
размера или номиналната стойност на емисията структурирани депозити;
в)
степента на новаторство на даден структуриран депозит, дейност или практика;
г)
ливъриджа, който даден структуриран депозит или практика предоставят.
Член 42
Намеса на компетентните органи по отношение на продукт
1. Компетентен орган може да забрани или да ограничи в своята държава членка или от нейната територия следното:
а)
пускането на пазара, разпространението и продажбата на някои финансови инструменти или структурирани депозити или на финансови инструменти или структурирани депозити със специално определени характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика.
2. Компетентен орган може да предприеме действието, посочено в параграф 1, ако има основателни причини да счита, че:
а)
или
i)
финансов инструмент, структуриран депозит, дейност или практика, които пораждат значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или представляват заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система или на част от нея най-малко в една държава членка; или
ii)
определен дериват има отрицателно въздействие върху механизма на ценообразуване на основния пазар;
б)
съществуващите регулаторни изисквания съгласно правото на Съюза, приложими за финансовия инструмент, структурирания депозит, дейност или практика, не отстраняват в достатъчна степен рисковете, посочени в буква а), и проблемът няма да бъде решен по-успешно чрез подобряването на надзора или на изпълнението на съществуващите изисквания;
в)
действието е пропорционално, като се има предвид естеството на установените рискове, нивото на опитност на съответните инвеститори или участници на пазара и вероятното влияние на действието върху инвеститорите и участниците на пазара, които могат да притежават, използват или да се възползват от финансовия инструмент, структурирания депозит, дейност или практика;
г)
компетентният орган надлежно се е консултирал с компетентните органи в други държави членки, които могат да бъдат засегнати в значителна степен от действието;
д)
действието няма дискриминационен ефект върху услугите или дейностите, предоставяни от територията на друга държава членка; и
е)
надлежно се е консултирал с публичните органи, които са компетентни за надзора, управлението и регулирането на физическите селскостопански пазари съгласно Регламент (ЕО) № 1234/2007, когато даден финансов инструмент, дейност или практика представлява сериозна заплаха за нормалното функциониране и целостта на физическия селскостопански пазар.
Когато условията, посочени в алинея първа, са изпълнени, компетентният орган може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди финансов инструмент или структуриран депозит да бъде пуснат на пазара, разпространен или продаден на клиенти.
Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от компетентния орган.
3. Компетентният орган не налага забрана или ограничение по настоящия член, освен ако не по-малко от един месец преди предвидения срок на влизане в сила на мярката той е уведомил в писмен вид или в друг вид, съгласуван между органите, всички останали компетентни органи и ЕОЦКП за данните на:
а)
финансовия инструмент, дейност или практика, към които се отнася предложеното действие;
б)
точното естество на предложените забрана или ограничение и датата, от която е предвидено да влязат в сила; и
в)
доказателствата, въз основа на които е взел своето решение и които свидетелстват, че всички условия по параграф 2 са изпълнени.
4. В изключителни случаи, когато компетентният орган счете за необходимо да предприеме спешни действия по настоящия член, за да предотврати вреда, произтичаща от финансовите инструменти, практиките или дейностите, посочени в параграф 1, компетентният орган може да предприеме временно действие с писмено уведомление, изпратено не по-малко от 24 часа преди предвиденото влизане в сила на мярката до всички други компетентни органи и ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО, при условие че всички критерии по настоящия член са изпълнени и че освен това е ясно установено, че с едномесечния срок за уведомяване конкретното опасение или конкретната заплаха не биха били преодолени адекватно. Компетентният орган не трябва да предприема временно действие за период, надхвърлящ три месеца.
5. Компетентният орган публикува на своя уебсайт известие за всяко решение за налагане на забрана или ограничение, посочени в параграф 1. В известието се уточняват данните за забраната или ограничението и се посочва датата, на която мерките ще влязат в сила, считано от публикуването на известието, както и доказателствата за това, че всички условия по параграф 2 са изпълнени. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след публикуването на известието.
6. Компетентният орган отменя забраната или ограничението, ако условията в параграф 2 вече не са приложими.
7. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за определяне на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от компетентните органи, когато са налице посочените в параграф 2, буква а) опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система най-малко в една държава членка или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
а)
степента на сложност на финансовия инструмент или структурирания депозит и връзката с вида клиенти, на които той се предлага, разпространява и продава;
б)
степента на новаторство на даден финансов инструмент или структуриран депозит, дейност или практика;
в)
ливъриджа, който даден финансов инструмент или структуриран депозит или практика предоставят;
г)
по отношение на правилното функциониране и целостта на финансовите и стоковите пазари - размера или номиналната стойност на емисията финансови инструменти или структурирани депозити.
Член 43
Координация от страна на ЕОЦКП и ЕБО
1. ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО действа като посредник и координатор по отношение на действия, предприети от компетентните органи съгласно член 42. По-специално ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО гарантира, че действията, предприети от компетентния орган, са основателни и пропорционални и че когато е уместно, компетентните органи възприемат последователен подход.
2. След като получи уведомление по член 42 относно действия, които следва да бъдат наложени по силата на посочения член, ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО приема становище по въпроса дали забраната или ограничението са основателни и пропорционални. Ако ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО счита, че приемането на мярка от други компетентни органи е необходимо, за да бъде отстранен рискът, той заявява това в своето становище. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП или за структурирани депозити - на уебсайта на ЕБО.
3. Когато компетентен орган планира да предприеме или предприема действия въпреки становище, прието от ЕОЦКП или ЕБО по параграф 2 или отказва да предприеме действия въпреки такова становище, той незабавно публикува на своя уебсайт известие, в което подробно излага причините за това свое решение.
ГЛАВА 2
Позиции
Член 44
Координация от страна на ЕОЦКП на националните мерки за управление на позициите и ограничения за позициите
1. ЕОЦКП действа като посредник и координатор по отношение на мерките, предприети от компетентните органи в съответствие с член 69, параграф 2, букви о) и п) от Директива 2014/65/ЕС. По-специално ЕОЦКП гарантира, че компетентните органи възприемат последователен подход по отношение на момента, в който се упражняват тези правомощия, естеството и приложното поле на наложените мерки, както и по отношение на продължителността и техните последващи дейности.
2. След като получи уведомление за мярка по член 79, параграф 5 от Директива 2014/65/ЕС, ЕОЦКП регистрира мярката и основанията за нея. Що се отнася до мерките, взети в приложение на член 69, параграф 2, буква о) или буква п) от Директива 2014/65/ЕС, той поддържа и публикува на своя уебсайт база данни с резюмета на влезлите в сила мерки, включително подробна информация за съответното лице, приложимите финансови инструменти, всички ограничения по отношение на размера на позициите, които лицата могат да притежават във всеки един момент, всички изключения в тази област, предоставени в съответствие с член 57 от Директива 2014/65/ЕС, както и основанията за тези мерки.
Член 45
Правомощия на ЕОЦКП за управление на позиции
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 и когато и двете условия по параграф 2 са изпълнени, ЕОЦКП предприема една или повече от следните мерки:
а)
изисква от лицата цялата релевантна информация по отношение на размера и целта на позицията или експозицията, заета посредством дериват;
б)
след анализ на получената в съответствие с буква а) информация изисква от съответното лице да намали размера или да премахне позицията или експозицията в съответствие с делегираните актове, посочени в параграф 10, буква б);
в)
като последна мярка ограничава способността на дадено лице да сключва сделки със стоков дериват.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако е изпълнено всяко от следните две условия:
а)
мерките, посочени в параграф 1, са взети с цел преодоляване на заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати в съответствие с целите, изброени в член 57, параграф 1 от Директива 2014/65/ЕС, и включително по отношение на режима на доставка на физически стоки или за стабилността на финансовата система в Съюза или част от нея;
б)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели мерки за преодоляване на заплахата или мерките не са достатъчни за преодоляването ѝ.
ЕОЦКП прави оценката на изпълнението на условията, посочени в първа алинея, букви а) и б) от настоящия параграф, в съответствие с критериите и факторите, предвидени и в делегирания акт, посочен в параграф 10, буква а) от настоящия член.
3. Когато предприема мерки, посочени в параграф 1, ЕОЦКП гарантира, че мярката:
а)
допринася значително за преодоляването на заплахата за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати в съответствие с целите, изброени в член 57, параграф 1 от Директива 2014/65/ЕС, и включително за режима на доставката на физически стоки или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или част от нея или ще подобри значително способността на компетентните органи да следят заплахата, измерена съгласно критериите и факторите, предвидени в делегираните актове, посочени в параграф 10, буква а) от настоящия член;
б)
не създава риск от регулаторен арбитраж, измерен в съответствие с параграф 10, буква в) от настоящия член;
в)
няма да окаже нито едно от следните отрицателни въздействия върху ефективността на финансовите пазари, което да е непропорционално високо спрямо ползите от въвеждането на мярката: намаляване на ликвидността в тези пазари, ограничаване на условията за намаляване на рисковете, пряко свързани с търговската дейност на нефинансов контрагент, или създаване на несигурност за участниците на пазара;
ЕОЦКП се консултира с Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия, създадена с Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (29), преди да предприеме мярка, свързана с енергийни продукти на едро.
ЕОЦКП се консултира с публичните органи, компетентни за надзора, управлението и регулирането на физическите селскостопански пазари съгласно Регламент (ЕО) № 1234/2007, преди да предприеме мярка, свързана с деривати за селскостопански стоки.
4. Преди да реши да въведе или да продължи срока на мярка по параграф 1, ЕОЦКП уведомява съответните компетентни органи за мярката, която предлага. При искане по параграф 1, буква а) или б) в уведомлението се съдържа самоличността на лицето или лицата, към които е било отправено, и данните и основанията за искането. В случай на мярка по параграф 1, буква в) в уведомлението се съдържа подробна информация за съответното лице, приложимите финансови инструменти, съответните количествени мерки като например максималния размер на позицията, която съответното лице може да заема, както и основанията за тези мерки.
5. Уведомлението се подава най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде продължен. При извънредни обстоятелства ЕОЦКП може да отправи уведомлението в срок, по-кратък от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако е невъзможно да бъде спазено предизвестието от 24 часа.
6. ЕОЦКП публикува на уебсайта си обявление за всяко решение за въвеждане или удължаване на срока на мярка по параграф 1, буква в). В известието се съдържа подробна информация за съответното лице, приложимите финансови инструменти, съответните количествени мерки като например максималния размер на позицията, която съответното лице може да заема, както и основанията за тези мерки.
7. Всяка мярка, посочена в параграф 1, буква в), влиза в сила при публикуването на обявлението или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
8. ЕОЦКП преразглежда взетите мерки по параграф 1, буква в) през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако срокът на дадена мярка не бъде продължен след изтичането на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява. За подновяването на мерките се прилагат също параграфи 2 - 8.
9. Всяка мярка, приета от ЕОЦКП по настоящия член, има върховенство над всяка мярка, приета по-рано от компетентен орган съгласно член 69, параграф 2, буква о) или п) от Директива 2014/65/ЕС.
10. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите за определяне на:
а)
наличието на посочената в параграф 2, буква а) заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати в съответствие с целите, изброени в член 57, параграф 1 от Директива 2014/65/ЕС, и включително по отношение на режима на доставката на физически стоки или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или част от нея, като се отчита степента, в която позициите се използват, за да се хеджират позиции във физически стоки или договори за борсови стоки, и степента, в която цените на базовите пазари са определени в съответствие с цените на стоковите деривати;
б)
подходящото намаляване на позицията или експозицията, заета посредством дериват, посочен в параграф 1, буква б) от настоящия член;
в)
ситуациите, при които може да възникне риск от регулаторен арбитраж съгласно посоченото в параграф 3, буква б) от настоящия член.
Тези критерии и фактори отчитат регулаторните технически стандарти, посочени в член 57, параграф 3 от Директива 2014/65/ЕС и правят разлика между случаите, при които ЕОЦКП предприема действия поради това, че компетентен орган не е предприел действия, и случаите, когато ЕОЦКП предприема мерки по отношение на допълнителен риск, който компетентният орган не е в състояние да преодолее в достатъчна степен, съгласно член 69, параграф 2, буква й) или о) от Директива 2014/65/ЕС.
ДЯЛ VIII
ПРЕДОСТАВЯНЕ НА УСЛУГИ И ИЗВЪРШВАНЕ НА ДЕЙНОСТИ ОТ ДРУЖЕСТВА ОТ ТРЕТА ДЪРЖАВА ВСЛЕДСТВИЕ НА РЕШЕНИЕ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ СЪС ИЛИ БЕЗ ОТКРИВАНЕ НА КЛОН
Член 46
Общи разпоредби
1. Дружество от трета държава може да предоставя инвестиционни услуги или да извършва инвестиционни дейности със или без допълнителни услуги за допустими контрагенти и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС, установени в Съюза, без да установява клон, ако е регистрирано в регистър на дружествата от трета държава, воден от ЕОЦКП в съответствие с член 47.
2. ЕОЦКП регистрира дружество от трета държава, което е подало заявление за предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на дейности в целия Съюз в съответствие с параграф 1, само когато са изпълнени следните условия:
а)
Комисията е приела решение съгласно параграф 47, параграф 1;
б)
дружеството е лицензирано в държавата, в която е установено неговото главно управление, да предоставя инвестиционните услуги или да развива дейностите, които желае да предоставя в Съюза, и подлежи на ефективен надзор и правоприлагане, с които се гарантира пълното съответствие с изискванията, приложими в тази трета държава;
в)
установени са договорености за сътрудничество съгласно член 47, параграф 2;
3. Ако дружество от трета държава е регистрирано в съответствие с настоящия член, държавите членки не налагат допълнителни изисквания на дружеството от трета държава по отношение на въпроси, които влизат в обхвата на настоящия регламент или на Директива 2014/65/ЕС, и не третират дружествата от трета държава по-благоприятно, отколкото дружествата на Съюза.
4. Дружеството от трета държава, посочено в параграф 1, представя заявлението си пред ЕОЦКП, след като Комисията приеме решението, съгласно което законодателната и надзорната уредба на третата държава, където дружеството е лицензирано, е еквивалентна на изискванията по член 47, параграф 1.
Подалото заявлението дружество от трета държава предоставя на ЕОЦКП цялата информация, необходима за неговата регистрация. В срок от 30 работни дни след получаване на заявлението ЕОЦКП преценява дали заявлението е пълно. Ако заявлението е непълно, ЕОЦКП определя срок, в рамките на който подалото заявлението дружество от трета държава трябва да предостави допълнителна информация.
Решението за регистрация се основава на условията, посочени в параграф 2.
В рамките на 180 работни дни от подаването на пълното заявление ЕОЦКП изпраща писмено и напълно обосновано уведомление до подалото заявлението дружество от трета държава за това дали регистрацията е приета или отхвърлена.
Държавите членки могат да разрешават на дружества от трети държави да предоставят инвестиционни услуги или да извършват инвестиционни дейности, съчетани с допълнителни услуги, за допустими контрагенти и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС на тяхна територия в съответствие с националните режими, в случай че няма решение на Комисията в съответствие с член 47, параграф 1 или когато такова решение вече не е в сила.
5. Дружествата от трета държава, предоставящи услуги в съответствие с настоящия член, информират своите клиенти, установени в Съюза, преди да са им предоставили инвестиционни услуги, че те нямат право да предоставят услуги на клиенти, различни от допустими контрагенти, и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС и че не подлежат на надзор в Съюза. Те посочват името и адреса на компетентния орган, отговорен за контрола в третата държава.
Информацията, посочена в първата алинея, се предоставя в писмена форма и по разбираем начин.
Държавите членки гарантират, че когато допустим контрагент или професионален клиент по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС, установено или пребиваващо на територията на Съюза, поеме изричната инициатива за предоставянето на инвестиционна услуга или извършването на инвестиционна дейност от дружество от трета държава, настоящият член не се прилага за предоставянето на тази услуга или извършването на тази дейност от дружеството от трета държава в полза на същото лице, включително по отношение на установяването на отношения, имащи конкретна връзка с предоставянето на услугата или извършването на дейността. Инициатива от страна на такива клиенти не дава право на дружеството от трета държава да предлага на пазара нови категории инвестиционни продукти или инвестиционни услуги на това лице.
6. Дружествата от трета държава, предоставящи или извършващи услуги или дейности в съответствие с настоящия член, предлагат на клиенти, установени в Съюза, преди предлагането или извършването на каквито и да било инвестиционни услуги или дейности, да отнесат всички спорове, свързани с тези услуги или дейности, до компетентността на съд или арбитражен съд в някоя държава членка.
7. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на информацията, която подалото заявлението дружество от трета държава предоставя на ЕОЦКП в своето заявление за регистрация в съответствие с параграф 4 и за определяне на формата на информацията, която трябва да бъде предоставена в съответствие с параграф 5.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 47
Решение за равностойност
1. Съгласно процедурата по разглеждане по член 51, параграф 2 Комисията може да приеме решение, засягащо трета държава, с което да потвърди, че законодателната и надзорната уредба на съответната трета държава гарантират, че лицензираните в тази държава дружества спазват правно обвързващите изисквания по отношение на пруденциалния надзор и осъществяването на стопанска дейност, които имат равностойно действие в сравнение с изискванията, определени в настоящия регламент, в Директива 2013/36/ЕС и в Директива 2014/65/ЕС, както и в актовете за изпълнението им, приети съгласно настоящия регламент и съгласно посочените директиви, както и че правната уредба на третата държава предвижда ефективна еквивалентна система за признаване на инвестиционни посредници, лицензирани съгласно правните уредби на трети държави.
Уредбата за пруденциален надзор и за извършването на стопанска дейност на трета държава може да се счита за уредба с еквивалентно действие, ако отговаря на всички долупосочени условия:
а)
дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности в третата държава, подлежат на лицензиране, а върху тях постоянно се упражнява ефективен надзор и правоприлагане;
б)
дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности в третата държава, са задължени да поддържат достатъчен капитал, а за притежателите на акции или дялове и за членовете на техния ръководен орган се прилагат целесъобразни изисквания;
в)
за дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности, има целесъобразни организационни изисквания в областта на вътрешния контрол;
г)
дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности, подлежат на целесъобразни правила за осъществяване на стопанска дейност;
д)
уредбата осигурява прозрачност и цялост на пазара чрез предотвратяване на пазарните злоупотреби под формата на търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара.
2. ЕОЦКП сключва споразумения за сътрудничество със съответните компетентни органи на трети държави, чиито правни и надзорни режими са били признати за ефективно еквивалентни в съответствие с параграф 1. С тези споразумения се определят най-малко:
а)
механизмът за обмен на информация между ЕОЦКП и компетентните органи на въпросните трети държави, в т.ч. достъпът до цялата информация по отношение на дружества извън Съюза, лицензирани в трети държави, поискана от ЕОЦКП;
б)
механизмът за бързо уведомяване на ЕОЦКП, когато компетентният орган на трета държава счете, че дружеството от третата държава, което се намира под негов надзор и е било вписано от ЕОЦКП в регистъра, предвиден в член 48, нарушава условията за своето лицензиране или друга правна разпоредба, към която е длъжно да се придържа;
в)
процедурите за координация на надзорните дейности, в т.ч. при необходимост проверки на място.
3. Дружество от трета държава, чиято законодателна и надзорна уредба е призната за ефективно еквивалентни в съответствие с параграф 1, лицензирано в съответствие с член 39 от Директива 2014/65/ЕС, може да предоставя услуги и да извършва дейности, обхванати от лиценза, за допустими контрагенти и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС в други държави - членки на Съюза, без да се установяват нови клонове. За целта то изпълнява изискванията по отношение на информацията, приложими за трансгранично предоставяне на услуги и извършване на дейности, предвидени в член 34 от Директива 2014/65/ЕС.
Клонът продължава да подлежи на надзор в държавата членка, в която клонът е установен съгласно член 39 от Директива 2014/65/ЕС. Въпреки това, без да се нарушават задълженията за сътрудничество, определени в Директива 2014/65/ЕС, компетентният орган на държавата членка, в която е установен клонът, и компетентният орган на приемащата държава членка могат да установят пропорционални договорености за сътрудничество с цел да гарантират, че клонът на дружеството от трета страна, предоставящо инвестиционни услуги в Съюза, осигурява подходящо равнище на защита за инвеститорите.
4. Дружество от трета държава не може да продължи да се ползва с правата съгласно член 46, параграф 1, ако Комисията приеме решение съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 51, параграф 2, с което се оттегля решението по параграф 1 от настоящия член по отношение на тази трета държава.
Член 48
Регистър
ЕОЦКП поддържа регистър на дружества от трети държави, лицензирани да предоставят инвестиционни услуги или да извършват инвестиционни дейности в Съюза в съответствие с член 46. До регистъра се осигурява публичен достъп на уебсайта на ЕОЦКП и в него се съдържа информация за услугите или дейностите, за които дружествата от трети държави са получили разрешение да предоставят или извършват, както и справка за компетентния орган, отговорен да ги надзирава в третата държава.
Член 49
Отмяна на регистрация
1. ЕОЦКП отменя регистрацията на дружеството от трета държава в регистъра, създаден в съответствие с член 48, когато:
а)
ЕОЦКП има основателни причини, подкрепени с доказателствен материал, да счита, че при предоставянето на инвестиционни услуги и извършването на дейности в Съюза дружеството от трета държава действа по начин, който недвусмислено накърнява интересите на инвеститорите или правилното функциониране на пазарите; или
б)
ЕОЦКП има основателни причини, подкрепени с доказателствен материал, да счита, че при предоставянето на инвестиционни услуги и извършването на дейности в Съюза дружеството от трета държава сериозно е нарушило приложимите за него разпоредби в третата държава, въз основа на които Комисията е приела решение в съответствие с член 47, параграф 1;
в)
ЕОЦКП е отнесъл въпроса до компетентния орган на третата държава и компетентният орган на тази трета държава не е взел подходящите мерки, необходими за защитата на инвеститорите и за правилното функциониране на пазарите в Съюза, или не е доказал, че въпросното дружество от третата държава отговаря на изискванията, приложими към него в третата държава; и
г)
ЕОЦКП е информирал компетентния орган на третата държава за своето намерение да отмени регистрацията на дружеството от третата държава най-малко тридесет дни преди отмяната.
2. ЕОЦКП информира незабавно Комисията за всяка мярка, приета в съответствие с параграф 1, и публикува решението си на своя уебсайт.
3. Комисията преценява дали условията, съгласно които е било прието решение по член 47, параграф 1, продължат да са налице по отношение на съответната трета държава.
ДЯЛ IX
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ И АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
ГЛАВА 1
Делегирани актове
Член 50
Упражняване на делегирането
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 1, параграф 9, член 2, параграф 2, член 13, параграф 2, член 15, параграф 6, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 31, параграф 4, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10 и член 52, параграфи 10 и 12, се предоставя за неопределен срок, считано от 2 юли 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 1, параграф 9, член 2, параграф 2, член 13, параграф 2, член 15, параграф 6, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 31, параграф 4, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10 и член 52, параграфи 10 и 12, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. Решението за оттегляне прекратява делегирането на посочените в това решение правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на посочена в решението по-късна дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага щом приеме делегиран акт, Комисията уведомява за това едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 1, параграф 9, член 2, параграф 2, член 13, параграф 2, член 15, параграф 5, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 31, параграф 4, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10 и член 52, параграфи 10 и 12 влиза в сила само ако Европейският парламент или Съветът не са повдигнали възражение в срок от три месеца, след като са били уведомени за съответния акт, или ако преди изтичането на този срок Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да повдигат възражения. Този период се увеличава с три месеца по искане на Европейския парламент или на Съвета.
ГЛАВА 2
Актове за изпълнение
Член 51
Процедура по комитология
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет по ценни книжа, създаден с Решение 2001/528/ЕО на Комисията (30). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ДЯЛ X
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 52
Доклади и прегледи
1. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно практическите последици на задълженията за прозрачност, установени съгласно членове 3 - 13, по-специално относно въздействието на механизма за определяне на таван на обема, описан в член 5, включително относно разходите по търговията за допустимите контрагенти и професионални клиенти и относно търговията с дялове за дружества със среден таван, и неговата ефективност за гарантиране, че използването на съответните освобождавания не нарушава ценообразуването и начина на действие на някой от съответните механизми за налагане на санкции за нарушаване на тавана на обема, както и относно прилагането и целесъобразността да бъде запазено освобождаването от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките, установени съгласно член 4, параграфи 2 и 3 и член 9, параграфи 2 - 5.
2. В доклада, посочен в параграф 1, се съдържа информация за въздействието върху европейските капиталови пазари на използването на освобождаването по член 4, параграф 1, букви а) и б), подточка i) и механизма за таван на обема съгласно член 5, със специален акцент върху:
а)
нивото и тенденциите при търговията на книги с „неоповестени“ поръчки в рамките на Съюза след въвеждането на настоящия регламент;
б)
въздействието върху прозрачността на борсовите спредове преди сключване на сделката;
в)
въздействието върху степента на ликвидност на книгите с „оповестени“ поръчки;
г)
въздействието върху конкуренцията и инвеститорите в рамките на Съюза.
д)
въздействието върху търговията с дялове на дружества с нисък и среден таван;
е)
промени на международно равнище и обсъждането с трети държави и международни организации.
3. Ако съгласно заключенията в доклада използването на освобождаването по член 4, параграф 1, букви а) и б), подточка i) оказва вредно въздействие върху ценообразуването или търговията с дялове на дружества с нисък и среден таван, Комисията прави предложения по целесъобразност, включително за изменение на настоящия регламент, по отношение на използването на тези освобождавания. Тези предложения включват оценка на въздействието на предлаганите изменения и са съобразени с целите на настоящия регламент и въздействието по отношение на нарушаването на пазара и конкуренцията, както и потенциалното въздействие върху инвеститорите в Съюза.
4. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно функционирането на член 26, включително дали съдържанието и формата на отчетите за сделките, получени и обменени между компетентните органи, им позволяват да осъществяват цялостно наблюдение на дейността на инвестиционните посредници в съответствие с член 26, параграф 1. Комисията може да направи подходящи предложения, включително такива, в които се предвижда сделките, вместо да бъдат отчитани пред компетентните органи, да бъдат отчитани в система, определена от ЕОЦКП, което да позволява на съответните компетентни органи да имат достъп до цялата отчетена информация съгласно настоящия член за целите на настоящия регламент и Директива 2014/65/ЕС и за разкриване на търговия с вътрешна информация и пазарни злоупотреби в съответствие с Регламент (ЕС) № 596/2014.
5. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно подходящите решения за намаляване на несъответствията в предоставяната информация между участниците на пазара, както и подходящ инструмент за по-добро наблюдение от страна на регулаторните органи на дейностите, свързани с котировката на местата на търговия. В този доклад се прави оценка най-малко на постижимостта на разработването на европейска система на най-добри оферти и предложения за консолидирани квоти за изпълняване на тези цели.
6. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно напредъка, постигнат в преместването на търговията със стандартизирани извънборсови деривати към борсите или електронните платформи за търговия съгласно членове 25 и 28.
7. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно движението на цените по отношение на свързаните с прозрачността данни преди и след сключването на сделките на регулираните пазари, МСТ, ОСТ, ДКД и ОМП.
8. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за преглед на разпоредбите относно оперативната съвместимост по член 36 от настоящия регламент и по член 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
9. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно прилагането на членове 35 и 36 от настоящия регламент и на членове 7 и 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
До 3 юли 2021 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно прилагането на член 37.
10. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно въздействието на членове 35 и 36 от настоящия регламент върху новосъздадените и лицензирани ЦК съгласно член 35, параграф 5 и местата на търговия, тясно свързани с тези ЦК, както и по въпроса дали преходният режим, предвиден в член 35, параграф 5 трябва да бъде удължен, като прави преценка на евентуалната полза за потребителите от подобряването на конкуренцията и възможностите за избор, с които разполагат пазарните участници, спрямо евентуалното непропорционално въздействие на тези разпоредби върху новосъздадените и лицензираните ЦК и пречките пред местните пазарни участници по отношение на достъпа до ЦК като цяло и безпрепятственото функциониране на пазара.
В зависимост от заключенията на този доклад Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 50 за удължаване на преходния период в съответствие с член 35, параграф 5 с максимум 30 месеца.
11. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад по въпроса дали посоченият в член 36, параграф 5 (нов) праг продължава да е подходящ и дали механизмът за период на необвързване по отношение на борсово търгувани деривати да продължи да се използва.
12. До 3 юли 2016 г. и въз основа на оценка на риска, след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно необходимостта от временното изключване на борсово търгуваните деривати от обхвата на членове 35 и 36. В този доклад се отчитат рисковете, ако има такива, произтичащи от разпоредбите за открит достъп по отношение на борсово търгуваните деривати, за общата стабилност и правилното функциониране на финансовите пазари в целия Съюз. В зависимост от заключенията на този доклад Комисията може да приеме делегиран акт в съответствие с член 50 за изключване на борсово търгуваните деривати от обхвата на членове 35 и 36 за срок от тридесет месеца след 3 януари 2017 г.
Член 53
Изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012
Регламент (ЕО) № 648/2012 се изменя, както следва:
1)
В член 5, параграф 2 се добавя следната алинея:
„При изготвянето на проекти на регулаторни технически стандарти съгласно настоящия параграф ЕОЦКП не изключва преходна разпоредба, свързана с договорите за деривати С6 в енергийния сектор, определена в член 95 от Директива 2014/65/ЕС (31).
(31) Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 година относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 349).“;" 						
2)
Член 7 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. ЦК, който е получил разрешение за клиринг на договори за извънборсови деривати, приема да извърши клиринга на такива договори на недискриминационна и прозрачна основа, включително по отношение на изискванията за обезпечения и таксите за достъп независимо от мястото на търговия. Това д осигурява, по-специално на местата на търговия правото на недискриминационно третиране във връзка с начина на третиране договорите, търгувани на това място на търговия, по отношение на:
а)
изискванията за обезпечения и нетирането на икономически равностойни договори, когато включването на такива договори в сетълмента и в други процедури на ЦК по нетиране въз основа на приложимото законодателство относно несъстоятелността не биха застрашавали безпрепятственото и правилно функциониране, валидността или приложимостта на тези процедури; и
б)
кръстосаните искания за марж, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, при използване на свързан с модела риск, който е в съответствие с член 41.
ЦК може да изиска мястото на търговия да отговаря на оперативните и техническите изисквания, определени от ЦК, включително изискванията за управление на риска.“;
б)
добавя се следният параграф:
„6. Установените в параграф 1 условия относно недискриминационното третиране на договорите, търгувани в това място на търговия, по отношение на изискванията за обезпечения, нетирането на икономически равностойни договори и кръстосаните искания за маржин, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, се определят по-подробно от техническите стандарти, приети съгласно член 35, параграф 6, буква д) от Регламент (ЕС) № 600/2014 (32).“;
3)
В член 81, параграф 3 се добавя следната алинея:
„Регистрите на сделки предават данни на компетентните органи в съответствие с изискванията по член 26 от Регламент (ЕС) № 600/2014 (32)“.
Член 54
Преходни разпоредби
1. Дружества от трети държави могат да предоставят услуги и да извършват дейности в държавите членки в съответствие с националните режими до три години, след приемането от Комисията на решение във връзка със съответната трета държава съгласно член 47.
2. Ако Комисията прецени, че не е необходимо да изключва борсово търгуваните деривати от полето на действие на членове 35 и 36 в съответствие с член 52, параграф 12, ЦК или място на търговия може, преди влизането в сила на настоящия регламент, да подаде заявление до съответния компетентния орган за разрешение да ползва преходния режим. Компетентният орган, като отчита рисковете, произтичащи от прилагането на правото на достъп по член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати за правилното функциониране на съответния ЦК или място на търговия, може да вземе решение член 35 или 37 да не се прилагат за съответния ЦК или място на търговия по отношение на борсово търгуваните деривати за преходен период до 3 юли 2019 г. Ако този преходен период бъде одобрен, ЦК или мястото на търговия не могат да се ползват от правото на достъп съгласно член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати през този преходен период. Компетентният орган уведомява ЕОЦКП, и в случая на ЦК, колегията на компетентните органи за ЦК, когато е одобрен преходен период.
Когато даден ЦК, получил одобрение да ползва преходния режим, е тясно свързан с едно или повече места на търговия, тези места на търговия не ползват правата на достъп съгласно член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати през този преходен период.
Когато дадено място на търговия, получило одобрение да ползва преходния режим, е тясно свързано с един или повече ЦК, тези ЦК не ползват правата на достъп съгласно член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати през този преходен период.
Член 55
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент се прилага от 3 януари 2017 г.
Независимо от втората алинея, член 1, параграфи 8 и 9, член 2, параграф 2, член 5, параграфи 6 и 9, член 7, параграф 2, член 9, параграф 5, член 11, параграф 4, член 12, параграф 2, член 13, параграф 2, член 14, параграф 7, член 15, параграф 5, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 20, параграф 3, член 21, параграф 5, член 22, параграф 4, член 23, параграф 3, член 25, параграф 3, член 26, параграф 9, член 27, параграф 3, член 28, параграф 4, член 28, параграф 5, член 29, параграф 3, член 30, параграф 2, член 31, параграф 4, член 32, параграфи 1, 5 и 6, член 33, параграф 2, член 35, параграф 6, член 36, параграф 6, член 37, параграф 4, член 38, параграф 3, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10, член 46, параграф 7, член 47, параграфи 1 и 4, член 52, параграфи 10 и 12 и член 54, параграф 1 се прилагат незабавно след влизането в сила на настоящия регламент.
Независимо от втората алинея, член 37, параграфи 1, 2 и 3 се прилагат от 3 януари 2019 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 600/2014
(2014. gada 15. maijs)
par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Nesenā finanšu krīze ir norādījusi vājās vietas finanšu tirgu pārredzamībā, kas var radīt negatīvas sociāli ekonomiskās sekas. Lielāka pārredzamība ir viens no kopīgiem principiem finanšu sistēmas stiprināšanai, kā apstiprināts 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušās G20 valstu vadītāju sanāksmes paziņojumā. Lai stiprinātu pārredzamību un uzlabotu finanšu instrumentu iekšējā tirgus darbību, būtu jāizveido jauna sistēma, nosakot vienotas prasības darījumu pārredzamībai finanšu instrumentu tirgos. Ar šo sistēmu būtu jāparedz plaši noteikumi visdažādākajiem finanšu instrumentiem. Tiem būtu jāpapildina pārredzamības prasības rīkojumi un darījumi, kas ir saistīti ar akcijām, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (4).
(2)
Augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos un tās priekšsēdētājs Jacques de Larosière aicināja Savienību izstrādāt saskaņotāku finanšu regulu kopumu. Nākotnes Eiropas uzraudzības sistēmas kontekstā Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnijā uzsvēra nepieciešamību izveidot Eiropas vienotu noteikumu kopumu, kas būtu piemērojams visām iekšējā tirgus finanšu iestādēm.
(3)
Tādējādi jaunajiem tiesību aktiem vajadzētu būt diviem dažādiem juridiskajiem instrumentiem: direktīvai un šai regulai. Šiem abiem juridiskajiem instrumentiem kopā būtu jāveido tiesiskais regulējums prasībām, kas tiek piemērotas ieguldījumu brokeru sabiedrībām, regulētam tirgum un datu ziņošanas pakalpojumu nodrošinātājiem. Tādēļ šī regula būtu jālasa kopā ar direktīvu. Nepieciešamība izveidot vienotu noteikumu kopumu visām iestādēm par noteiktām prasībām, nepieļaut potenciālu regulējuma arbitrāžu, kā arī nodrošināt lielāku tiesisko noteiktību un mazāk sarežģītu regulējumu tirgus dalībniekiem nosaka tāda juridiskā pamata izmantošanu, saskaņā ar kuru varētu izstrādāt regulu. Lai likvidētu atlikušos šķēršļus tirdzniecībai un būtiskus konkurences izkropļojumus, kas rodas no atšķirībām valstu tiesību aktos, kā arī lai novērstu turpmākus šķēršļus tirdzniecībai un jaunu konkurences izkropļojumu rašanos, ir nepieciešams pieņemt jaunu regulu, kurā paredzēti vienoti noteikumi, kas piemērojami visās dalībvalstīs. Šāda tieši piemērojama tiesību akta nolūks ir mērķtiecīgi veicināt iekšējā tirgus netraucētu darbību, un tādēļ tā pamatā vajadzētu būt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantam saskaņā ar to interpretāciju Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgajā judikatūrā.
(4)
Direktīva 2004/39/EK izveidoja noteikumus, saskaņā ar kuriem tirdzniecībai ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, jābūt pārredzamai pirms tirdzniecības un pēc tirdzniecības, un noteikumus pārskatu sniegšanai kompetentajām iestādēm par darījumiem ar finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū. Direktīva ir jāpārskata, lai tajā atbilstīgi ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību, risinātu trūkumus un novērstu nepilnības, kas cita starpā parādījās finanšu tirgu krīzes laikā.
(5)
Noteikumiem par tirdzniecības un regulējuma pārredzamības prasībām vajadzētu būt tieši piemērojamu tiesību aktu veidā, kurus piemēro visām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kam jāievēro vienoti noteikumi visos Savienības tirgos, lai nodrošinātu vienotu kopēja tiesiskā regulējuma piemērošanu, stiprinātu uzticēšanos tirgus pārredzamībai visā Savienībā, samazinātu regulējuma sarežģītību un ieguldījumu brokeru sabiedrību izmaksas atbilstības nodrošināšanai, īpaši finanšu iestādēm ar pārrobežu darbību, un veicinātu konkurences kropļojumu izskaušanu. Vispiemērotākais instruments minēto regulējuma mērķu sasniegšanai un vienotu nosacījumu nodrošināšanai, novēršot atšķirīgas prasības valstu līmenī direktīvas transponēšanas rezultātā, ir pieņemt regulu, kas nodrošina tiešu piemērošanu.
(6)
Ir būtiski nodrošināt, lai finanšu instrumentu tirdzniecība, cik vien iespējams, notiktu organizētās tirdzniecības vietās un lai šādas tirdzniecības vietas tiktu atbilstīgi reglamentētas. Piemērojot Direktīvu 2004/39/EK, izveidojas dažas tirdzniecības sistēmas, ko regulējums pienācīgi neietvēra. Visas finanšu instrumentu tirdzniecības sistēmas, piemēram, vienības, kas pašlaik zināmas kā brokeru šķērstīkli, būtu turpmāk pienācīgi jāregulē un būtu jāatļauj to darbība kādā no daudzpusējām tirdzniecības vietām vai kā sistemātiskiem internalizētājiem saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā regulā un Direktīvā 2014/65ES (5).
(7)
Būtu jāprecizē regulēta tirgus un daudzpusējās tirdzniecības sistēmas (DTS) definīcijas un tās arī turpmāk savstarpēji jāsaskaņo, tādējādi parādot, ka tās faktiski pārstāv vienu un to pašu regulētas tirdzniecības darbību. Definīcijās nebūtu jāiekļauj divpusējas sistēmas, kurās ieguldījumu brokeru sabiedrība veic tirdzniecību savā vārdā, arī kā ar risku nesaistīts darījuma partneris starp pircēju un pārdevēju. Nevajadzētu pieļaut, ka regulētie tirgi un DTS klientu rīkojumus izpilda, izmantojot sev piederošu kapitālu. Termins “sistēma” sevī ietver gan tirgus, kurus veido noteikumu kopums un tirdzniecības platforma, gan tirgus, kuru darbības pamatā ir tikai noteikumu kopums. Regulētiem tirgiem un DTS nav pienākuma nodrošināt tehnisku sistēmu rīkojumu saskaņošanai un būtu jāspēj izmantot citus tirdzniecības protokolus, ietverot sistēmas, kurās lietotājiem ir iespēja pieprasīt cenu piedāvājumus no vairākiem pakalpojumu sniedzējiem. Šīs regulas nolūkā regulēts tirgus vai DTS ir tāds tirgus, kuru veido tikai tādu noteikumu kopums, kuri regulē aspektus saistībā ar dalību šādā tirgū, atļauju tirgot instrumentus, tirdzniecību starp dalībniekiem, ziņošanu un - pēc iespējas - pienākumu nodrošināt pārredzamību, un uzskata, ka saskaņā ar šādiem noteikumiem veikti darījumi tiek veikti atbilstīgi regulēta tirgus sistēmai vai DTS. Termins “pirkšanas un pārdošanas intereses” jāsaprot plašā nozīmē, un tajā iekļauti rīkojumi, cenu piedāvājumi un norādes par interesi.
Viena no svarīgākajām prasībām attiecas uz pienākumu apvienot intereses sistēmā, izmantojot nediskrecionārus noteikumus, ko noteicis sistēmas dalībnieks. Minētā prasība nozīmē, ka tās ir jāapvieno saskaņā ar sistēmas noteikumiem vai izmantojot sistēmas protokolus vai iekšējās darbības procedūras, tostarp procedūras, kas ietvertas datoru programmatūrā. Termins “nediskrecionāri noteikumi” nozīmē noteikumus, kas regulētam tirgum, tirgus uzturētājam vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura vada DTS, neļauj piemērot diskrecionārus principus šādu interešu iespējamai mijiedarbībai. Definīcijas paredz, ka interešu apvienošana jāveic tā, lai rezultātā tiktu noslēgts līgums, kas notiek tad, ja izpilde norit saskaņā ar sistēmas noteikumiem vai izmantojot sistēmas protokolus vai iekšējās darbības procedūras.
(8)
Lai veicinātu Savienības finanšu tirgu pārredzamību un efektivitāti un nodrošinātu vienādus darbības noteikumus dažādām daudzpusējām tirdzniecības pakalpojumu sniegšanas vietām, jāievieš jauna organizētas tirdzniecības sistēmas (OTS) tirdzniecības vietas kategorija obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kā arī jānodrošina, ka tā tiek pienācīgi regulēta un tiek piemēroti nediskriminējoši noteikumi par piekļūšanu sistēmai. Minētās jaunās kategorijas definīcija ir plaša, lai gan pašlaik, gan arī turpmāk tajā varētu ietvert tādu līgumu visu veidu regulētu izpildi un tādas tirdzniecības organizēšanu, kuri neatbilst pastāvošo tirdzniecības vietu darbības vai regulējuma īpatnībām. Attiecīgi jāpiemēro atbilstīgas organizatoriskās struktūras prasības un pārredzamības noteikumi, kas veicina efektīvu informācijas atklāšanu par cenām. Jaunajā kategorijā tiks ietvertas sistēmas, kuras ir tiesīgas tirgot atvasinātus instrumentus, kam drīkst veikt klīringu un kas ir pietiekami likvīdi.
Tajā nevajadzētu ietvert sistēmas, kurās darījumi faktiski netiek veikti vai organizēti, piemēram, ziņojumdēļus, kuros tiek reklamētas pirkšanas un pārdošanas intereses, citas vienības, kas apkopo vai savieto potenciālās pirkšanas vai pārdošanas intereses, sniedz elektroniskus pēctirdzniecības apstiprinājuma pakalpojumus vai portfeļa sablīvēšanu, kas samazina esošo atvasināto instrumentu portfeļu riskus, kas nav tirgus riski, nemainot portfeļu tirgus risku. Portfeļa sablīvēšanu var nodrošināt virkne sabiedrību, piemēram, centrālie darījumu partneri (CDP), darījumu reģistri, ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus uzturētāji, kurus kā tādus neregulē šī regula vai Direktīva 2014/65/ES. Ir pamatoti precizēt, ka gadījumos, kad ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus uzturētāji veic portfeļa sablīvēšanu, tai netiek piemēroti daži šīs regulas un Direktīvas 2014/65/ES noteikumi. Tā kā uz centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) attiecas tās pašas prasības, kuras piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kad tās sniedz konkrētus ieguldījumu pakalpojumus vai veic konkrētas ieguldījumu darbības, šīs regulas vai Direktīvas 2014/65/ES prasības nebūtu jāpiemēro brokeru sabiedrībām, kuru darbību minētie tiesību akti nereglamentē, kad tās veic portfeļa sablīvēšanu.
(9)
Šī jaunā OTS kategorija papildinās esošo tirdzniecības vietu veidus. Kaut gan regulētiem tirgiem un DTS piemēro nediskrecionārus darījumu izpildes noteikumus, OTS uzturētājam attiecīgos gadījumos rīkojumu izpilde būtu jāveic diskrecionāri, atbilstīgi iepriekšējas pārredzamības prasībām un labākās izpildes pienākumam. Tādējādi darījumam, kuru slēdz OTS, ko uztur ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus uzturētājs, būtu jāpiemēro darījumdarbības ētikas normas un pienākums nodrošināt labāko darījuma izpildi un klienta rīkojumu apstrādi. Turklāt ikvienam tirgus uzturētājam, kas ir pilnvarots uzturēt OTS, vajadzētu nodrošināt atbilstību Direktīvas 2014/65/ES I nodaļas noteikumiem attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atļauju izsniegšanai. Ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus uzturētājam, kas uztur OTS, būtu jābūt iespējai izmantot rīcības brīvības tiesības divos dažādos līmeņos: pirmkārt, lemjot par rīkojuma ievietošanu vai tā atsaukšanu OTS un, otrkārt, lemjot nesaistīt konkrētu rīkojumu ar rīkojumiem, kas pieejami sistēmā attiecīgajā brīdī, ar noteikumu, ka tas atbilst klientu dotiem konkrētiem norādījumiem un labākās izpildes pienākumiem.
Attiecībā uz sistēmām, kuras iekšēji (nenosūtot tirgum) sasaista klientu rīkojumus, uzturētājam vajadzētu būt iespējai nolemt, vai, kad un cik daudz no diviem vai vairākiem rīkojumiem tas vēlas sasaistīt sistēmā. Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 20. panta 1. punktu, 2., 4. un 5. punktu un neskarot Direktīvas 2014/65/ES 20. panta 3. punktu, brokeru sabiedrībai vajadzētu veicināt sarunas klientu starpā, lai apvienotu divas vai vairākas saderīgas tirdzniecības intereses vienā darījumā. Abos rīcības brīvības līmeņos OTS uzturētājam jāievēro saistības saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 18. un 27. pantu. Tirgus uzturētājam vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas uztur OTS, tiem, kas izmanto tirdzniecības vietu, būtu skaidri jānorāda, kā tie izmantos rīcības brīvību. Platformas uzturētājam vajadzētu būt neitrālam, jo OTS nozīmē faktiski veiktas tirdzniecības platformu. Tādējādi uz ieguldījumu sabiedrību vai tirgus uzturētāju, kas uztur OTS, vajadzētu attiecināt prasības attiecībā uz nediskriminējošu izpildi, kā arī ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus uzturētājam, kas izmanto OTS, vai tādai jebkurai vienībai, kas ir tās pašas grupas vai juridiskās personas daļa, pie kuras pieder arī ieguldījumu brokeru sabiedrība un/vai tirgus uzturētājs, būtu atļaujama klientu rīkojumu izpilde OTS, izmantojot tam piederošu kapitālu.
Lai atvieglotu viena vai vairāku klienta rīkojumu izpildi attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem nav paziņots, ka uz tiem attiecas pienākums veikt tīrvērti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (6) 5. pantam, OTS uzturētājam atļauts izmantot sapārotu tirdzniecību Direktīvas 2014/65/ES nozīmē savā vārdā ar noteikumu, ka klients ir piekritis šim procesam. Attiecībā uz valsts parāda instrumentiem, kuriem nav likvīds tirgus, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus uzturētājs, kas uztur OTS, vajadzētu būt iespējai iesaistīties sapārotā tirdzniecībā savā vārdā. Veicot sapārotu tirdzniecību savā vārdā, ir jāievēro visas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības, kā arī labākās izpildes pienākumi. OTS uzturētājs vai tāda jebkura vienība, kas ir tās pašas grupas vai juridiskās personas daļa, pie kuras pieder arī ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus uzturētājs, nedarbojas kā sistemātisks internalizētājs OTS, kuras uzturētājs tas ir. Turklāt uz OTS uzturētāju būtu jāattiecina tādi paši pienākumi kā uz DTS saistībā ar potenciālo interešu konfliktu atbilstīgu pārvaldību.
(10)
Visa organizēta tirdzniecība būtu jāveic regulētās tirdzniecības vietās, un tai būtu jābūt pilnībā pārredzamai gan pirms, gan pēc tirdzniecības. Tādējādi atbilstīgi pielāgotas pārredzamības prasības attiecina uz visu veidu tirdzniecības vietām un visiem tajos tirgotiem finanšu instrumentiem.
(11)
Lai nodrošinātu regulētu tirdzniecības vietu un sistemātisku internalizētāju plašāku izmantošanu tirdzniecībā, šajā regulā ieguldījumu brokeru sabiedrībām būtu jāievieš tirdzniecības pienākums attiecībā uz akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietā. Minētais pienākums veikt tirdzniecību ieguldījumu brokeru sabiedrībām liek veikt visus darījumu veidus, tostarp darījumus, ko veic savā vārdā, un arī darījumus, ko veic, izpildot klientu rīkojumus regulētā tirgū, DTS vai sistemātiskos internalizētājos vai līdzvērtīgās trešo valstu tirdzniecības vietās. Tomēr būtu jānodrošina atbrīvojums no minētā pienākuma veikt tirdzniecību, ja tam ir likumīgs iemesls. Šādi likumīgi iemesli pastāv tad, kad darījumi tiek veikti nesistemātiski, pēc ad hoc principa, neregulāri un reti, vai arī tiek veikti tehniski darījumi, piemēram, darījumi, kurus izpilda citu vietā un kuri neietekmē cenu atklāšanas procesu. Šādu atbrīvojumu no minētā pienākuma veikt tirdzniecību nevajadzētu izmantot, lai apietu ierobežojumus, kas ieviesti attiecībā uz salīdzināmās cenas atbrīvojumu un vienošanās cenas atbrīvojumu, vai nolūkā darboties brokeru šķērstīklos vai citās savienojošās sistēmās.
Iespēja veikt darījumus, izmantojot sistemātisku internalizētāju, neskar šajā regulā izklāstīto sistemātiskā internalizētāja režīmu. Mērķis ir nodrošināt, ka tad, kad ieguldījumu brokeru sabiedrība pati izpilda šajā regulā noteiktos attiecīgos kritērijus, lai to uzskatītu par sistemātisku internalizētāju attiecībā uz konkrēto akciju, darījumu var veikt šādā veidā; tomēr, ja to neuzskata par sistemātisku internalizētāju attiecībā uz konkrēto akciju, ieguldījumu brokeru sabiedrībai joprojām vajadzētu būt iespējai veikt darījumu, izmantojot citu sistemātisku internalizētāju, ja tas ievēro savus labākās izpildes pienākumus un ja šī iespēja ir tam pieejama. Turklāt, lai nodrošinātu, ka daudzpusējā tirdzniecībā ar akcijām, depozitāriem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem (ETF), sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem ir atbilstīgi regulēta, ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas uztur iekšēju rīkojumu sasaistes sistēmu uz daudzpusēja pamata, būtu jāatļauj darboties kā DTS. Vajadzētu precizēt, ka Direktīvā 2014/65/ES noteiktie labākās izpildes noteikumi būtu jāpiemēro tā, lai nekavētu saskaņā ar šo regulu noteiktā pienākuma veikt tirdzniecību īstenošanu.
(12)
Tirdzniecība ar depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem, līdzīgiem finanšu instrumentiem un akcijām, kuras nav atļauts tirgot regulētā tirgū, tiek veikta lielā mērā līdzīgi un atbilst gandrīz tādiem pašiem ekonomikas mērķiem kā tirdzniecība ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū. Tādēļ pārredzamības prasības, kas tiek piemērotas akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, būtu jāpaplašina un jāattiecina uz minētajiem finanšu instrumentiem.
(13)
Atzīstot, ka režīmam, kas noteikts atbrīvojumiem no pirmstirdzniecības pārredzamības, principā jāatbalsta efektīva tirgus darbība, rūpīgi jāpārbauda, vai faktiskie noteikumi par atbrīvojumiem saistībā ar akcijām, kurus piemēro atbilstīgi Direktīvai 2004/39/EK un Komisijas Regulai (EK) Nr. 1287/2006 (7), joprojām ir atbilstīgi no to darbības jomas un piemērojamo nosacījumu viedokļa. Lai nodrošinātu, ka atbrīvojumi no pirmstirdzniecības pārredzamības attiecībā uz akcijām un attiecīgi citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem un tādiem produktiem, kas nav kapitāla vērtspapīri, tiek piemēroti vienādi īpašiem tirgus modeļiem un rīkojumu veidiem un apjomiem, Eiropas uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI)), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (8), būtu jānovērtē, vai individuāli pieprasījumi piemērot atbrīvojumu ir saderīgi ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un šajā regulā paredzētajiem deleģētajiem aktiem. EVTI būtu jāsniedz novērtējums atzinuma veidā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantam. Turklāt saskaņā ar atbilstīgu laika grafiku EVTI būtu jāpārskata jau pastāvošie atbrīvojumi attiecībā uz akcijām un jāsagatavo novērtējums, ievērojot tādu pašu procedūru, par to nemainīgo atbilstību šīs regulas noteikumiem un šajā regulā noteiktajiem deleģētajiem aktiem.
(14)
Finanšu krīze norādījusi īpašas vājās vietas attiecībā uz tādas informācijas pieejamību tirgus dalībniekiem, kas ir saistīta ar tirdzniecības iespējām un finanšu instrumentu, kas nav akcijas, cenām, konkrēti tādus aspektus kā sniegšanas laiks, granularitāte, vienlīdzīga pieeja un ticamība. Tādējādi jāievieš savlaicīgas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības, ņemot vērā noteiktu finanšu instrumentu veidu, kas nav akcijas, dažādās iezīmes un tirgus struktūru, kā arī tās jāpielāgo dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, tostarp rīkojumu reģistriem, cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, hibrīdām, periodisko izsoļu tirdzniecības un balss tirdzniecības sistēmām. Lai nodrošinātu stabilu pārredzamības pamatu visiem attiecīgajiem finanšu instrumentiem, šādas prasības būtu jāattiecina uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisiju kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kas tiek tirgoti tirdzniecības vietā. Tādēļ atbrīvojumiem no pirmstirdzniecības pārredzamības un prasību pielāgošanas attiecībā uz atliktu publicēšanu vajadzētu būtu pieejamiem tikai dažos noteiktos gadījumos.
(15)
Obligāciju, strukturētā finansējuma produktu un atvasinātu instrumentu tirgos jāievieš atbilstīgs tirdzniecības pārredzamības līmenis, lai palīdzētu vērtēt šādus produktus un veicinātu efektīvu cenas veidošanos. Strukturētā finansējuma produktos jo īpaši būtu jāietver uz aktīviem balstīti vērtspapīri, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 809/2004 (9) 2. panta 5. punktā, kuros cita starpā ietverti arī ar parādsaistībām nodrošināti strukturēti vērtspapīri.
(16)
Lai nodrošinātu vienādu nosacījumu piemērošanu tirdzniecības vietām, dažādām tirdzniecības vietām būtu jāpiemēro vienas un tās pašas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības. Pārredzamības prasībām vajadzētu būt pielāgotām dažādiem finanšu instrumentu veidiem, tostarp kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, pienācīgi ņemot vērā gan ieguldītāju un emitentu, tostarp valdības obligāciju emitentu, intereses, gan tirgus likviditāti. Pārredzamības prasības būtu jāpielāgo dažādiem tirdzniecības veidiem, tostarp rīkojumu reģistra un cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, piemēram, cenu piedāvājumu pieprasīšanas sistēmām, kā arī hibrīdām un brokeru pakalpojumu balss sistēmām, un jāņem vērā darījumu apjoms, tostarp apgrozījums, un citi atbilstīgi kritēriji.
(17)
Lai novērstu negatīvu ietekmi uz cenu veidošanās procesu, ir jāievieš atbilstīgs apjoma ierobežošanas mehānisms sistēmās ievietotiem rīkojumiem, kuru pamatā ir tirdzniecības metodika, ar kuru cena tiek noteikta saskaņā ar atsauces cenu un konkrētiem nolīgtiem darījumiem. Minētajam mehānismam būtu jākalpo kā dubultierobežojumam, ar kuru apjoma ierobežojums tiek piemērots katrai tirdzniecības vietai, kas izmanto minētos atbrīvojumus, tā, lai katrā tirdzniecības vietā varētu veikt tikai noteiktu procentuālo darījumu daudzumu, un papildus piemēro kopējā apjoma ierobežojumu, kura pārsniegšanas gadījumā tiktu apturēta minēto atbrīvojumu izmantošana visā Savienībā. Attiecībā uz nolīgtiem darījumiem tam būtu jāattiecas tikai uz tiem darījumiem, kuri ir veikti pašreizējās apjoma svērtās cenas intervāla robežās, kas atspoguļots rīkojumu reģistrā vai tirdzniecības vietas, kura izmanto šo sistēmu, tirgus uzturētāju kotētajās cenās. Tam nevajadzētu ietvert nolīgtus darījumus ar nelikvīdām akcijām, depozitāriem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, un tos darījumus, uz kuriem attiecas citi nosacījumi, kas nav pašreizējā tirgus cena, jo tie neietekmē cenu veidošanās procesu.
(18)
Lai nodrošinātu, ka tirdzniecība, ko veic ārpus biržas, nekavē efektīvi atklāt cenas vai veidot pārredzamus un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus tirdzniecības līdzekļiem, atbilstīgas pirmstirdzniecības pārredzamības prasības būtu jāpiemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras veic tirdzniecību ar finanšu instrumentiem ārpus biržas savā vārdā, ciktāl tās veic šādu tirdzniecību kā sistemātiski internalizētāji ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kuriem ir likvīds tirgus, un obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā un kuriem ir likvīds tirgus.
(19)
Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas izpilda klientu rīkojumus, izmantojot sev piederošu kapitālu, būtu jāuzskata par sistemātisku internalizētāju, izņemot, ja darījumi tiek veikti ārpus tirdzniecības vietas reti, pēc ad hoc principa un neregulāri. Tādējādi sistemātiski internalizētāji būtu jādefinē kā ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas organizēti, bieži, sistemātiski un pamatīgi veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus tirdzniecības vietas. Šajā regulā noteiktās prasības, ko piemēro sistemātiskiem internalizētājiem, būtu jāattiecina uz ieguldījumu brokeru sabiedrību tikai saistībā ar katru individuālo finanšu instrumentu, piemēram, starptautiskā vērtspapīru identifikācijas numura (ISIN) līmenī, kurā tā ir sistemātisks internalizētājs. Lai nodrošinātu objektīvu un efektīvu sistemātiskā internalizētāja definīcijas piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, vajadzētu būt iepriekš noteiktai sistemātiskas internalizēšanas robežvērtībai, kurā ir precīzi paskaidrots, kas tieši ir domāts ar “bieži, sistemātiski un pamatīgi”.
(20)
Kaut gan OTS ir jebkura sistēma, kurā daudzkārtējas trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses mijiedarbojas sistēmā, nebūtu jāļauj sistemātiskam internalizētājam sasaistīt kopā trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses. Piemēram, tā sauktā viena tirgotāja platforma, kurā tirdzniecība vienmēr notiek attiecībā uz vienu ieguldījumu brokeru sabiedrību, būtu jāuzskata par sistemātisku internalizētāju, ja tai būtu jāievēro šīs regulas noteikumi. Tomēr tā sauktā vairāku tirgotāju platforma, kurā vairāki tirgotāji darbojas ar vienu un to pašu finanšu instrumentu, nebūtu jāuzskata par sistemātisku internalizētāju.
(21)
Sistemātiskiem internalizētājiem, pamatojoties uz savu tirdzniecības politiku, objektīvā, nediskriminējošā veidā vajadzētu spēt izlemt, kuriem klientiem tie nodrošina piekļuvi saviem cenu piedāvājumiem, nodalot klientu kategorijas, un tiem vajadzētu būt arī tiesīgiem ņemt vērā atšķirības starp klientiem, piemēram, attiecībā uz kredītrisku. Sistemātiskiem internalizētājiem nevajadzētu būt uzliktam par pienākumu publicēt stabilu cenu piedāvājumu, izpildīt klientu rīkojumus un sniegt piekļuvi saviem cenu piedāvājumiem attiecībā uz kapitāla vērtspapīru darījumiem, kuru apjoms ir lielāks par standarta tirgus apjomu, un darījumiem, kas nav kapitāla vērtspapīru darījumi un kuru apjoms ir lielāks par finanšu instrumentam raksturīgo apjomu. Būtu jāpārbauda, vai sistemātiskie internalizētāji ievēro savus pienākumus, un informācija jāpadara pieejama kompetentajām iestādēm, lai tās varētu šādi rīkoties.
(22)
Šīs regulas nolūks nav pieprasīt pirmstirdzniecības pārredzamības noteikumu piemērošanu darījumiem, kurus veic ārpus biržas un kurus neveic kā sistemātisks internalizētājs.
(23)
Tirgus datiem vajadzētu būt viegli un ātri pieejamiem lietotājiem, un tiem jābūt pēc iespējas neapkopotā formā, lai ieguldītāji un tos apkalpojošie datu pakalpojumu sniedzēji varētu pēc iespējas vairāk pielāgot datu risinājumus. Tādējādi pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datiem vajadzētu būt publiski pieejamiem “katram par sevi”, lai samazinātu izmaksas tirgus dalībniekiem, kad tie pērk datus.
(24)
Vajadzētu pilnībā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (11) personas datu apmaiņai, sūtīšanai un apstrādei, ko veic dalībvalstis un EVTI, šīs regulas, jo īpaši tās IV sadaļas, vajadzībām.
(25)
Ņemot vērā vienošanos, ko puses panāca G20 Pitsburgas sanāksmē 2009. gada 25. septembrī, par regulētā tirgū tirgotu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tirdzniecības pārvietošanu pēc vajadzības uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām, būtu jādefinē oficiāla regulējoša procedūra, nosakot, ka tirdzniecība starp finanšu darījumu partneriem un lieliem nefinanšu darījumu partneriem ar visiem atvasinātiem instrumentiem, kuriem drīkst veikt tīrvērti un kuri ir pietiekami likvīdi, obligāti jāveic tirdzniecības vietās, uz kurām attiecas salīdzināms regulējums un kurās dalībnieki var veikt tirdzniecību ar daudzpusējiem darījumu partneriem. Veicot likviditātes pietiekamības novērtējumu, būtu jāņem vērā tirgus iezīmes valstī, tostarp tādi elementi kā dalībnieku skaits un veids noteiktā tirgū, un darījumu iezīmes, piemēram, darījumu apjoms un biežums šajā tirgū.
Likvīdu tirgu kādā no produktu kategorijām atvasinātajiem instrumentiem raksturo liels skaits aktīvu tirgus dalībnieku, tostarp samērīga attiecība starp likviditātes nodrošinātājiem un likviditātes pieprasītājiem proporcionāli tirgoto produktu skaitam, un tas bieži tirgojas ar minētajiem produktiem apmērā, kas nepārsniedz liela mēroga apjomu. Uz šādu tirgus darbību norādītu liels skaits atlikušo pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu attiecīgajam atvasinātajam instrumentam, kā rezultātā parasta tirgus apjoma darījumam būtu maza cenu starpība. Novērtējot pietiekamu likviditāti, būtu jāņem vērā, ka atvasināta instrumenta likviditāte var būtiski atšķirties atkarībā no tirgus apstākļiem un tā aprites cikla.
(26)
Ņemot vērā vienošanos, ko puses panāca G20 Pitsburgas sanāksmē 2009. gada 25. septembrī, par regulētā tirgū tirgotu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tirdzniecības pārvietošanu pēc vajadzības uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām, no vienas puses, un dažādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu salīdzinoši zemo likviditāti, no otras puses, ir pareizi noteikt atļautas tirdzniecības vietas, kurās var veikt tirdzniecību saskaņā ar šādu apņemšanos. Visām atļautajām tirdzniecības vietām būtu jāpiemēro lielā mērā salāgotas regulējošas prasības attiecībā uz organizatoriskās struktūras un darbības aspektiem, kārtību interešu konfliktu mazināšanai, visu tirdzniecības darbību uzraudzību, pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamību, kas pielāgota atbilstīgi finanšu instrumentam un tirdzniecības sistēmas veidiem, lai daudzpusējas trešo personu tirdzniecības intereses varētu savstarpēji mijiedarboties. Tomēr būtu jāparedz iespēja, ka šādu tirdzniecības vietu uzturētāji veiks darījumus saskaņā ar šādu apņemšanos starp vairākām trešām personām, piemērojot diskrecionārus principus, lai uzlabotu izpildes un likviditātes nosacījumus.
(27)
Pienākumam slēgt darījumus ar atvasinātiem instrumentiem, kas pieder pie tādu atvasinātu instrumentu kategorijas, par kuru ir paziņots, ka uz to attiecas pienākums veikt tirdzniecību regulētā tirgū, DTS, OTS vai trešās valsts tirdzniecības vietā, nebūtu jāattiecas uz cenu neveidojošo pēctirdzniecības riska samazināšanas pakalpojumu komponentiem, kuri samazina atvasināto instrumentu portfeļu, tostarp esošo ārpusbiržas atvasināto instrumentu portfeļu, riskus, kas nav tirgus riski, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, nemainot portfeļu tirgus risku. Turklāt, lai gan ir lietderīgi paredzēt konkrētu noteikumu par portfeļu sablīvēšanu, šīs regulas mērķis nav novērst citu pēctirdzniecības riska samazināšanas pakalpojumu izmantošanu.
(28)
Minētajiem atvasinātajiem instrumentiem noteiktajam pienākumam veikt tirdzniecību būtu jāļauj atļautajām tirdzniecības vietām efektīvi konkurēt. Tādēļ šādas tirdzniecības vietas nebūtu jāspēj pieprasīt ekskluzīvas tiesības uz kādu atvasinātu instrumentu, uz kuru attiecas minētais pienākums veikt tirdzniecību, neļaujot citām tirdzniecības vietām piedāvāt minēto finanšu instrumentu tirdzniecību. Lai nodrošinātu efektīvu konkurenci starp atvasinātu instrumentu tirdzniecības vietām, ir būtiski, lai tirdzniecības vietām ir nediskriminējoša un pārredzama piekļuve CDP. Nediskriminējošai piekļuvei CDP būtu jānozīmē, ka tirdzniecības vietai ir tiesības uz nediskriminējošu režīmu saistībā ar tās platformā tirgotu līgumu nodrošinājuma prasībām, ieskaitu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem un kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic viens un tas pats CDP, un uz nediskriminējošām tīrvērtes maksām.
(29)
Kompetento iestāžu pilnvaras būtu jāpapildina ar skaidru mehānismu, ar kuru aizliedz vai ierobežo tādu finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu, kuri rada nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību, finanšu tirgu vai preču tirgu pareizu darbību un integritāti vai visas finanšu sistēmas vai kādas tās daļas stabilitāti, un ar atbilstīgām EVTI vai - strukturēto noguldījumu gadījumā - Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (12), pilnvarām veikt koordināciju un rīkoties ārkārtas situācijās. Lai šādas pilnvaras kompetentās iestādes un izņēmuma gadījumā EVTI vai EBI varētu izmantot, jābūt izpildītiem vairākiem īpašiem nosacījumiem. Ja šādi nosacījumi ir izpildīti, kompetentajai iestādei un izņēmuma gadījumos EVTI vai EBI vajadzētu būt tiesīgai piesardzības nolūkos piemērot aizliegumu vai ierobežojumu, pirms finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu tirgo, izplata vai pārdod klientiem.
Minētās pilnvaras neuzliek pienākumu ieviest vai piemērot produktu apstiprināšanu vai saņemt licenci no kompetentās iestādes, EVTI vai EBI, un tās neatbrīvo ieguldījumu brokeru sabiedrības no pienākuma ievērot visas attiecīgās šajā regulā un Direktīvā 2014/65/ES noteiktās prasības. Preču tirgus pareiza darbība un integritāte būtu jāiekļauj kā viens no kritērijiem, kad iejaukties kompetentajām iestādēm, lai varētu veikt darbības, kas preču tirgos neitralizētu iespējamo negatīvo ārējo ietekmi, kuru rada darbības finanšu tirgos. Tas jo īpaši attiecas uz lauksaimniecības preču tirgiem, kuru mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus ar pietiekamu daudzumu pārtikas. Minētajos gadījumos pasākumi būtu jāsaskaņo ar iestādēm, kas atbild par attiecīgo preču tirgu.
(30)
Kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo EVTI sīkāka informācija par saviem pieprasījumiem samazināt pozīcijas saistībā ar atvasinātu instrumentu līgumu, vienreizējiem ierobežojumiem un jebkuru ex ante pozīciju ierobežošanu, lai uzlabotu saskaņošanu un konverģenci minēto pilnvaru piemērošanā. Svarīgākā informācija par ex ante pozīciju ierobežošanu, ko piemērojusi kompetentā iestāde, būtu jādara publiski pieejama EVTI tīmekļa vietnē.
(31)
EVTI būtu jāvar pieprasīt, lai ikviena persona sniedz informāciju par savu pozīciju saistībā ar atvasinātu instrumentu līgumu, pieprasīt samazināt šo pozīciju un noteikt ierobežojumu, kādā mēra persona var veikt individuālus darījumus saistībā ar preču atvasinātiem instrumentiem. EVTI tad būtu jāinformē attiecīgās kompetentās iestādes par pasākumiem, kurus tā iesaka veikt, kā būtu jāpublicē informācija par šiem pasākumiem.
(32)
Sīkāka informācija par darījumiem ar finanšu instrumentiem būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm, lai tās varētu konstatēt un izmeklēt potenciālos tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, uzraudzīt tirgus godīgu un pareizu darbību un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību. Minētā pārskata darbības jomā iekļauj visus finanšu instrumentus, kurus tirgo tirdzniecības vietā, un finanšu instrumentus, kuru pamatā ir finanšu instruments, ko tirgo tirdzniecības vietā, vai kuru pamatā ir indekss vai grozs, ko veido finanšu instrumenti, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Šis pienākums būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai šāds darījums ar kādu no minētajiem finanšu instrumentiem tirdzniecības vietā ir veikts vai nav. Lai nepieļautu nevajadzīgu administratīvo slogu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, no to pienākuma sniegt ziņojumus būtu jāizslēdz finanšu instrumenti, kurus neietekmē tirgus ļaunprātīga izmantošana. Ziņojumos vajadzētu izmantot juridiskās personas identifikatoru saskaņā ar G-20 saistībām. EVTI būtu jāziņo Komisijai par to, kā šāda ziņošana kompetentajām iestādēm darbojas, un Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāveic pasākumi, lai ierosinātu izmaiņas.
(33)
Tirdzniecības vietas uzturētājam sava kompetentā iestāde būtu jānodrošina ar attiecīgiem finanšu instrumentu atsauces datiem. Kompetentajām iestādēm minētie paziņojumi ir nekavējoties jānosūta EVTI, kurai tos tūlīt būtu jāpublicē savā tīmekļa vietnē, lai EVTI un kompetentās iestādes varētu izmantot un analizēt ziņojumus par darījumiem, kā arī apmainīties ar šo informāciju.
(34)
Lai ziņojumi par darījumiem atbilstu savam mērķim - kalpot par tirgus uzraudzības instrumentu -, tiem būtu jāidentificē persona, kas pieņēmusi lēmumu ieguldīt, un personas, kas atbild par šā lēmuma izpildi. Papildus pārredzamības režīmam, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 236/2012 (13), īsās pozīcijas pārdošanas marķēšana sniedz noderīgu papildinformāciju, kas ļauj kompetentajām iestādēm uzraudzīt īsās pozīcijas pārdošanas līmeni. Kompetentajām iestādēm vajadzīga pilnīga piekļuve ierakstiem visos rīkojuma izpildes procesa posmos, sākot ar sākotnējo lēmumu veikt tirdzniecību līdz pat darījuma izpildei. Tādēļ ieguldījumu brokeru sabiedrībām vajadzētu reģistrēt visus savus rīkojumus un visus savus darījumus ar finanšu instrumentiem, bet platformu uzturētājiem ir jāreģistrē visi rīkojumi, kas iesniegti to sistēmās. EVTI būtu jākoordinē informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tām ir piekļuve visiem ierakstiem par darījumiem un rīkojumiem, tostarp darījumiem un rīkojumiem platformās, kuras darbojas ārpus kompetento iestāžu teritorijas, ar finanšu instrumentiem, ko iestādes uzrauga.
(35)
Būtu jānovērš dubulta vienas un tās pašas informācijas sniegšana. Ziņojumi, ko iesniedz darījumu reģistriem, kurus attiecīgajiem finanšu instrumentiem reģistrē vai atzīst atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 648/2012, un kas satur visu ziņojumu par darījumiem sniegšanai nepieciešamo informāciju, nebūtu jāsniedz kompetentajām iestādēm; šos ziņojumus kompetentajām iestādēm vajadzētu saņemt no darījumu reģistriem. Atbilstīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 648/2012.
(36)
Jebkādai informācijas apmaiņai vai nodošanai starp kompetentajām iestādēm būtu jānotiek saskaņā ar noteikumiem par personas datu nodošanu, kas paredzēti Direktīvā 95/46/EK. Jebkādai EVTI veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai būtu jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 45/2001 un kuri pilnībā būtu jāpiemēro personas datu apstrādei šīs regulas nolūkos.
(37)
Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijām būtu jāpiemēro pienākums veikt tīrvērti. Tā novērš konkurences kropļojumus, pieprasot, lai tirdzniecības vietām tiktu nodrošināta nediskriminējoša piekļuve CDP, kuri piedāvā ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti, un lai CDP, kuri piedāvā ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti, tiktu nodrošināta nediskriminējoša piekļuve tirdzniecības vietu tirdzniecības datiem. Tā kā ārpusbiržas atvasinātie instrumenti ir definēti kā atvasināto instrumentu līgumi, kuru izpilde nenotiek regulētā tirgū, nav nepieciešamības ieviest līdzīgus noteikumus regulētiem tirgiem saskaņā ar šo regulu. Pienākumam veikt tīrvērti centralizēti būtu jāattiecas arī uz atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo regulētos tirgos.
(38)
Papildus Direktīvas 2004/39/EK un Direktīvas 2014/65/ES prasībām, kas neļauj dalībvalstīm nepienācīgi ierobežot piekļuvi pēctirdzniecības infrastruktūrai, piemēram, CDP un norēķinu sistēmām, ir nepieciešams, lai šī regula likvidētu dažādus citus komerciālus šķēršļus, kurus var izmantot, lai kavētu konkurenci finanšu instrumentu tīrvērtes veikšanā. Lai nepieļautu diskriminējošu praksi, CDP būtu jāpiekrīt veikt dažādās tirdzniecības vietās izpildītu darījumu tīrvērti, ja šādas vietas atbilst CDP noteiktajām darbības un tehniskajām prasībām, tostarp riska pārvaldības prasībām. CDP piekļuve būtu jāpiešķir, ja ir izpildīti noteikti regulatīvos tehniskos standartos precizēti piekļuves kritēriji. Attiecībā uz jaunizveidotiem CDP, kas brīdī, kad stājas spēkā šī regula, ir saņēmuši atļauju vai ir atzīti uz laiku, kas ir mazāks par trim gadiem, attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem, vajadzētu dot iespēju kompetentajām iestādēm apstiprināt pārejas posmu, kas nepārsniedz 2,5 gadus, pirms tiem tiek nodrošināta pilnībā nediskriminējoša piekļuve attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem. Tomēr, ja CDP izvēlas izmantot pārejas režīmu, tad pārejas režīma laikā tas nebūtu jāspēj izmantot tiesības piekļūt tirdzniecības vietai saskaņā ar šo regulu. Turklāt neviena tirdzniecības vieta, kurai ir ciešas attiecības ar šo CDP, pārejas režīma laikā nebūtu jāspēj izmantot tiesības piekļūt CDP saskaņā ar šo regulu.
(39)
Ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem būtu jāpiešķir nediskriminējoša piekļuve CDP un tirdzniecības vietām. Regulā (ES) Nr. 648/2012 ārpusbiržas atvasinātie instrumenti ir definēti kā atvasināti instrumenti, kuru izpilde nenotiek regulētā tirgū vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 19. panta 6. punktu. Lai izvairītos no trūkumiem vai pārklāšanās un nodrošinātu saskaņotību starp Regulu (ES) Nr. 648/2012 un šo regulu, šajā regulā noteiktās prasības par nediskriminējošu piekļuvi CDP un tirdzniecības vietām piemēro atvasinātajiem instrumentiem, kurus tirgo regulētos tirgos vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, un visiem finanšu instrumentiem, kas nav atvasinātie finanšu instrumenti.
(40)
Būtu jānosaka prasība, ka tirdzniecības vietas nodrošina piekļuvi, tostarp jaunākos datus, pamatojoties uz pārredzamiem un nediskriminējošiem principiem, CDP, kuri vēlas veikt tirdzniecības vietā izpildīta darījuma tīrvērti. Tomēr tam nebūtu jārada nepieciešamība izmantot sadarbspējas mehānismus attiecībā uz atvasināto instrumentu tīrvērti vai likviditātes fragmentācija tādā veidā, kas apdraudētu vienmērīgu un pareizu tirgu darbību. Tirdzniecības vietai piekļuve būtu jāatsaka tikai tad, ja nav izpildīti noteikti regulatīvos tehniskos standartos precizēti piekļuves kritēriji. Attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem būtu nesamērīgi prasīt mazākām tirdzniecības vietām, īpaši tām, kam ir ciešas attiecības ar CDP, nekavējoties ievērot prasības par nediskriminējošu piekļuvi, ja to rīcībā vēl nav tehnoloģiskās spējas darboties vienlīdzīgos konkurences apstākļos ar pēctirdzniecības infrastruktūras tirgus vairākumu. Tādēļ būtu jādod iespēja tirdzniecības vietām, kas nesasniedz attiecīgo slieksni, piešķirt sev un tādēļ arī ar tām saistītajiem CDP atbrīvojumu no prasībām par nediskriminējošu piekļuvi attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem uz 30 mēnešiem, paredzot arī turpmākas atjaunošanas iespēju. Tomēr, ja tirdzniecības vieta izvēlas piešķirt sev atbrīvojumu, tad atbrīvojuma laikā tā nevarētu izmantot tiesības piekļūt CDP saskaņā ar šo regulu.
Turklāt nevienam CDP, kuram ir ciešas attiecības ar minēto tirdzniecības vietu, atbrīvojuma laikā nebūtu jāspēj izmantot tiesības piekļūt tirdzniecības vietai saskaņā ar šo regulu. Ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir noteikts, ka gadījumos, kad komerciālās un intelektuālās īpašuma tiesības attiecas uz finanšu pakalpojumiem saistībā ar atvasināto instrumentu līgumiem, licences piešķir ar samērīgiem, taisnīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem. Tāpēc iespēja saņemt tādu etalonu licences un piekļuve ar tiem saistītai informācijai, kurus izmanto finanšu instrumentu vērtības noteikšanai, CDP un citām tirdzniecības vietām būtu jānodrošina atbilstīgi samērīgiem, taisnīgiem, pamatotiem un nediskriminējošiem principiem, kā arī visas licences būtu jāizsniedz saskaņā ar pamatotiem komercnoteikumiem. Neskarot konkurences noteikumu piemērošanu, ja pēc šīs regulas stāšanās spēkā ir izstrādāts jauns etalons, licencēšanas pienākums stājas spēkā 30 mēnešus pēc tam, kad ir sākta finanšu instrumenta, kas ir šā etalona pamatā, tirdzniecība vai kad to ir atļauts tirgot. Iespēja saņemt licenci ir būtiska, lai veicinātu piekļuvi tirdzniecības vietām un CDP saskaņā ar 35. un 36. pantu, pretējā gadījumā licencēšanas kārtība tomēr varētu liegt piekļuvi tirdzniecības vietām un CDP, kuriem tie ir pieprasījuši piekļuvi.
Likvidējot šķēršļus un diskriminējošu praksi, paredzēts palielināt konkurenci finanšu instrumentu tīrvērtes un tirdzniecības jomā, lai samazinātu ieguldījumu un aizņemšanās izmaksas, novērstu nepilnības un veicinātu inovāciju Savienības tirgos. Komisijai būtu arī turpmāk cieši jāpārrauga pēctirdzniecības infrastruktūras attīstība un pēc vajadzības jāiejaucas, lai nepieļautu konkurences kropļojumus iekšējā tirgū, it īpaši, ja, noraidot pieprasījumu par piekļuvi infrastruktūrai vai etaloniem, tiek pārkāpts LESD 101. vai 102. pants. Šajā regulā paredzētajam licencēšanas pienākumam nevajadzētu skart etalonu īpašnieku vispārējo pienākumu saskaņā ar Savienības konkurences noteikumiem un jo īpaši saskaņā ar LESD 101. un 102. pantu saistībā ar piekļuvi etaloniem, kas ir neaizstājami, lai sāktu darbību jaunā tirgū. Kompetento iestāžu apstiprinājumi attiecībā uz piekļuves tiesību nepiemērošanu pārejas posmos nav atļaujas vai izmaiņas atļaujās.
(41)
Trešo valstu brokeru sabiedrību sniegtiem pakalpojumiem Savienībā piemēro valstu režīmus un prasības. Minētie režīmi ir ļoti atšķirīgi, un brokeru sabiedrībām, kurām saskaņā ar tiem ir piešķirtas atļaujas, nav tiesību sniegt pakalpojumus un nav tiesību veikt uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kas nav tā, kurā tās veic uzņēmējdarbību. Ir lietderīgi ieviest kopīgu tiesisko regulējumu Savienības līmenī. Režīmam būtu jāsaskaņo esošais sadrumstalotais regulējums, jānodrošina noteiktība un vienota attieksme pret trešo valstu brokeru sabiedrībām, kuras izmanto pieeju Savienībai, jānodrošina, ka Komisija ir veikusi efektīvas līdzvērtības novērtējumu attiecībā uz trešo valstu prudenciālas uzraudzības un darījumdarbības ētikas sistēmu, un jānodrošina salīdzināma līmeņa aizsardzība klientiem Savienībā, kas saņem pakalpojumus no trešo valstu brokeru sabiedrībām.
Piemērojot režīmu, Komisijai un dalībvalstīm būtu galvenokārt jāpievērš uzmanība tām jomām, uz kurām attiecas G-20 saistības un vienošanās ar Savienības lielākajiem tirdzniecības partneriem, un būtu jāņem vērā galvenā loma, kāda Savienībai ir pasaules finanšu tirgos, kā arī jānodrošina, ka trešo valstu prasību piemērošana nekavē Savienības ieguldītājus un emitentus veikt ieguldījumus vai saņemt finansējumu no trešām valstīm, vai trešo valstu ieguldītājus un emitentus veikt ieguldījumus, iegūt papildu kapitālu vai saņemt citus finanšu pakalpojumus Savienības tirgos, ja vien tas nav vajadzīgs objektīviem un uz pierādījumiem balstītiem piesardzības pasākumiem. Veicot novērtējumus, Komisijai būtu jāievēro Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) vērtspapīru regulējuma mērķi un principi un tās ieteikumi IOSCO pieņemtajā redakcijā un interpretācijā.
Ja, nosakot, vai pastāv efektīva līdzvērtība, lēmumu nav iespējams pieņemt, pakalpojumiem, ko trešo valstu brokeru sabiedrības sniedz Savienībā, piemēro valstu režīmus. Komisijai līdzvērtības novērtējums būtu jāsāk pēc savas iniciatīvas. Dalībvalstis vajadzētu spēt norādīt, ka to interesēs ir Komisijas veiktas līdzvērtības novērtēšanas piemērošana konkrētai trešai valstij vai trešām valstīm, taču šādas norādes Komisijai neuzliek pienākumu sākt līdzvērtības novērtēšanas procesu. Līdzvērtības novērtējumā pamatā jāskata rezultāti; tajā būtu jāizvērtē, kādā mērā attiecīgās trešās valsts regulatīvā un uzraudzības sistēma panāk līdzīgu un atbilstīgu regulatīvo ietekmi un kādā mērā tās mērķi sakrīt ar Savienības tiesību aktu mērķiem. Sākot līdzvērtības novērtējumu, Komisija vajadzētu spēt noteikt, kuras trešo valstu jurisdikcijas ir prioritāras, ņemot vērā to, cik būtisks līdzvērtības novērtējuma rezultāts ir Savienības brokeru sabiedrībām un klientiem, to, vai pastāv attiecīgās trešās valsts un dalībvalstu vienošanās par uzraudzību un sadarbību un efektīva līdzvērtīga sistēma tādu brokeru sabiedrību atzīšanai, kam piešķirtas atļaujas atbilstīgi ārvalstu režīmiem, kā arī attiecīgās trešās valsts intereses un gatavību iesaistīties līdzvērtības novērtējuma procesā. Komisijai būtu jāuzrauga jebkādas būtiskas izmaiņas attiecīgās trešās valsts regulatīvajā un uzraudzības sistēmā un vajadzības gadījumā jāpārskata lēmums par līdzvērtību.
(42)
Saskaņā ar šo regulu pakalpojumu sniegšanai bez filiāles izveides vajadzētu būt iespējamai tikai atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionālajiem klientiem per se. Tai piemēro EVTI reģistrāciju un uzraudzību trešā valstī. Starp EVTI un kompetento iestādi trešā valstī būtu vajadzīgas pienācīgas vienošanās par sadarbību.
(43)
Šīs regulas noteikumiem, ar ko regulē pakalpojumu sniegšanu vai darbības, ko veic trešo valstu brokeru sabiedrības, nevajadzētu ietekmēt iespēju personām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, saņemt ieguldījumu pakalpojumus no trešo valstu brokeru sabiedrībām pēc pašu iniciatīvas vai arī Savienības ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai kredītiestādēm saņemt ieguldījumu pakalpojumus vai darbības no trešo valstu brokeru sabiedrībām pēc pašu iniciatīvas, vai arī klientam saņemt ieguldījumu pakalpojumus no trešās valsts brokeru sabiedrības pēc pašu iniciatīvas ar šādas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības starpniecību. Ja trešās valsts brokeru sabiedrība sniedz pakalpojumus pēc tādas personas iniciatīvas, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, pakalpojumi nebūtu uzskatāmi par sniegtiem Savienības teritorijā. Ja trešās valsts brokeru sabiedrība pati piesaista klientus vai potenciālus klientus Savienībā vai reklamē ieguldījumu pakalpojumus vai darbības kopā ar papildpakalpojumiem Savienībā, tas nebūtu uzskatāms par pakalpojumu, kas sniegts pēc klienta paša iniciatīvas.
(44)
Attiecībā uz trešo valstu brokeru sabiedrību atzīšanu un saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām, kas noteiktas Līgumā par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, tostarp saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, lēmumi, ar kuriem nosaka, ka trešās valsts regulatīvā un uzraudzības sistēma ir līdzvērtīga Savienības regulatīvajai un uzraudzības sistēmai, būtu jāpieņem tikai tad, ja trešās valsts tiesiskajā regulējumā un uzraudzības sistēmā ir paredzēta efektīva līdzvērtīga sistēma to ieguldījumu brokeru sabiedrību atzīšanai, kas saņēmušas atļauju atbilstīgi ārvalstu regulējumam, cita starpā saskaņā ar vispārējiem regulatīvajiem mērķiem un standartiem, kuri tika noteikti 2009. gada septembrī notikušajā G20 sanāksmē, lai uzlabotu atvasināto instrumentu tirgu pārredzamību, mazinātu sistēmisko risku un nodrošinātu aizsardzību pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Šāda sistēma būtu jāuzskata par līdzvērtīgu, ja tā garantē, ka piemērojamā tiesiskā regulējuma faktiskais rezultāts atbilst Savienības prasībām, un tā būtu jāuzskata par efektīvu, ja minētie noteikumi tiek konsekventi piemēroti.
(45)
Sekundārajos tūlītējas piegādes tirgos ir novēroti daudzi krāpnieciski darījumi ar ES emisijas kvotām, un tas var mazināt uzticēšanos emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai, kuras izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (14), un tiek veikti pasākumi, lai stiprinātu ES emisijas kvotu reģistru sistēmu un nosacījumus konta atvēršanai, lai tirgotu ES emisijas kvotas. Lai stiprinātu tirgu integritāti un sargātu to efektīvu darbību, tostarp veicot vispusīgu tirdzniecības darbības uzraudzību, ir lietderīgi saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK veiktos pasākumus papildināt, pilnībā ietverot emisijas kvotas šīs regulas un Direktīvas 2014/65/ES, ka arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/57/ES (16) darbības jomā, klasificējot tās kā finanšu instrumentus.
(46)
Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Jo īpaši deleģētie akti būtu jāpieņem saistībā ar dažu šīs regulas noteikumu darbības jomas paplašināšanu attiecībā uz trešo valstu centrālajām bankām, konkrētu sīkāku informāciju par definīcijām, īpašiem ar izmaksām saistītiem noteikumiem par tirgus datu pieejamību, piekļuvi cenu piedāvājumiem, apjomiem, nepārsniedzot kurus, brokeru sabiedrība veic darījumus ar jebkuru citu klientu, kuram ir bijis pieejams cenu piedāvājums, portfeļa sablīvēšanu, kā arī precīzāku noteikšanu, kad pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai draudi ieguldītāju aizsardzībai, pareizai finanšu tirgu darbībai un integritātei, vai preču tirgum, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai kādas tās daļas stabilitātei var radīt pamatu EVTI, EBI vai kompetento iestāžu rīcībai, EVTI pozīciju pārvaldības pilnvaras, pārejas posma pagarināšanu saskaņā ar šīs regulas 35. panta 5. punktu uz konkrētu laikposmu un attiecībā uz biržā tirgotu atvasināto instrumentu izslēgšanu no dažu šīs regulas noteikumu darbības jomas uz noteiktu laikposmu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu janodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(47)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz ekvivalences lēmumu pieņemšanu par trešo valstu tiesiskajām un uzraudzības sistēmām, kas attiecas uz trešo valstu brokeru sabiedrību vai trešo valstu tirdzniecības vietu pakalpojumu sniegšanu, ar vienīgo mērķi noteikt atbilstību tādām atvasināto instrumentu tirdzniecības vietām, uz kurām attiecas pienākums veikt tirdzniecību, un lai dotu piekļuvi trešo valstu CDP un trešo valstu tirdzniecības vietām Savienības tirdzniecības vietām un CDP, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (17).
(48)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, saistībā ar finanšu instrumentiem noteikt vienotas prasības attiecībā uz tirdzniecības datu atklāšanu, ziņošanu par darījumiem kompetentajām iestādēm, atvasinātu instrumentu un akciju tirdzniecību organizētās tirdzniecības vietās, nediskriminējošu piekļuvi CDP, tirdzniecības vietām un etaloniem, pilnvarām veikt produktu intervences pasākumus, pilnvarām veikt pozīciju pārvaldību un ierobežot pozīcijas un trešo valstu brokeru sabiedrību ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu vai darbībām, dalībvalstis pašas nevar sasniegt pietiekami, jo, kaut arī valstu kompetentās iestādes atrodas labākās pozīcijās tirgus attīstības uzraudzībai, vispārējo ietekmi, kādu rada problēmas saistībā ar tirdzniecības pārredzamību, ziņošanu par darījumiem, atvasinātu instrumentu tirdzniecību, produktu un prakses aizliegumiem, pilnībā var saprast tikai Savienības mēroga kontekstā, bet šīs regulas mēroga un ietekmes dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(49)
Pienākumu izpildē nevienai kompetentai iestādei, vai EVTI nevajadzētu veikt darbības, ar kurām tieši vai netieši diskriminē kādu dalībvalsti vai dalībvalstu grupu kā vietu, kur veic ieguldījumu pakalpojumus un darbības jebkurā valūtā. Nevienai darbībai, ko veic EBI, izpildot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, nebūtu tieši vai netieši jādiskriminē jebkura dalībvalsts vai dalībvalstu grupa.
(50)
Tehniskajiem standartiem finanšu pakalpojumu jomā būtu jānodrošina atbilstīga noguldītāju, ieguldītāju un patērētāju aizsardzība visā Savienībā. Tā kā EVTI ir struktūra, kam ir specializētas zināšanas, būtu efektīvi un lietderīgi tai uzticēt izstrādāt un iesniegt Komisijai ar politikas izvēlēm nesaistītu regulatīvu tehnisko standartu projektus.
(51)
Komisijai būtu jāpieņem regulatīvo tehnisko standartu projekti, ko EVTI izstrādā attiecībā uz sīkākiem nosacījumiem tirdzniecības pārredzamības prasībām attiecībā uz monetārās, ārvalstu valūtas un finanšu stabilitātes politikas darbībām un attiecībā uz konkrētiem darījumu veidiem, kas ir atbilstigi saskaņā ar šo regulu attiecībā uz sīki izstrādātiem nosacījumiem atkāpēm no pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām, attiecībā uz kārtību pēctirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai, attiecībā uz pienākumu darīt pirmstirdzniecības datus pieejamus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem, attiecībā uz kritērijiem, saskaņā ar kuriem pienākums nodrošināt pirmstirdzniecības pārredzamību tiek piemērots sistemātiskajiem internalizētājiem, attiecībā uz pēctirdzniecības publiskošanu, ko veic brokeru sabiedrības, attiecībā uz datu pieprasījumu saturu un biežumu informācijas sniegšanai pārredzamības un citu aprēķinu nolūkos, attiecībā uz darījumiem, kas neietekmē cenu atklāšanas procesu, attiecībā uz rīkojuma datu saglabāšanu, attiecībā uz darījumu pārskatu saturu un specifikācijām, attiecībā uz finanšu instrumentu atsauces datu saturu un specifikāciju, attiecībā uz līgumu veidiem, kuriem ir tieša, būtiska un paredzama ietekme Savienībā, un gadījumiem, kad nepieciešams pienākums veikt atvasinātu instrumentu tirdzniecību, attiecībā uz prasībām sistēmām un procedūrām, ar ko nodrošina darījumu ar atvasinātiem instrumentiem iesniegšanu un pieņemšanu tīrvērtei, attiecībā uz netiešas tīrvērtes pakalpojumu mehānismu veidu noteikšanu, attiecībā uz pienākumu veikt tirdzniecību organizētās tirdzniecības vietās, attiecībā uz atvasinātiem instrumentiem, kas ir pakļauti pienākumam veikt tirdzniecību organizētās tirdzniecības vietās, attiecībā uz nediskriminējošu piekļuvi CDP un tirdzniecības vietai, attiecībā uz nediskriminējošas piekļuves nodrošināšanu un pienākumu licencēt etalonus, un attiecībā uz informāciju, ko trešās valsts brokeru sabiedrībai, kura iesniedz pieteikumu, vajadzētu sniegt EVTI savā reģistrācijas pieteikumā. Komisijai būtu jāpieņem šie regulatīvo tehnisko standartu projekti, izmantojot deleģētos aktus, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz14. pantu.
(52)
Direktīvas 2014/65/ES 95. pantā noteikts pagaidu atbrīvojums attiecībā uz C iedaļas 6. punkta enerģētikas atvasināto instrumentu līgumiem. Tāpēc nepieciešams, lai tehniskajos standartos, kas nosaka tīrvērtes pienākumu un ko EVTI izstrādā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu, tas būtu ņemts vērā un lai tie neuzliktu tīrvērtes pienākumu atvasināto instrumentu līgumiem, kam pēc tam piemērotu pagaidu atbrīvojumu attiecībā uz C iedaļas 6. punkta enerģētikas atvasināto instrumentu līgumiem.
(53)
Šīs regulas prasību piemērošana būtu jāatliek, lai saskaņotu piemērojamību ar pārskatītās direktīvas transponēto noteikumu piemērošanu un izstrādātu visus svarīgos īstenošanas pasākumus. Visu regulējuma paketi būtu jāsāk piemērot vienā un tajā pašā laikā. Nevajadzētu atlikt tikai pilnvaru piemērošanu saistībā ar īstenošanas pasākumiem, lai nepieciešamās darbības minēto īstenošanas pasākumu izstrādei un pieņemšanai varētu sākt pēc iespējas agrāk.
(54)
Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants), tiesības uz patērētāju aizsardzību (38. pants), tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants), tiesības netikt divreiz tiesātam vai sodītam par to pašu noziedzīgo nodarījumu (50. pants), un tā jāpiemēro atbilstīgi šādām tiesībām un principiem.
(55)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš 2012. gada 10. februārī sniedza atzinumu (18),
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šajā regulā noteiktas vienotas prasības:
a)
tirdzniecības datu publiskošanai;
b)
ziņojumu sniegšanai par darījumiem kompetentajām iestādēm;
c)
atvasinātu instrumentu tirdzniecībai organizētās tirdzniecības vietās;
d)
nediskriminējošai piekļuvei tīrvērtei un nediskriminējošai piekļuvei tirdzniecībai, izmantojot etalonus;
e)
kompetento iestāžu un EVTI pilnvarām veikt produktu intervences, EBI un EVTI pilnvarām veikt pozīciju pārvaldības kontroli un ierobežot šādas pozīcijas;
f)
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai vai darbību veikšanai, ko pēc piemērojama Komisijas lēmuma par līdzvērtību veic trešo valstu sabiedrības ar filiāli vai bez filiāles.
2. Šī regula attiecas uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kam izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, un kredītiestādēm, kam izsniegta atļauja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (19), kad tās sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības, un uz tirgus uzturētājiem, tostarp jebkurām tirdzniecības vietām, kurās tie darbojas.
3. Šīs regulas V sadaļa attiecas arī uz visiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā noteiktajiem finanšu darījumu partneriem un visiem minētās regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem nefinanšu darījumu partneriem.
4. Šīs regulas VI sadaļu piemēro arī CDP un personām ar īpašumtiesībām uz etaloniem.
5. Šīs regulas VIII sadaļa attiecas uz ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu vai darbību veikšanu, ko pēc piemērojama Komisijas lēmuma par līdzvērtību veic trešo valstu sabiedrības ar filiāli vai bez filiāles.
6. Regulas 8., 10., 18. un 21. pants neattiecas uz regulētiem tirgiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām attiecībā uz darījumu, ja darījumu partneris ir Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieks un minētais darījums tiek slēgts, īstenojot tādu monetāro, ārvalstu valūtas un finanšu stabilitātes politiku, kuru ECBS ir juridiski tiesīgs ievērot, un ja minētais dalībnieks ir iepriekš paziņojis savam partnerim, ka darījumam ir piemērots atbrīvojums.
7. Panta 6. punkts neattiecas uz darījumiem, kurus noslēdzis kāds ECBS dalībnieks, veicot ieguldījumu darbības.
8. EVTI ciešā sadarbībā ar ECBS izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, precizējot monetārās, ārvalstu valūtas un finanšu stabilitātes politikas darbības un darījumu veidus, uz kuriem attiecas 6. un 7. punkts.
EVTI iesniedz Komisijai šo regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.
9. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai paplašinātu 6. punkta darbības jomu attiecībā uz citām centrālajām bankām.
Šajā nolūkā Komisija līdz 2015. gada 1. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ir novērtēta attieksme pret trešo valstu centrālo banku darījumiem, kas, piemērojot šo punktu, ietver Starptautisko norēķinu banku. Ziņojumā tiek iekļauta to tiesību aktā paredzētie uzdevumi un tirdzniecības apjomi Savienībā. Ziņojumā:
a)
tiek noteikti noteikumi, kas ir piemērojami attiecīgajās trešās valstīs, attiecībā uz centrālo banku darījumu, tostarp ECBS dalībnieku darījumu trešās valstīs, tiesību aktos paredzēto atklāšanu, un
b)
tiek novērtēta tiesību aktos paredzēto atklāšanas prasību iespējamā ietekme Savienībā uz trešo valstu centrālo banku darījumiem.
Ja ziņojumā ir secināts, ka 6. punktā paredzētais atbrīvojums ir vajadzīgs attiecībā uz darījumiem, kuru partneris ir trešās valsts centrālā banka, kas īsteno monetāro politiku, valūtas maiņas un finanšu stabilitātes operācijas, Komisija nodrošina, ka minētais atbrīvojums tiek piemērots minētajai trešās valsts centrālajai bankai.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;
2)
“ieguldījumu pakalpojumi un darbības” ir ieguldījumu pakalpojumi un darbības, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā;
3)
“papildpakalpojumi” ir papildpakalpojumi, kā noteikts Direktīvas 2014/…/ES* 4. panta 1. punkta 3. apakšpunktā;
4)
“rīkojumu izpilde klientu vārdā” ir izpilde klientu vārdā, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 5. apakšpunktā;
5)
“darījumu veikšana savā vārdā” ir darījumu veikšana sava vārdā, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 6. apakšpunktā;
6)
“tirgus uzturētājs” ir tirgus uzturētājs, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 7. apakšpunktā;
7)
“klients” ir klients, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 9. apakšpunktā;
8)
“profesionāls klients” ir profesionāls klients, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 10. apakšpunktā;
9)
“finanšu instruments” ir finanšu instruments, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā;
10)
“tirgus dalībnieks” ir tirgus dalībnieks, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā;
11)
“daudzpusējā sistēma” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 19. apakšpunktā;
12)
“sistemātisks internalizētājs” ir sistemātisks internalizētājs, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā;
13)
“regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā;
14)
“daudzpusēja tirdzniecības sistēma” jeb “DTS” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā;
15)
“organizēta tirdzniecības sistēma” ir organizēta tirdzniecības sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 23. apakšpunktā;
16)
“tirdzniecības vieta” ir tirdzniecības vieta, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā;
17)
“likvīds tirgus” ir:
a)
piemērojot 9., 11. un 18. pantu - finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirgus, kurā pastāvīgi ir kāds, kas ir gatavs un vēlas pirkt un pārdot, un ja tirgus ir izvērtēts saskaņā ar šādiem kritērijiem, ņemot vērā konkrētā finanšu instrumenta vai konkrētās finanšu instrumentu kategorijas īpašās tirgus struktūras:
i)
darījumu vidējais biežums un apjoms dažādos tirgus apstākļos, ņemot vērā finanšu instrumenta kategorijas produktu būtību un aprites ciklu;
ii)
tirgus dalībnieku skaits un veids, tostarp tirgus dalībnieku attiecība pret tirgotajiem finanšu instrumentiem konkrētam produktam;
iii)
vidējais starpības apmērs, ja tāds ir pieejams;
b)
piemērojot 4., 5. un 14. pantu - finanšu instrumentu tirgus, kas tiek tirgoti katru dienu, ja tirgu novērtē pēc šādiem kritērijiem:
i)
brīvās publiskās apgrozības apjoma;
ii)
vidējā darījumu skaita dienā minētajam finanšu instrumentam;
iii)
vidējā dienas apgrozījuma minētajam finanšu instrumentam;
18)
“kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 26. apakšpunktā;
19)
“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā (20);
20)
“filiāle” ir filiāle, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 30. apakšpunktā;
21)
“ciešas attiecības” ir ciešas attiecības, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 35. apakšpunktā;
22)
“vadības struktūra” ir vadības struktūra, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 36. apakšpunktā;
23)
“strukturēts noguldījums” ir strukturēts noguldījums, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 43. apakšpunktā;
24)
“pārvedami vērtspapīri” ir pārvedamie vērtspapīri, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44. apakšpunktā;
25)
“depozitārie sertifikāti” ir depozitārie sertifikāti, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 45. apakšpunktā;
26)
“biržā tirgots fonds” vai ETF ir biržā tirgots fonds, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 46. apakšpunktā;
27)
“sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir tirgojami kapitāla tirgū un kurus - ja emitents atmaksā ieguldījumu - iedala augstāk par akcijām, bet zemāk par nenodrošinātiem obligāciju instrumentiem vai citiem līdzīgiem instrumentiem;
28)
“strukturētā finansējuma produkti” ir vērtspapīri, kuri izveidoti tāda kredītriska vērtspapīrošanai un pārvešanai, kas saistīts ar tādu finanšu aktīvu kopumu, kuri to turētājam dod tiesības saņemt regulārus maksājumus, kas ir atkarīgi no bāzes aktīvu radītajām naudas plūsmām;
29)
“atvasināti instrumenti” ir instrumenti, kuri definēti Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44. apakšpunkta c) punktā un uz kuriem atsauce ir minētās direktīvas I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā;
30)
“preču atvasinātie instrumenti” ir instrumenti, kuri definēti Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44. apakšpunkta c) punktā saistībā ar preci vai pamatā esošo aktīvu, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 10. punktā vai I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7. un 10. punktā;
31)
“CDP” ir CDP Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punkta nozīmē;
32)
“biržā tirgots atvasināts instruments” ir atvasināts instruments, ko tirgo regulētā tirgū, vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar šīs regulas 28. pantu, un uz kuru kā tādu neattiecas ārpusbiržas atvasināto instrumentu definīcija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktā;
33)
“izmantojama norāde par interesi” ir viena locekļa vai dalībnieka ziņojums citam loceklim vai dalībniekam tirdzniecības sistēmā, kurā tiek izrādīta interese veikt tirdzniecību un kurā ietver visu nepieciešamo informāciju, lai varētu vienoties par darījumu;
34)
“apstiprināta publicēšanas struktūra” jeb “APS” ir apstiprināta publicēšanas struktūra, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 52. apakšpunktā*;
35)
“konsolidētu datu lentes nodrošinātājs” jeb KDLN ir konsolidētu datu lentes nodrošinātājs, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 53. apakšpunktā;
36)
“apstiprināta ziņošanas sistēma” jeb AZS ir apstiprināta ziņošanas sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 54. apakšpunktā*;
37)
“piederības dalībvalsts” ir piederības dalībvalsts, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 55. apakšpunktā;
38)
“uzņēmēja dalībvalsts” ir uzņēmēja dalībvalsts, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 56. apakšpunktā;
39)
“etalons” ir likme, indekss vai publiskots vai publicēts rādītājs, kuru periodiski vai regulāri nosaka, piemērojot formulu vai balstoties uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstajām cenām, faktiskām vai aplēstām procentu likmēm vai citām vērtībām, vai apsekojuma datiem, un kuru izmanto tādas summas noteikšanai, kas jāmaksā saskaņā ar finanšu instrumentu, vai finanšu instrumenta vērtības noteikšanai;
40)
“sadarbspējas mehānisms” ir sadarbspējas mehānisms Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 12. punkta nozīmē;
41)
“trešās valsts finanšu iestāde” ir sabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas trešā valstī un kurai saskaņā ar šās trešās valsts tiesību aktiem ir izsniegta atļauja vai licence veikt pakalpojumus vai darbības, kas uzskaitītas Direktīvā 2013/36/EK, Direktīvā 2014/65/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (21), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK (22), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/41/EK (23) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/61/ES (24);
42)
“trešās valsts sabiedrība” ir trešās valsts sabiedrība, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 57. apakšpunktā*;
43)
“vairumtirdzniecības energoprodukti” ir vairumtirdzniecības energoprodukti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1227/2011 (25) 2. panta 4. punktā;
44)
“lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti” ir atvasināto instrumentu līgumi, kas attiecas uz produktiem, kuri uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (26) 1. pantā un I pielikuma I līdz XX daļā un XXIV/1. daļā;
45)
jēdziens “likviditātes fragmentācija” nozīmē situāciju, kurā
a)
tirdzniecības vietas dalībnieki nespēj noslēgt darījumu ar vienu vai vairākiem citiem dalībniekiem šajā tirdzniecības vietā, jo nav izveidots tīrvērtes mehānisms, kas būtu piekļūstams visiem dalībniekiem; vai
b)
tīrvērtes dalībnieks vai tā klienti būtu spiesti turēt savas finanšu instrumenta pozīcijas vairāk nekā tikai vienā CDP, kas ierobežotu finanšu darījumu tīrā riska apjoma aprēķināšanas iespējas;
46)
“valsts parāds” ir valsts parāds, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 61. apakšpunktā;
47)
“portfeļa sablīvēšana” ir riska samazināšanas pakalpojums, ar kuru divi vai vairāki darījumu partneri pilnībā vai daļēji izbeidz dažus vai visus atvasinātos instrumentus, kurus šie darījumu partneri iesnieguši iekļaušanai portfeļa sablīvēšanā, un aizstāj izbeigtos atvasinātos instrumentus ar citu atvasināto instrumentu, kura kopējā nosacītā vērtība ir mazāka par izbeigto atvasināto instrumentu nosacīto vērtību.
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai precizētu dažus 1. punktā iekļauto definīciju tehniskos elementus, lai pielāgotu definīcijas tirgus attīstībai.
II SADAĻA
PĀRREDZAMĪBA ATTIECĪBĀ UZ TIRDZNIECĪBAS VIETĀM
1. NODAĻA
Pārredzamība attiecībā uz kapitāla vērtspapīru instrumentiem
3. pants
Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem
1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, dara publiski pieejamas kārtējās pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas un tirdzniecības interešu dziļumu pie šādām cenām, kuras tiek publicētas to sistēmās par akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Minētā prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, pastāvīgi publisko minēto informāciju parastajā tirdzniecības laikā.
2. Panta 1. punktā minētās pārredzamības prasības jāpielāgo dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, tostarp rīkojumu reģistriem un cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, kā arī hibrīdām un periodisko izsoļu tirdzniecības sistēmām.
3. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savus cenu piedāvājumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 14. pantam.
4. pants
Atbrīvojumi attiecībā uz kapitāla instrumentiem
1. Kompetentās iestādes var piešķirt tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 3. panta 1. punktā minēto informāciju par:
a)
sistēmām, kuras saskaņo rīkojumus, kuru pamatā ir tirdzniecības metodika, ar kuru 3. panta 1. punktā minētā finanšu instrumenta cenu atvasina no cenas tirdzniecības vietā, kurā minēto finanšu instrumentu pirmoreiz atļāva tirgot, vai likviditātes ziņā visatbilstīgākā tirgū, ja šī atsauces cena ir plaši pieejama un tirgus dalībnieki to uzskata par ticamu atsauces cenu. Minētā atbrīvojuma pastāvīgai izmantošanai piemēro 5. pantā izklāstītos nosacījumus;
b)
sistēmām, kas formalizē nolīgtos darījumus, kuri:
i)
veikti pašreizējās apjoma svērtās cenas intervāla robežās, kas atspoguļots rīkojumu reģistrā vai tirdzniecības vietas tirgus uzturētāju, kas izmanto šo sistēmu, kotētajās cenās, piemērojot 5. pantā izklāstītos nosacījumus; vai
ii)
veikti ar nelikvīdām akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kuri neietilpst jēdzienā “likvīds tirgus” un kuri slēgti piemērotas atsauces cenas procentuālās daļas robežās, ja procentuālo daļu un atsauces cenu sistēmas uzturētājs ir noteicis iepriekš; vai
iii)
pakļauti citiem nosacījumiem, kas nav minētā finanšu instrumenta pašreizējā tirgus cena;
c)
rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu;
d)
rīkojumiem, kurus uzglabā tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko.
2. Atsauces cenu, kas minēta 1. panta a) punktā nosaka, noskaidrojot:
a)
pašreizējo pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenu vidējo vērtību tirdzniecības vietā, kurā minēto finanšu instrumentu pirmoreiz atļāva tirgot, vai likviditātes ziņā visatbilstīgākajā tirgū; vai
b)
ja a) apakšpunktā minētā cena nav pieejama, attiecīgās tirdzniecības sesijas sākuma vai noslēguma cenu.
Atsauces uz b) apakšpunktā minētajām cenām rīkojumos var sniegt tikai ārpus attiecīgās tirdzniecības sesijas nepārtrauktā tirdzniecības posma.
3. Ja tirdzniecības vietās darbojas sistēmas, kas formalizē nolīgtos darījumus saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu:
a)
šie darījumi tiek veikti saskaņā ar tirdzniecības vietā spēkā esošajiem noteikumiem;
b)
tirdzniecības vieta nodrošina kārtību, sistēmas un procedūras, lai nepieļautu un atklātu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu vai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas mēģinājumu attiecībā uz šādiem nolīgtiem darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 16. pantu;
c)
tirdzniecības vieta izveido, uztur un īsteno sistēmas, lai atklātu jebkuru mēģinājumu izmantot atbrīvojumu ar mērķi apiet citas šīs regulas vai Direktīvas 2014/65/ES prasības un lai ziņotu par šādiem gadījumiem kompetentajai iestādei.
Ja kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) vai iii) punktu, minētā kompetentā iestāde uzrauga, kā tirdzniecības vieta izmanto atbrīvojumu, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti šā atbrīvojuma izmantošanas nosacījumi.
4. Pirms atbrīvojuma piešķiršanas saskaņā ar 1. punktu kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojuma darbību, tostarp sīkāku informāciju par tirdzniecības vietu, kur atsauces cena ir noteikta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā četrus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo nesaistošu atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. punktā un precizētas regulatīvajā tehniskajā standartā, kas pieņemts atbilstīgi 6. punktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu un EVTI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par atbrīvojumu piemērošanu praksē.
5. Kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas vai citas kompetentās iestādes pieprasījuma var atsaukt saskaņā ar 1. punktu piešķirto atbrīvojumu, ka precizēts saskaņā ar 6. punktu, ja tā konstatē, ka atbrīvojums tiek izmantots veidā, kas atšķiras no sākotnēji paredzētā, vai ja tā uzskata, ka atbrīvojums tiek izmantots, lai apietu šajā pantā paredzētās prasības.
Kompetentās iestādes paziņo EVTI un citām kompetentām iestādēm par minēto atsaukšanu, pilnībā pamatojot savu lēmumu.
6. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu:
a)
pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu vai tirgus uzturētāja norādīto cenu piedāvājumu diapazonu un tirdzniecības intereses dziļumu pie šādām cenām, ko dara publiski pieejamu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 3. panta 1. punktam, ņemot vērā vajadzīgos pielāgojumus dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, kā minēts 3. panta 2. punktā;
b)
visatbilstīgāko tirgu finanšu instrumenta likviditātes ziņā saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu;
c)
nolīgtā darījuma īpašās iezīmes attiecībā uz dažādiem veidiem, kādos tirdzniecības vietas loceklis vai dalībnieks var izpildīt šādu darījumu;
d)
nolīgtos darījumus, kuri neietekmē cenu veidošanos, izmantojot 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā paredzēto atbrīvojumu;
e)
tādu rīkojumu apjomu, kuri ir lieli, un tādu rīkojumu veidu un minimālo apjomu, kurus uzglabā tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko, attiecībā uz kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju;
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
7. Atbrīvojumus, ko kompetentās iestādes pirms 2017. gada 3. janvāra piešķīrušas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 29. panta 2. punktu un 44. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1287/2006 18., 19. un 20. pantu, EVTI pārskata līdz 2019. gada 3. janvārim. EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas šajā regulā un visos deleģētajos aktos un regulatīvajos tehniskajos standartos, kas balstīti uz šo regulu.
5. pants
Apjoma ierobežošanas mehānisms
1. Lai nodrošinātu to, ka 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētie atbrīvojumi nepamatoti nekaitē cenu veidošanai, tirdzniecību saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem ierobežo šādi:
a)
procentuālo daļu darījumiem ar finanšu instrumentu, kurus veic tirdzniecības vietā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, ierobežo līdz 4 % no šā finanšu instrumenta darījumu kopējā apjoma visās tirdzniecības vietās visā Savienībā iepriekšējos 12 mēnešos;
b)
kopējos Savienības darījumus ar finanšu instrumentu, kurus veic saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, ierobežo līdz 8 % no šā finanšu instrumenta darījumu kopējā apjoma visās tirdzniecības vietās visā Savienībā iepriekšējo 12 mēnešu laikā.
Minēto apjoma ierobežošanas mehānismu nepiemēro nolīgtiem darījumiem, kuri ir darījumi ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem nepastāv likvīds tirgus saskaņā ar 2. panta 1. punkta 17) apakšpunkta b) punktu, un kurus veic piemērotas atsauces cenas procentuālās daļas robežās, kā minēts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, vai nolīgtiem darījumiem, uz kuriem attiecas citi nosacījumi, kas nav minētā finanšu instrumenta pašreizējā tirgus cena, kā minēts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā.
2. Ja procentuālā daļa finanšu instrumenta darījumiem, kurus veic tirdzniecības vietā saskaņā ar šiem atbrīvojumiem, ir pārsniegusi 1. punkta a) apakšpunktā minēto ierobežojumu, kompetentā iestāde, kas šai tirdzniecības vietai ir atļāvusi izmantot minētos atbrīvojumus, divu darbdienu laikā, pamatojoties uz 4. punktā minētajiem EVTI publiskotajiem datiem, aptur to izmantošanu šim finanšu instrumentam šajā tirdzniecības vietā uz sešiem mēnešiem.
3. Ja procentuālā daļa finanšu instrumenta darījumiem, kurus veic visās tirdzniecības vietās visā Savienībā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, ir pārsniegusi 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu, visas kompetentās iestādes divu darbdienu laikā aptur minēto atbrīvojumu izmantošanu visā Savienībā uz sešiem mēnešiem.
4. EVTI piecu darbdienu laikā pēc katra kalendārā mēneša beigām publicē ES darījumu kopējo apjomu katram finanšu instrumentam iepriekšējo 12 mēnešu laikā, procentuālo daļu finanšu instrumenta darījumiem, kas veikti visā Savienībā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem un katrā tirdzniecības vietā iepriekšējo 12 mēnešu laikā, kā arī metodiku, kas izmantota, aprēķinot minētās procentuālās daļas.
5. Ja 4. punktā minētajā ziņojumā ir atklāts, ka jebkura tirdzniecības vieta, kurā tiek veikta kāda finanšu instrumenta tirdzniecība saskaņā ar atbrīvojumiem, kas pārsniedz 3,75 % no kopējās minētā finanšu instrumenta tirdzniecības Savienībā, par pamatu ņemot tirdzniecību iepriekšējo 12 mēnešu laikā, EVTI publicē papildu ziņojumu piecu darbdienu laikā no 15. dienas kalendārajā mēnesī, kurā ir publicēts 4. punktā minētais ziņojums. Minētajā ziņojumā ietver 4. punktā noteikto informāciju attiecībā uz minētajiem finanšu instrumentiem, ja tiek pārsniegti 3,75 %.
6. Ja 4. punktā minētajā ziņojumā ir atklāts, ka jebkura finanšu instrumenta kopējā tirdzniecība Savienībā saskaņā ar atbrīvojumiem ir pārsniegusi 7,75 % no kopējās finanšu instrumentu tirdzniecības Savienībā, par pamatu ņemot tirdzniecību iepriekšējo 12 mēnešu laikā, EVTI publicē papildu ziņojumu 5 darbdienu laikā no 15. dienas kalendārajā mēnesī, kurā ir publicēts 4. punktā minētais ziņojums. Minētajā ziņojumā ietver 4. punktā noteikto informāciju attiecībā uz minētajiem finanšu instrumentiem, ja tiek pārsniegti 7,75 %.
7. Lai nodrošinātu ticamu pamatu uzraudzībai attiecībā uz tirdzniecību, kas notiek saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, un lai noteiktu, vai 1. punktā noteiktie ierobežojumi ir pārsniegti, tirdzniecības vietu uzturētājiem ir pienākums ieviest sistēmas un procedūras:
a)
lai varētu identificēt visus darījumus, kas notikuši to tirdzniecības vietā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem; un
b)
lai nodrošinātu, ka tie nekādos apstākļos nepārsniedz procentuālo daļu, kas atļauta darījumiem saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā.
8. Laikposms tirdzniecības datu publicēšanai, ko veic EVTI, un uzraudzībai attiecībā uz finanšu instrumenta tirdzniecību, ko veic saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, tiek uzraudzīts no 2016. gada 3. janvāra. Neskarot 4. panta 5. punktu, kompetentās iestādes ir pilnvarotas apturēt minēto atbrīvojumu izmantošanu no dienas, kad sāk piemērot šo regulu, un pēc tam reizi mēnesī.
9. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu metodi, tostarp darījumu iezīmēšanu, ar kuru tā salīdzina, aprēķina un publicē darījuma datus, kā norādīts 4. punktā, lai nodrošinātu precīzu aprēķinu par darījumu kopējo apjomu katram finanšu instrumentam un procentuālo daļu darījumiem, kas izmanto minētos atbrīvojumus, visā Savienībā un katrā tirdzniecības vietā.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
6. pants
Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem
1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, dara publiski pieejamu cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo minētajā tirdzniecības vietā. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reāllaikam, cik tas tehniski ir iespējams.
2. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto šā panta 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt sīkāku informāciju par saviem darījumiem ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 20. pantam.
7. pants
Atļauja atlikt publicēšanu
1. Kompetentās iestādes var atļaut tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem, pamatojoties uz šādu darījumu veidu vai apjomu.
Konkrētāk, kompetentās iestādes var atļaut atlikt informācijas publicēšanu saistībā ar darījumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai akcijai, depozitārajam sertifikātam, biržā tirgotam fondam, sertifikātam vai citam līdzīgam finanšu instrumentam vai noteiktai akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgota fonda, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta kategorijai.
Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteiktajiem pasākumiem tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par minētajiem pasākumiem tirgus dalībniekiem un sabiedrībai. EVTI pārrauga minēto pasākumu piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par to piemērošanu praksē.
Ja kompetentā iestāde atļauj atlikt informācijas publicēšanu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde atlikšanai nepiekrīt vai nepiekrīt piešķirtās atļaujas faktiskajai piemērošanai, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu un EVTI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.
2. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā nolūkā veicināt saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 64. pantu prasītās informācijas publicēšanu norāda:
a)
sīkāku informāciju par darījumiem, kura ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, jāpublisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 6. panta 1. punktam, tostarp identifikatorus dažādajiem darījumu veidiem, ko publicē saskaņā ar 6. panta 1. punktu un 20. pantu, izšķirot starp tiem tos, ko nosaka faktori, kas galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori;
b)
termiņu, kas tiktu uzskatīts par atbilstīgu publicēšanas pienākumam pēc iespējas tuvāk reāllaikam, tostarp tad, kad tirdzniecība tiek veikta ārpus parastā tirdzniecības laika.
c)
nosacījumus, ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, tiek atļauts paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem katrai attiecīgajai finanšu instrumentu kategorijai saskaņā ar šā panta 1. punktu un 20. panta 1. punktu;
d)
kritērijus, kurus piemēro, pieņemot lēmumu par darījumiem, par kuriem to apjoma vai tipa, tostarp akcijas likviditātes profila, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotu fondu, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta veida dēļ tiek atļauts atlikt informācijas publicēšanu katrai attiecīgā finanšu instrumenta kategorijai.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
2. NODAĻA
Pārredzamība saistībā ar instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru instrumenti
8. pants
Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem
1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko kārtējās pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas un tirdzniecības interešu dziļumu pie šādām cenām, kas publiskotas to sistēmās par obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Minētā prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, pastāvīgi publisko minēto informāciju parastajā tirdzniecības laikā. Šis publicēšanas pienākums neattiecas uz tādiem darījumiem ar atvasinātiem finanšu instrumentiem starp nefinanšu darījumu partneriem, kuri samazina objektīvi izmērāmos riskus, kas ir tieši saistīti ar šā partnera vai šīs grupas komercdarbību vai valsts kases finansēšanas darbību.
2. Panta 1. punktā minētās pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, tostarp rīkojumu reģistriem, cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, hibrīdām, periodisko izsoļu tirdzniecības un balss tirdzniecības sistēmām.
3. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savu cenu piedāvājumu obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem atbilstīgi 18. pantam.
4. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, gadījumos, kad saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu piešķirts atbrīvojums, publisko vismaz orientējošas pirmstirdzniecības pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas, kas ir tuvu tirdzniecības interešu cenām, kas publiskotas to sistēmās par obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, pastāvīgi publisko minēto informāciju, izmantojot atbilstīgus elektroniskos līdzekļus, parastajā tirdzniecības laikā. Minētie pasākumi nodrošina to, ka informācija tiek sniegta saskaņā ar pieņemamiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējoši.
9. pants
Atbrīvojumi attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti
1. Kompetentās iestādes var piešķirt tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 8. panta 1. punktā minēto informāciju par:
a)
rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, un rīkojumiem, kurus uzglabā tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko;
b)
izmantojamām norādēm par interesi par automatizētajām un balss tirdzniecības sistēmām, ja apjoms ir lielāks par finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas likviditātes nodrošinātājiem radītu nepamatotu risku un ņem vērā, vai attiecīgie tirgus dalībnieki ir maza mēroga vai liela mēroga ieguldītāji;
c)
atvasinātiem instrumentiem, kuriem nepiemēro tirdzniecības pienākumu, kas minēts 28. pantā, un citiem finanšu instrumentiem, kuriem nav likvīds tirgus.
2. Pirms atbrīvojuma piešķiršanas saskaņā ar 1. punktu kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojumu darbību. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā četrus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. punktā un precizētas regulatīvajos tehniskajos standartos, kas pieņemti atbilstīgi 5. punktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu un EVTI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par atbrīvojumu piemērošanu praksē.
3. Kompetentās iestādes pēc savas iniciatīvas vai pēc citu kompetento iestāžu lūguma var atsaukt saskaņā ar 1. punktu piešķirto atbrīvojumu, ja tās konstatē, ka atbrīvojums tiek izmantots veidā, kas atšķiras no sākotnējā mērķa, vai arī tās uzskata, ka atbrīvojums tiek izmantots, lai apietu šajā pantā noteiktās prasības.
Kompetentās iestādes nekavējoties paziņo EVTI un citām kompetentām iestādēm par minēto atsaukšanu, pirms tā ir pilnībā stājusies spēkā, pilnībā pamatojot savu lēmumu.
4. Kompetentā iestāde, kuras pienākums ir uzraudzīt vienu vai vairākas tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgotas obligāciju, strukturētā finansējuma produktu, emisijas kvotu vai atvasināto instrumentu kategorija, var uz laiku apturēt 8. pantā paredzētās prasības, ja minētās finanšu instrumenta kategorijas likviditāte nesasniedz norādīto slieksni. Norādīto slieksni nosaka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas raksturīgi attiecīgā finanšu instrumenta tirgum. Paziņojumu par šādu pagaidu apturēšanu publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē.
Pagaidu apturēšana sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus no dienas, kad informāciju par to publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē. Šādu apturēšanu var pagarināt uz attiecīgiem laikposmiem, kas vienā reizē nepārsniedz trīs mēnešus, ja apturēšanas iemesli pastāv vēl aizvien. Ja pēc šo trīs mēnešu laikposma pagaidu apturēšana nav atjaunota, tā automātiski zaudē spēku.
Pirms 8. pantā minēto prasību apturēšanas vai pagaidu apturēšanas pagarināšanas saskaņā ar šo punktu attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par savu nodomu un sniedz paskaidrojumu. EVTI pēc iespējas ātrāk sagatavo atzinumu kompetentajai iestādei par to, vai tā uzskata, ka apturēšana vai pagaidu apturēšanas pagarināšana ir pamatota saskaņā ar pirmo un otro daļu.
5. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā norāda:
a)
4. punktā minētā likviditātes sliekšņa aprēķināšanas parametrus un metodes attiecībā uz finanšu instrumentu. Parametrus un metodes, pēc kuriem dalībvalstis aprēķina minēto slieksni, nosaka tādā veidā, ka tad, ja slieksnis tiek sasniegts, tas nozīmē būtisku attiecīgā finanšu instrumenta likviditātes samazināšanos visās vietās Savienībā, pamatojoties uz saskaņā ar2. panta 1. punkta 17. apakšpunktu izmantotajiem kritērijiem;
b)
pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenu vai cenu piedāvājuma diapazonu, tirdzniecības intereses dziļumu pie šādām cenām vai orientējošas pirmstirdzniecības pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas, kas ir tuvu tirdzniecības interešu cenām, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju saskaņā ar 8. panta 1. punktam un 4. punktu, ņemot vērā nepieciešamo pielāgošanu dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, kā minēts 8. panta 2. punktā;
c)
tādu rīkojumu apjomu, kuri ir lieli, un tādu rīkojumu veidu un minimālo apjomu, kurus uzglabā rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko, attiecībā uz kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju;
d)
finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, un definīciju automatizētām un balss tirdzniecības sistēmām, attiecībā uz kurām var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu;
Nosakot finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas likviditātes nodrošinātājiem radītu nepamatotu risku un kur ņemts vērā, vai attiecīgie tirgus dalībnieki ir maza mēroga vai liela mēroga ieguldītāji saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, EVTI ņem vērā šādus faktorus:
i)
to, vai pie šāda apmēra likviditātes nodrošinātāji spēs nodrošināties pret risku;
ii)
ja finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirgu daļēji veido privātie ieguldītāji, minēto ieguldītāju veikto darījumu vidējo vērtību;
e)
finanšu instrumentus vai finanšu instrumentu kategorijas, kuriem nav likvīds tirgus, ja var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
10. pants
Pēctirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem
1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reāllaikam, cik tas tehniski ir iespējams.
2. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savu cenu piedāvājumu obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, ievērojot 21. pantu.
11. pants
Atļauja atlikt publicēšanu
1. Kompetentās iestādes var atļaut tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem, pamatojoties uz darījumu apjomu vai veidu.
Īpaši kompetentās iestādes var atļaut atlikt informācijas publicēšanu attiecībā uz darījumiem:
a)
kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai obligācijai, strukturētā finansējuma produktam, emisijas kvotām vai atvasinātam instrumentam, ko tirgo tirdzniecības vietā, vai noteiktai obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā instrumenta kategorijai, ko tirgo tirdzniecības vietā; vai
b)
kuri ir saistīti ar obligāciju, strukturētā finansējuma produktu, emisijas kvotu vai atvasinātu instrumentu, ko tirgo tirdzniecības vietā, vai noteiktu obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā instrumenta kategoriju, ko tirgo tirdzniecības vietā un kam nav likvīda tirgus;
c)
kuri pārsniedz apjomu, kas raksturīgs noteiktai obligācijai, strukturētā finansējuma produktam, emisijas kvotai vai atvasinātajam instrumentam, ko tirgo tirdzniecības vietā, vai noteiktai obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotas vai atvasinātā instrumenta kategorijai, ko tirgo tirdzniecības vietā, kas likviditātes nodrošinātājiem radītu nepamatotu risku un kur ņemts vērā, vai attiecīgie tirgus dalībnieki ir maza mēroga vai liela mēroga ieguldītāji.
Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteikto kārtību tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par minēto kārtību tirgus dalībniekiem un sabiedrībai. EVTI pārrauga minētās kārtības piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par tās izmantošanu praksē.
2. Kompetentā iestāde, kuras pienākums ir uzraudzīt vienu vai vairākas tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgota obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā instrumenta kategorija, var uz laiku apturēt 10. pantā paredzētās prasības, ja minētā finanšu instrumenta kategorijas likviditāte nesasniedz slieksni, kā noteikts saskaņā ar 9. panta 5. punkta a) apakšpunktā minēto metodiku. Minēto slieksni nosaka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas raksturīgi attiecīgā finanšu instrumenta tirgum. Informāciju par šādu pagaidu apturēšanu publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē.
Pagaidu apturēšana sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus no dienas, kad informāciju par to publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē. Šādu apturēšanu var pagarināt uz attiecīgiem laikposmiem, kas vienā reizē nepārsniedz trīs mēnešus, ja apturēšanas iemesli pastāv vēl aizvien. Ja pēc šo trīs mēnešu laikposma pagaidu apturēšana nav atjaunota, tā automātiski zaudē spēku.
Pirms 10. pantā minēto prasību apturēšanas vai pagaidu apturēšanas pagarināšanas attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par savu nodomu un sniedz paskaidrojumu. EVTI pēc iespējas ātrāk sagatavo atzinumu kompetentajai iestādei par to, vai tā uzskata, ka apturēšana vai pagaidu apturēšanas pagarināšana ir pamatota saskaņā ar pirmo un otro daļu.
3. Kompetentās iestādes saistībā ar atļauju atlikt informācijas publicēšanu var:
a)
atlikšanas laikposmā pieprasīt publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju par darījumu vai sīkāku informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā, vai abu kombināciju;
b)
atļaut nepublicēt informāciju par atsevišķa darījuma apjomu pagarinātajā atlikšanas laikposmā;
c)
attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti un kas nav valsts parāda instrumenti, atļaut uz pagarinātā atlikšanas laikposmā publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā.
d)
attiecībā uz valsts parāda instrumentiem atļaut uz nenoteiktu laiku publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā.
Attiecībā uz valsts parāda instrumentiem b) un d) apakšpunktu var izmantot vai nu atsevišķi, vai secīgi, saskaņā ar ko, tiklīdz beidzas pagarinātais apjoma nepublicēšanas laikposms, informāciju par apjomiem var publicēt apkopotā veidā.
Attiecībā uz visiem pārējiem finanšu instrumentiem, kad atlikšanas laikposms beidzas, publicē pārējo informāciju par darījumu un visas ziņas par atsevišķiem darījumiem.
4. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu tā, lai darītu iespējamu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 64. pantu prasītās informācijas publicēšanu, nolūkā norādīt:
a)
sīkāku informāciju par darījumiem, ko ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp sistemātiski internalizētāji, tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 10. panta 1. punktam, tostarp identifikatorus dažādiem darījumu veidiem, ko publicē atbilstīgi 10. panta 1. punktam un 21. panta 1. punktam, nošķirot tos, ko nosaka faktori, kuri galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori;
b)
termiņu, kas tiktu uzskatīts par atbilstīgu publicēšanas pienākumam pēc iespējas tuvāk reāllaikam, tostarp tad, kad tirdzniecība tiek veikta ārpus parastā tirdzniecības laika;
c)
nosacījumus, ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, tiek atļauts paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem katrai attiecīgā finanšu instrumenta kategorijai saskaņā ar šā panta 1. punktu un 21. panta 4. punktu;
d)
kritērijus, kādus piemēro, nosakot darījuma apjomu vai veidu, par kuriem saskaņā ar 3. punktu tiek atļauts atlikt informācijas publicēšanu un publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju par darījumu vai publicēt sīkāku informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā, vai nepublicēt informāciju par darījuma apjomu, īpaši atsaucoties uz atļauju pagarināt atlikšanas laikposmu konkrētiem finanšu instrumentiem atkarībā no to likviditātes.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
3. NODAĻA
Pienākums piedāvāt tirdzniecības datus atsevišķi un saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem
12. pants
Pienākums darīt pieejamus pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem
1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietas, saskaņā ar 3., 4. un 6. līdz11. pantu publicēto informāciju dara pieejamu sabiedrībai, piedāvājot pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem.
2. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, norādot to, kā padarīt publiski pieejamus pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datus, tostarp līmeni, kādā dati neapkopotā veidā padarāmi publiski pieejami atbilstīgi 1. punktam.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
13. pants
Pienākums nodrošināt pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem
1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, saskaņā ar 3., 4. un 6. līdz11. pantu publicēto informāciju dara pieejamu sabiedrībai saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem un nodrošina nediskriminējošu piekļuvi informācijai. Šādu informāciju bez maksas dara pieejamu 15 minūtes pēc publicēšanas.
2. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, precizējot, kas ir pamatoti komerciāli nosacījumi, lai informācija tiktu publiskota, kā minēts 1. punktā.
III SADAĻA
PĀRREDZAMĪBA SISTEMĀTISKIEM INTERNALIZĒTĀJIEM UN IEGULDĪJUMU BROKERU SABIEDRĪBĀM, KAS TIRGOJAS ĀRPUS BIRŽAS
14. pants
Sistemātisko internalizētāju pienākums publiskot stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības publisko stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā un attiecībā uz kuriem tās ir sistemātiski internalizētāji, un kuriem ir likvīds tirgus.
Ja pirmajā daļā minētajiem finanšu instrumentiem nav likvīda tirgus, sistemātiski internalizētāji saviem klientiem pēc pieprasījuma atklāj informāciju par cenu piedāvājumu.
2. Šo pantu un 15., 16. un 17. pantu piemēro sistemātiskiem internalizētājiem, kad tie veic darījumus, kuru apjoms nepārsniedz standarta tirgus apjomu. Šis pants un 15., 16. un 17. pants neattiecas uz sistemātiskiem internalizētājiem, kad tie veic tādus darījumus, kuru apjoms pārsniedz standarta tirgus apjomu.
3. Sistemātiskie internalizētāji var izlemt par cenu piedāvājuma apjomu vai apjomiem. Minimālais cenu piedāvājuma apjoms ir ekvivalents vismaz 10 % no akcijas, depozitārā sertifikāta, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu tirdzniecības vietā tirgotu finanšu instrumentu standarta tirgus apjoma. Katrā cenas piedāvājumā par konkrētu tirdzniecības vietā tirgotu akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu ietver stabilu pirkšanas un pārdošanas cenu vai cenas par apjomu vai apjomiem, kas var nepārsniegt to akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai līdzīgu finanšu instrumentu kategoriju standarta tirgus apjomu, kurā iekļauts attiecīgais finanšu instruments. Cena vai cenas atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus attiecībā uz konkrēto akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu.
4. Akcijas, depozitāros sertifikātus, ETF, sertifikātus un citus līdzīgus finanšu instrumentus sagrupē kategorijās, pamatojoties uz attiecīgā finanšu instrumenta tirgū izpildīto rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību. Katras akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu un citu līdzīgu finanšu instrumentu kategorijas standarta tirgus apjoms ir apjoms, kas rāda katrā kategorijā iekļauto finanšu instrumentu tirgū izpildīto rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību.
5. Katras akcijas, depozitārā sertifikāta, ETF, sertifikāta un citu līdzīgu finanšu instrumentu tirgu veido visi rīkojumi, kas izpildīti Savienībā attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu, izņemot rīkojumus, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu.
6. Attiecībā uz katru akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu tā tirgus kompetentā iestāde, kas ir visatbilstīgākais likviditātes ziņā, kā definēts 26. pantā, vismaz reizi gadā, pamatojoties uz to rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību, kuri izpildīti tirgū attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu, nosaka finanšu instrumenta kategoriju, kurā attiecīgais instruments iekļauts. Minēto informāciju dara zināmu visiem tirgus dalībniekiem un nosūta EVTI, kas to publicē savā tīmekļa vietnē.
7. Lai nodrošinātu akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu fondu, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu efektīvu vērtēšanu un palielinātu iespēju ieguldījumu brokeru sabiedrībām saviem klientiem nodrošināt labāko darījumu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, sīkāk nosakot kārtību, kas attiecas uz 1. punktā minētā stabilā cenu piedāvājuma publicēšanu, dominējošos tirgus nosacījumus, kā minēts 3. punktā, un 2. un 4. punktā minēto standarta tirgus apjomu.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
15. pants
Klientu rīkojumu izpilde
1. Sistemātiski internalizētāji regulāri un pastāvīgi publisko savus cenu piedāvājumus parastajā tirdzniecības laikā. Tie var atjaunināt savus cenu piedāvājumus jebkurā laikā. Tiem ārkārtējos tirgus apstākļos ir atļauts atsaukt savus cenu piedāvājumus.
Dalībvalsts prasa, lai brokeru sabiedrības, kas atbilst sistemātiska internalizētāja definīcijai, par to paziņo savai kompetentajai iestādei. Šo paziņojumu nosūta EVTI. EVTI izveido visu Savienības sistemātisko internalizētāju sarakstu.
Cenu piedāvājumus dara zināmus tādā veidā, kas ir viegli pieejams citiem tirgus dalībniekiem saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.
2. Sistemātiski internalizētāji, ievērojot Direktīvas 2014/65/ES 27. pantu, izpilda rīkojumus, ko tie saņem no saviem klientiem saistībā ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem tie ir sistemātiski internalizētāji, atbilstīgi cenas piedāvājumam rīkojuma saņemšanas brīdī.
Tomēr pamatotos gadījumos tie var izpildīt šos rīkojumus par labāku cenu, ja cena ietilpst atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem.
3. Sistemātiski internalizētāji var neievērot 2. punkta prasības un izpildīt rīkojumus, ko tie saņem no saviem profesionālajiem klientiem, par cenām, kas atšķiras no to piedāvātajām cenām, attiecībā uz darījumiem, kuru izpilde attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir daļa no viena darījuma, vai attiecībā uz rīkojumiem, uz kuriem attiecas citi nosacījumi, kas nav pašreizējā tirgus cena.
4. Ja sistemātisks internalizētājs, kurš piedāvā tikai vienu cenu vai kura augstākā piedāvātā cena ir zemāka nekā standarta tirgus apjoms, saņem no klienta rīkojumu, kura apjoms ir lielāks nekā tas, par ko piedāvāta cena, bet zemāks nekā standarta tirgus apjoms, tas var nolemt izpildīt to rīkojuma daļu, kas pārsniedz apjomu, uz ko attiecas cenu piedāvājums, ja šo rīkojumu izpilda par piedāvāto cenu, izņemot gadījumus, kad ir atļauts rīkoties citādi saskaņā ar 2. un 3. punktu. Ja sistemātiska internalizētāja cenu piedāvājumā ir cenas, kas attiecas uz dažādiem apjomiem, un tas saņem rīkojumu par apjomu, kas ir piedāvātajā diapazonā, un tas izvēlas izpildīt rīkojumu, tas izpilda rīkojumu par vienu no piedāvātajām cenām saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 28. pantu ja vien nav atļauts rīkoties citādi saskaņā ar šā panta 2. un 3. punkta nosacījumiem.
5. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, precizējot, kas ir pamatoti komerciāli nosacījumi, lai cenu piedāvājumi tiktu publiskoti atbilstīgi 1. punktam.
16. pants
Kompetento iestāžu pienākumi
Kompetentās iestādes pārbauda:
a)
vai ieguldījumu brokeru sabiedrības regulāri atjaunina pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas, kas publicētas saskaņā ar 14. pantu, un uztur cenas, kas atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus;
b)
vai ieguldījumu brokeru sabiedrības ievēro tos nosacījumus attiecībā uz cenu uzlabojumiem, kas noteikti 15. punkta 2. punktā.
17. pants
Piekļuve cenu piedāvājumiem
1. Sistemātiskajiem internalizētājiem ļauj izlemt, pamatojoties uz to tirdzniecības politiku, objektīvā, nediskriminējošā veidā, kuriem klientiem tie nodrošina piekļuvi cenu piedāvājumiem. Tālab skaidri nosaka standartus, kuri reglamentē piekļuvi sistemātisku internalizētāju piedāvātām cenu piedāvājumiem. Sistemātiski internalizētāji var atteikties uzsākt vai var pārtraukt darījumu attiecības ar klientiem, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, piemēram, klienta kredītstatusu, darījuma partnera risku un galīgajiem norēķiniem par darījumu.
2. Lai ierobežotu risku, ka sistemātiskiem internalizētājiem ir vairāki darījumi ar vienu klientu, sistemātiskiem internalizētājiem ļauj nediskriminējošā veidā ierobežot tādu darījumu skaitu, kurus veic ar vienu klientu un kuros tie apņemas iesaistīties saskaņā ar publicētajiem nosacījumiem. Tie var nediskriminējošā veidā un saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 28. pantu ierobežot tādu darījumu kopskaitu, kurus tie veic ar dažādiem klientiem vienlaikus, bet tas ir atļauts tikai tad, ja klientu veikto rīkojumu skaits un/vai apjoms ievērojami pārsniedz normu.
3. Lai nodrošinātu akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu efektīvu novērtēšanu un pēc iespējas palielinātu ieguldījumu brokeru sabiedrību iespēju nodrošināt labāko darījumu saviem klientiem, Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 50. pantam, nosakot:
a)
kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, ka cenu piedāvājumi tiek publicēti regulāri un pastāvīgi un ir viegli pieejami, kā noteikts 15. panta 1. punktā, kā arī līdzekļus, ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrības var izpildīt savu pienākumu - publiskot savus cenu piedāvājumus, tajos ietverot šādas iespējas:
i)
ar tāda regulēta tirgus sistēmu, kurā attiecīgā finanšu instrumenta tirdzniecība ir atļauta;
ii)
ar APS;
iii)
ar privātiem pasākumiem;
b)
kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka darījumus, kuru izpilde attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir daļa no viena darījuma, vai rīkojumus, uz kuriem attiecas nosacījumi, kas nav pašreizējā tirgus cena, kā noteikts 15. panta 3. punktā;
c)
kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kādus apstākļus var uzskatīt par ārkārtas tirgus apstākļiem, kas ļauj atsaukt cenu piedāvājumu, kā arī nosacījumus cenu piedāvājuma atjaunināšanai, kā noteikts 15. panta 1. punktā;
d)
kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kad klientu veikto rīkojumu skaits un/vai apjoms ievērojami pārsniedz normu, kā noteikts 2. punktā;
e)
kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kad cenas atrodas atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem, kā noteikts 15. panta 2. punktā.
18. pants
Sistemātisko internalizētāju pienākums publiskot stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības dara zināmus stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz tām obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā un attiecībā uz kuriem tās ir sistemātiski internalizētāji, un kuriem ir likvīds tirgus, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:
a)
to iekļaušanu cenu piedāvājumā pieprasa sistemātiska internalizētāja klients;
b)
viņi piekrīt nodrošināt cenu piedāvājumu.
2. To obligāciju, strukturētā finansējuma produktu, emisijas kvotu un atvasināto instrumentu gadījumā, kurus tirgo tirdzniecības vietā un kuriem nav likvīda tirgus, sistemātiski internalizētāji saviem klientiem pēc pieprasījuma atklāj informāciju par cenu piedāvājumu, ja tie piekrīt sniegt cenu piedāvājumu. Minēto pienākumu var atcelt, ja ir izpildīti 9. panta 1. punktā minētie nosacījumi.
3. Sistemātiskie internalizētāji var atjaunināt savus cenu piedāvājumus jebkurā laikā. Ārkārtējos tirgus apstākļos tie var atsaukt savus cenu piedāvājumus.
4. Dalībvalstis prasa, lai brokeru sabiedrības, kas atbilst sistemātiska internalizētāja definīcijai, paziņotu savai kompetentajai iestādei. Šādu paziņojumu nosūta EVTI. EVTI izveido sarakstu ar visiem sistemātiskajiem internalizētājiem Savienībā.
5. Sistemātiski internalizētāji stabilus cenu piedāvājumus, kas publicēti saskaņā ar 1. punktu, dara zināmus saviem klientiem. Tomēr tiem ļauj izlemt, pamatojoties uz to tirdzniecības politiku, objektīvā un nediskriminējošā veidā, kuriem klientiem tie nodrošina piekļuvi saviem cenu piedāvājumiem. Tādēļ sistemātiskiem internalizētājiem ir ieviesti skaidri standarti, kuri reglamentē piekļuvi to cenu piedāvājumiem. Sistemātiski internalizētāji var atteikties uzsākt vai var pārtraukt darījumu attiecības ar klientiem, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, piemēram, klienta kredītstatusu, darījuma partnera risku un galīgajiem norēķiniem par darījumu.
6. Sistemātiski internalizētāji apņemas veikt darījumus ar jebkuru citu klientu, kuram ir darīts zināms cenu piedāvājums saskaņā ar publicētiem nosacījumiem atbilstīgi 5. punktam, ja cenu piedāvājuma apjoms atbilst finanšu instrumentam raksturīgajam apjomam, kas noteikts saskaņā ar 9. panta 5. punkta d) apakšpunktu, vai ir mazāks par to.
Uz sistemātiskiem internalizētājiem neattiecas pienākums publicēt stabilu cenu piedāvājumu saskaņā ar 1. punktu finanšu instrumentiem, kuri nesasniedz likviditātes slieksni, kas noteikts saskaņā ar 9. panta 4. punktu.
7. Sistemātiskiem internalizētājiem ļauj noteikt nediskriminējošus un pārredzamus ierobežojumus darījumu skaitam, ko tie apņemas noslēgt ar klientiem saskaņā ar jebkuru konkrēto cenu piedāvājumu.
8. Cenu piedāvājumus, kurus publicē, ievērojot 1. un 5. punktu, un kuru apjoms ir vienāds vai mazāks nekā 5. punktā minētais apjoms, dara publiski pieejamus tā, lai piedāvājums būtu viegli pieejams citiem tirgus dalībniekiem atbilstīgi pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.
9. Noteiktā cena vai cenas ir tādas, lai nodrošinātu, ka sistemātiskais internalizētājs attiecīgā gadījumā ievēro Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā noteiktos pienākumus, un atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus attiecībā uz cenām, par kādām noslēgti darījumi par tādiem pašiem vai līdzīgiem finanšu instrumentiem tirdzniecības vietā.
Tomēr pamatotos gadījumos tie var izpildīt šos rīkojumus par labāku cenu, ja cena ietilpst atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem.
10. Šā panta noteikumi neattiecas uz sistemātiskiem internalizētājiem, kad tie veic tādus darījumus, kuru apjoms pārsniedz finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas noteikts saskaņā ar 9. panta 5. punkta d) apakšpunktu).
19. pants
EVTI īstenota uzraudzība
1. Kompetentās iestādes un EVTI uzrauga 18. panta piemērošanu attiecībā uz apjomiem, kādiem cenu piedāvājumi ir pieejami ieguldījumu brokeru sabiedrību klientiem un citiem tirgus dalībniekiem, kas saistīti ar brokeru sabiedrības citām tirdzniecības darbībām, un līmeni, kādā cenu piedāvājumi atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus saistībā ar darījumiem ar tādiem pašiem vai līdzīgiem finanšu instrumentiem tirdzniecības vietā. Līdz 2019. gada 3. janvārim EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par 18. panta piemērošanu. Gadījumā, ja tiek veikts ievērojams cenu piedāvājums vai tirdzniecība, kas tikai nedaudz pārsniedz 18. panta 6. punktā minēto slieksni vai atšķiras no dominējošiem tirgus nosacījumiem, EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu pirms minētā datuma.
2. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai noteiktu 18. panta 6. punktā minētos apjomus, pie kādiem brokeru sabiedrība veic darījumus ar jebkuru citu klientu, kuram ir bijis pieejams cenu piedāvājums. Finanšu instrumentam atbilstīgo apjomu nosaka saskaņā ar 9. panta 5. punkta d) apakšpunktā paredzētajiem kritērijiem.
3. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai skaidrotu, kas veido pamatotus komerciālus nosacījumus, lai cenu piedāvājumi būtu publiski pieejami, kā minēts 18. panta 8. punktā.
20. pants
Ieguldījumu brokeru sabiedrību, tostarp sistemātisku internalizētāju, pēctirdzniecības informācijas atklāšana attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF un sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras vai nu savā, vai klientu vārdā veic darījumus ar akcijām, depozitāriem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, publicē datus par šo darījumu apjomu un cenu, kā arī par laiku, kad tie tikuši noslēgti. Minēto informāciju dara zināmu, izmantojot APS.
2. Informācija, kas tiek publicēta saskaņā ar šā panta 1. punktu, un termiņi, kuros tā tiek publicēta, atbilst prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar 6. pantu, tostarp regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Ja pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 7. pantu, paredz atlikt informācijas publicēšanu attiecībā uz dažu kategoriju darījumiem ar akcijām, depozitāriem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, minēto iespēju piemēro arī šiem darījumiem, kad tie tiek veikti ārpus tirdzniecības vietām.
3. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, norādot:
a)
identifikatorus dažādajiem darījumu veidiem, ko publicē saskaņā ar šo pantu, izšķirot starp tiem tos, ko nosaka faktori, kas galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori;
b)
1. punktā noteikto pienākumu piemērošanu darījumiem, kuros ietverta šo finanšu instrumentu izmantošana nodrošinājumam, aizdošanai vai citā nolūkā, ja finanšu instrumentu apmaiņu nosaka faktori, kas nav finanšu instrumenta pašreizējā tirgus vērtēšana;
c)
darījuma pusi, kas ir veikusi darījumu publiski saskaņā ar 1. punktu, ja abas darījuma puses ir ieguldījumu brokeru sabiedrības.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
21. pants
Ieguldījumu brokeru sabiedrību, tostarp sistemātisku internalizētāju, informācijas atklāšana pēc tirdzniecības attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras vai nu savā, vai klientu vārdā veic darījumus ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, publicē datus par šo darījumu apjomu un cenu, kā arī laiku, kad tie tikuši noslēgti. Minēto informāciju dara zināmu, izmantojot APS.
2. Katru atsevišķu darījumu publisko, tiklīdz to ir publicējusi APS.
3. Informācija, kas tiek publicēta atbilstīgi 1. punktam, un termiņi, kuros tā tiek publicēta, atbilst prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar 10. pantu, tostarp deleģētiem tiesību aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 11. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu.
4. Kompetentās iestādes var pilnvarot ieguldījumu brokeru sabiedrības paredzēt iespēju atlikšanas laikposmā atlikt informācijas publicēšanu vai pieprasīt publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju par darījumu vai sīkāku informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā, vai abu kombināciju, vai var atļaut pagarinātajā atlikšanas laikposmā nepublicēt informāciju par atsevišķu darījumu apjomu vai attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti un kas nav valsts parāda instrumenti, var atļaut pagarinātajā atlikšanas laikposmā nepublicēt informāciju par atsevišķu darījumu apjomu vai valsts parāda instrumentu gadījumā var atļaut uz nenoteiktu laiku publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā un uz laiku apturēt 1. punktā minētos pienākumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā paredzēts 11. pantā.
Ja pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 11. pantu, paredz atlikt informācijas publicēšanu un publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju vai sīkāku informāciju apkopotā veidā, vai abu kombināciju, vai nepublicēt informāciju par apjomu dažu kategoriju darījumiem ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, minēto iespēju piemēro arī šiem darījumiem, kad tie tiek veikti ārpus tirdzniecības vietām.
5. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai varētu publicēt Direktīvas 2014/65/ES 64. punktā prasīto informāciju, norādot:
a)
identifikatorus dažādajiem darījumu veidiem, ko publicē saskaņā ar šo pantu, nošķirot tos, ko nosaka faktori, kuri galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori;
b)
1. punktā noteikto pienākumu piemērošanu darījumiem, kuros ietverta šo finanšu instrumentu izmantošana nodrošinājumam, aizdošanai vai citā nolūkā, ja finanšu instrumentu apmaiņu nosaka faktori, kas nav finanšu instrumenta pašreizējā tirgus vērtēšana;
c)
darījuma pusi, kas ir veikusi darījumu publiski saskaņā ar 1. punktu, ja abas darījuma puses ir ieguldījumu brokeru sabiedrības.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2012 10. līdz14. pantu.
22. pants
Informācijas sniegšana pārredzamības un citu aprēķinu nolūkos
1. Lai veiktu aprēķinus, kuri vajadzīgi, lai noteiktu pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības un tirdzniecības pienākuma režīmus, kas paredzēti 3. līdz 11. pantā, 14. līdz 21. pantā un 32. pantā, kurus piemēro finanšu instrumentiem, un lai noteiktu, vai ieguldījumu brokeru sabiedrība ir sistemātisks internalizētājs, kompetentās iestādes var pieprasīt informāciju no:
a)
tirdzniecības vietām;
b)
APS; un
c)
KDLN.
2. Tirdzniecības vietas, APS un KDLN glabā vajadzīgos datus pietiekami ilgu laiku.
3. Kompetentās iestādes nosūta EVTI informāciju, ko EVTI pieprasa, lai izstrādātu 5. panta 4. punktā, 5. punktā un 6. punktā minētos ziņojumus.
4. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu datu pieprasījumu saturu un biežumu, kā arī formātus un grafiku, kādā tirdzniecības vietām, APS un KDLN jāatbild uz šādiem pieprasījumiem saskaņā ar 1. punktu, glabājamo datu veidi, kas jāglabā, un minimālo laikposmu, kurā tirdzniecības vietām, APS un KDLN jāglabā datus, lai tie varētu atbildēt uz šādiem pieprasījumiem saskaņā ar 2. punktu.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz14. pantu.
23. pants
Ieguldījumu brokeru sabiedrību pienākums veikt tirdzniecību
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka darījumi, ko tā veic ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietā, attiecīgi notiek regulētā tirgū, DTS, OTS vai sistemātiskā internalizētājā, vai trešās valsts tirdzniecības vietā, kas novērtēta kā līdzvērtīga saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu, ja vien šo darījumu iezīmes neietver to, ka:
a)
tie ir nesistemātiski, pēc ad hoc principa, neregulāri un reti; vai
b)
tos veic atbilstīgi un/vai profesionāli darījumu partneri un tie neietekmē cenu atklāšanas procesu.
2. Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas uztur iekšēju rīkojumu sasaistes sistēmu, kura izpilda klienta rīkojumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem uz daudzpusīga pamata, ir jānodrošina, lai tā būtu saņēmusi atļauju kā DTS saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un ievērotu visus attiecīgos noteikumus, kas attiecas uz šādām atļaujām.
3. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precizējot šo akciju darījumu konkrētās iezīmes, kas neietekmē cenu atklāšanas procesu, kā minēts 1. punktā, ņemot vērā tādus gadījumus kā:
a)
nenorādītās likviditātes darījumi; vai
b)
ja šādu finanšu instrumentu apmaiņu nosaka citi faktori, kas nav finanšu instrumenta pašreizējā tirgus vērtība.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
IV SADAĻA
ZIŅOJUMU SNIEGŠANA PAR DARĪJUMIEM
24. pants
Pienākums atbalstīt tirgus integritāti
Neskarot to pienākumu piešķiršanu, kas paredz, lai būtu izpildīta Regula (ES) Nr. 596/2014, EVTI koordinētās kompetentās iestādes atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. pantam uzrauga ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības, lai tādējādi nodrošinātu, ka tās rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli un veidā, kas veicina tirgus integritāti.
25. pants
Pienākums veikt uzskaiti
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības piecus gadus nodrošina kompetentās iestādes piekļuvi būtiskiem datiem, kas attiecas uz visiem tiem rīkojumiem un visiem tiem darījumiem ar finanšu instrumentiem, kurus tās ir veikušas savā vai klienta vārdā. Attiecībā uz darījumiem, kas veikti klientu vārdā, uzskaita visu informāciju un sīkākās ziņas par klienta identitāti un informāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK (27). EVTI var pieprasīt piekļuvi šai informācijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantā noteikto procedūru un nosacījumiem.
2. Tirdzniecības vietas dalībnieks vismaz piecus gadus nodrošina kompetentās iestādes piekļuvi būtiskiem datiem, kas attiecas uz visiem finanšu instrumentu rīkojumiem, kurus tie reklamējuši savās sistēmās. Uzskaita visus attiecīgus datus, kas atspoguļo rīkojuma iezīmes, tostarp tās, kas rīkojumu saista ar izpildīto(-iem) darījumu(-iem), kuri izriet no minētā rīkojuma un par kuriem (sīku informāciju) paziņo saskaņā ar 26. panta 1. un 3. punktu. EVTI ir veicinoša un koordinējoša loma saistībā ar kompetentās iestādes piekļuvi informācijai saskaņā ar šo punktu.
3. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu sīkāku informāciju par attiecīgiem rīkojuma datiem, kas jāglabā saskaņā ar šā panta 2. punktu un kas nav minēti 26. pantā.
Minētais regulatīvo tehnisko standartu projekts ietver tā locekļa vai dalībnieka identifikācijas kodu, kas nosūtīja rīkojumu, rīkojuma identifikācijas kodu, rīkojuma nosūtīšanas datumu un laiku, rīkojuma parametrus, tostarp rīkojuma veidu, ierobežojuma cenu (attiecīgā gadījumā), spēkā esamības laiku, jebkādas konkrētas rīkojuma specifikācijas, ziņas par visiem rīkojuma grozījumiem, atcelšanu, daļēju vai pilnīgu izpildi (rīkojoties kā pārstāvis vai kā principāls).
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
26. pants
Pienākums ziņot par darījumiem
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic darījumus ar finanšu instrumentiem, sniedz pilnīgu un precīzu sīkāku informāciju par šādiem darījumiem kompetentai iestādei iespējami ātrāk un ne vēlāk kā nākamās darbdienas beigās.
Kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 85. pantu nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka arī kompetentā iestāde minētajiem finanšu instrumentiem likviditātes ziņā visatbilstīgākajā tirgū saņem minēto informāciju.
Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma padara pieejamu EVTI jebkādu saskaņā ar šo pantu paziņoto informāciju.
2. Šā panta 1. punktā noteiktās saistības piemēro:
a)
finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo tirdzniecības vietā vai par kuriem iesniegts pieprasījums tirdzniecības atļaušanai;
b)
finanšu instrumentiem, kur pamatā ir finanšu instruments, kuru tirgo tirdzniecības vietā; un
c)
finanšu instrumentiem, kur pamatā ir indekss vai grozs, kuru veido finanšu instrumenti, kurus tirgo tirdzniecības vietā.
Šo pienākumu piemēro darījumiem ar a) līdz c) apakšpunktā minētajiem finanšu instrumentiem neatkarīgi no tā, vai šādus darījumus veic tirdzniecības vietā vai ne.
3. Ziņojumos it īpaši ietver informāciju par nopirkto un pārdoto finanšu instrumentu nosaukumu un skaitu, to daudzumu, izpildes dienu un laiku, darījumu cenām, norādi klientu identificēšanai, kuru labā ieguldījumu brokeru sabiedrība ir veikusi šo darījumu, norādi to personu un datoralgoritmu identificēšanai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kuri atbildīgi par ieguldījumu lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu, norādi, kā identificēt piemērojamo atbrīvojumu, saskaņā ar kuru darījums ir noticis, veidu, kādā identificēt attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības, kā arī norādi, kā noteikt jebkādu akciju un valsts parāda vērtspapīru īso pozīciju pārdošanu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 236/2012 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar šīs regulas 12., 13. un 17. pantu. Ziņojumos par darījumiem, kas nav veikti tirdzniecības vietā, ietver norādi, ar kuru identificē darījumu veidus atbilstīgi pasākumiem, kas jāpieņem saskaņā ar 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 21. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem ziņojumos norāda to, vai darījums objektīvi izmērāmi samazina risku saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. pantu.
4. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas pārsūta rīkojumus, ietver pārsūtītajā rīkojumā visu informāciju, kas norādīta 1. un 3. punktā. Ieguldījumu brokeru sabiedrība var izvēlēties paziņot par pārsūtīto rīkojumu, ja tas ir izpildīts, kā par darījumu saskaņā ar 1. punkta prasībām, nevis ietvert minēto informāciju, pārsūtot rīkojumus. Minētajā gadījumā ieguldījumu brokeru sabiedrības ziņojumā par darījumu norāda, ka tas attiecas uz pārsūtītu rīkojumu.
5. Tirdzniecības vietas uzturētājs ziņo par darījumiem, kas veikti ar tā platformā tirgotiem finanšu instrumentiem, kurus, izmantojot tā sistēmas, veikusi brokeru sabiedrība, kurai saskaņā ar 1. un 3. punktu nepiemēro šo regulu.
6. Ziņojumos ar norādēm klientu identificēšanai, kas jāveic saskaņā ar 3. un 4. pantu, ieguldījumu brokeru sabiedrības izmanto juridiskās personas identifikatoru, kas izveidots to klientu identificēšanai, kuri ir juridiskas personas.
EVTI līdz 2016. gada 3. janvārim saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu izstrādā pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka juridiskās personas identifikatoru izmantošana Savienībā atbilst starptautiskajiem standartiem, jo īpaši tiem, ko izstrādājusi Finanšu stabilitātes padome.
7. Ziņojumus kompetentajai iestādei nosūta vai nu pati ieguldījumu brokeru sabiedrība, AZS, kas rīkojas tās vārdā, vai tirdzniecības vieta, kuras sistēmā darījums ir noslēgts saskaņā ar 1., 3. un 9. punktu.
Ieguldījumu brokeru sabiedrības ir atbildīgas par to, lai kompetentajai iestādei iesniegtie ziņojumi būtu pilnīgi un precīzi, kā arī tie tiktu iesniegti laikus.
Atkāpjoties no minētās atbildības, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība paziņo sīkāku informāciju par šiem darījumiem ar AZS starpniecību, kura darbojas tirdzniecības vietas vārdā, ieguldījumu brokeru sabiedrība nav atbildīga par to, ka ziņojumi, kas ir saistīti ar AZS vai tirdzniecības vietu, ir nepilnīgi vai neprecīzi vai nav laikus iesniegti. Minētajos gadījumos un saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 66. panta 4. punktu par minētajām neizpildēm ir atbildīga AZS vai tirdzniecības vieta.
Tomēr ieguldījumu brokeru sabiedrībām vajadzētu veikt saprātīgus pasākumus, lai pārbaudītu to vārdā iesniegto ziņojumu par darījumiem pilnību, precizitāti un laicīgu iesniegšanu.
Piederības dalībvalsts nosaka prasību tirdzniecības vietai, sniedzot ziņojumus ieguldījumu brokeru sabiedrības vārdā, izveidot stabilus drošības mehānismus, lai garantētu informācijas nosūtīšanas līdzekļu drošību un autentifikāciju, samazinātu datu sagrozīšanas un neatļautas piekļuves risku un novērstu informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti. Piederības dalībvalsts nosaka prasību, ka tirdzniecības vietai jābūt atbilstīgiem resursiem un atbalsta sistēmām, lai vienmēr saglabātu pastāvīgu savu pakalpojumu piedāvājumu.
Tirdzniecības saskaņošanas vai ziņošanas sistēmas, tostarp darījumu reģistrus, kas reģistrēti vai atzīti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 VI sadaļai, kompetentās iestādes var atzīt par AZS, lai kompetentajai iestādei sniegtu ziņojumus par darījumiem atbilstīgi 1., 3. un 9. punktam.
Gadījumos, kad par darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. pantu ir ziņots darījumu reģistram, kurš ir apstiprināts kā AZS, un kad minētie ziņojumi ietver 1., 3. un 9. punktā pieprasīto informāciju un darījumu reģistrs tos 1. punktā noteiktajā termiņā nosūta kompetentajai iestādei, 1. punktā noteikto ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākumu uzskata par izpildītu.
Ja ziņojumos par darījumiem ir kļūdas vai izlaidumi, AZS, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirdzniecības vieta, kas ziņo par darījumu, labo informāciju un iesniedz labotu ziņojumu kompetentajai iestādei.
8. Ja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 35. panta 8. punktu šajā pantā paredzētie ziņojumi ir nosūtīti uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, tā nosūta minēto informāciju ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja vien piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nenolemj, ka tās nevēlas saņemt minēto informāciju.
9. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu:
a)
saskaņā ar 1. un 3. punktu ziņojamās informācijas datu standartus un formātu, tostarp metodes un pasākumus, kas izmantojami, ziņojot par finanšu darījumiem, un šādu ziņojumu formu un saturu;
b)
kritērijus attiecīgā tirgus definēšanai saskaņā ar 1. punktu;
c)
nopirkto un pārdoto finanšu instrumentu atsauces datus, to daudzumu, izpildes dienu un laiku, darījumu cenas, norādi klientu identificēšanai, kuru labā ieguldījumu brokeru sabiedrība ir veikusi šo darījumu, norādi to personu un datoralgoritmu identificēšanai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kuri atbildīgi par ieguldījumu lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu, norādi, kā identificēt piemērojamo atbrīvojumu, saskaņā ar kuru darījums ir noticis, veidu, kādā identificēt attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības, veidu, kādā darījums ir veikts, un datu laukus, kas nepieciešami ziņojumu par darījumiem apstrādei un analīzei atbilstīgi 3. punktam; un
d)
norādi, kā identificēt akciju un valsts parāda vērtspapīru īso pozīciju pārdošanu, kā noteikts 3. punktā;
e)
attiecīgās finanšu instrumentu kategorijas, par kurām jāziņo saskaņā ar 2. punktu;
f)
nosacījumus dalībvalstu atbilstīgi 6. pantam veiktai juridiskās personas identifikatoru izstrādei, piemērošanai un uzturēšanai un nosacījumi, saskaņā ar kuriem minētos juridisko personu identifikatorus izmanto ieguldījumu brokeru sabiedrības, lai saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu sniegtu norādes klientu identificēšanai ziņojumos par darījumiem, kas jāsagatavo saskaņā ar 1. punktu.
g)
pienākumu, kas paredz sniegt ziņojumus par darījumiem, piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrību filiālēm;
h)
to, kas saskaņā ar šo pantu ir darījums un darījuma veikšana, par kuru ir jāziņo;
i)
to, kad tiek uzskatīts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība ir pārsūtījusi rīkojumu 4. punkta nolūkā.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz14. pantu.
10. Līdz.2019. gada 3. janvārim EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par šā panta darbību, tostarp par tā mijiedarbību ar attiecīgajiem pienākumiem sniegt ziņojumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, un par to, vai saņemto un starp kompetentajām iestādēm savstarpēji nodoto ziņojumu par darījumiem saturs un formāts visaptveroši ļauj uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību saskaņā ar šīs regulas 24. pantu. Komisija var veikt pasākumus jebkuru izmaiņu ierosināšanai, tostarp, lai nodrošinātu, ka darījumi tiek ievadīti tikai EVTI noteiktajā vienotajā sistēmā, nevis nosūtīti kompetentajām iestādēm. Komisija EVTI ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
27. pants
Pienākums nodrošināt finanšu instrumentu atsauces datus
1. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kurus tirgo DTS vai OTS, šīs tirdzniecības vietas regulāri sniedz kompetentajām iestādēm identificējošus atsauces datus 26. pantā minētās ziņošanas par darījumiem vajadzībām.
Katrs sistemātiskais internalizētājs saistībā ar citiem finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas 26. panta 2. punkts un kurus tas tirgo savā sistēmā, sniedz savai kompetentajai iestādei atsauces datus par šiem finanšu instrumentiem.
Identificējošus atsauces datus sagatavo iesniegšanai kompetentajai iestādei elektroniskā un standartizētā formātā, pirms tiek sākta tirdzniecība ar finanšu instrumentu, uz kuru minētie dati attiecas. Finanšu instrumentu atsauces datus atjaunina, ja ir notikušas izmaiņas saistībā ar kādu finanšu instrumentu. Kompetentās iestādes nekavējoties nosūta minētos paziņojumus EVTI, kura tos tūlīt publicē savā tīmekļa vietnē. EVTI sniedz kompetentajām iestādēm piekļuvi minētajiem atsauces datiem.
2. Lai ļautu kompetentajām iestādēm saskaņā ar 26. pantu uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības, lai nodrošinātu, ka tās darbojas godīgi, taisnīgi, profesionāli un tā, lai veicinātu tirgus integritāti, EVTI un kompetentās iestādes nosaka vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:
a)
EVTI un kompetentās iestādes patiešām saņem finanšu instrumentu atsauces datus saskaņā ar 1. punktu;
b)
saņemto datu kvalitāte ir atbilstīga ziņošanas par darījumiem vajadzībām saskaņā ar 26. pantu;
c)
patiešām notiek saskaņā ar 1. punktu saņemto finanšu instrumentu atsauces datu apmaiņa starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm.
3. EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:
a)
finanšu instrumentu atsauces datu standartus un formātus saskaņā ar 1. punktu, tostarp metodes un kārtību datu un jebkuru atjauninājumu iesniegšanai kompetentajām iestādēm un nosūtīšanai EVTI saskaņā ar 1. punktu, kā arī šo datu formātu un saturu;
b)
tehniskos pasākumus, kas nepieciešami saistībā ar pasākumiem, kuri jāveic EVTI un kompetentajām iestādēm saskaņā ar 2. punktu.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
V SADAĻA
ATVASINĀTIE INSTRUMENTI
28. pants
Pienākums veikt tirdzniecību regulētos tirgos, DTS vai OTS
1. Finanšu darījumu partneri, kas definēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā, un nefinanšu darījumu partneri, kas atbilst tās 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, noslēdz darījumus, kuri nav ne grupas iekšējie darījumi, kā definēts minētās Regulas 3. pantā, ne arī darījumi, uz ko attiecas minētās regulas 89. panta pārejas noteikumi, ar citiem tādiem finanšu darījumu partneriem vai citiem tādiem nefinanšu darījumu partneriem, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, ar atvasinātiem instrumentiem, kas pieder tādu atvasinātu instrumentu kategorijai, par kuru ir paziņots, ka uz to attiecas pienākums veikt tirdzniecību atbilstīgi procedūrai, kas noteikta 32. pantā un reģistrēta 34. pantā minētajā reģistrā, tikai:
a)
regulētos tirgos;
b)
DTS;
c)
OTS; vai
d)
trešo valstu tirdzniecības vietās ar noteikumu, ka Komisija ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi 4. punktam, un ar noteikumu, ka trešā valsts nodrošina efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, ar kuru atzīt tirdzniecības vietas, kas apstiprinātas atbilstīgi Direktīvai 2014/65/ES, lai atļautu tajās tirgot vai tirgotu atvasinātus instrumentus, uz kuriem attiecas neekskluzīvs pienākums veikt tirdzniecību trešā valstī.
2. Pienākumu veikt tirdzniecību piemēro arī 1. punktā minētajiem darījumu partneriem, kuri veic darījumus ar atvasinātiem instrumentiem, kas pieder tādai atvasinātu instrumentu kategorijai, par kuru ir paziņots, ka uz to attiecas pienākums veikt tirdzniecību ar trešo valstu finanšu iestādēm vai citām trešo valstu vienībām, kurām piemērotu pienākumu veikt tīrvērti, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā. Pienākumu veikt tirdzniecību piemēro arī trešo valstu vienībām, uz kurām attiektos pienākums veikt tīrvērti, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, un kuras veic darījumus ar atvasinātiem instrumentiem, kas pieder tādai atvasinātu instrumentu kategorijai, par kuru ir paziņots, ka uz to attiecas pienākums veikt tirdzniecību, ar noteikumu, ka līgumam ir tieša, būtiska un paredzama ietekme Savienībā, vai ja šāds pienākums ir nepieciešams vai atbilstīgs, lai novērstu to, ka netiek ievērots kāds no šīs regulas nosacījumiem.
EVTI regulāri uzrauga darbības ar atvasinātiem instrumentiem, par kuriem nav paziņots, ka uz tiem attiecas 1. punktā minētais pienākums veikt tirdzniecību, lai apzinātu gadījumus, kad konkrēta līgumu kategorija var radīt sistēmisku risku, un lai novērstu regulējuma arbitrāžu starp darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību, un šādiem darījumiem, uz kuriem minētais pienākums neattiecas.
3. Atvasinātus instrumentus, par kuriem ir paziņots, ka uz tiem attiecas pienākums veikt tirdzniecību saskaņā ar 1. punktu, var neekskluzīvi un nediskriminējoši tirgot regulētā tirgū vai atļaut tirgot jebkurā tirdzniecības vietā, kā minēts 1. punktā.
4. Saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru Komisija var pieņemt lēmumus, kuri nosaka, ka trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina, ka šajā trešajā valstī atļauju saņēmusi tirdzniecības vieta atbilst juridiski saistošām prasībām, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras minētas šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā attiecībā uz tirdzniecības vietām un izriet no šīs regulas, Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014, un uz ko šajā trešā valstī attiecas efektīva uzraudzība un izpilde.
Minētos lēmumus pieņem vienīgi, lai noteiktu tirdzniecības vietas atbilstību tādu atvasinātu instrumentu tirdzniecībai, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību.
Trešās valsts tiesiskās un uzraudzības sistēmas ietekme tiek uzskatīta par līdzvērtīgu, ja šī sistēma atbilst visiem šādiem nosacījumiem:
a)
uz tirdzniecības vietām šādā trešā valstī attiecas atļaujas saņemšanas procedūra, pastāvīga efektīva uzraudzība un izpilde;
b)
tirdzniecības vietās pastāv skaidri un pārredzami noteikumi, kuri attiecas uz finanšu instrumentu iekļaušanu tirdzniecībā, lai šādus finanšu instrumentus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi;
c)
uz finanšu instrumentu emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī;
d)
tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, piemērojot noteikumus, ar kuriem risina tirgus ļaunprātīgas izmantošanas problēmas, kas izpaužas kā uz iekšēju informāciju balstīta tirdzniecība un tirgus manipulēšana.
Saskaņā ar šo punktu pieņemts Komisijas lēmums var attiekties uz vienu vai vairākām tirdzniecības vietu kategorijām. Tādā gadījumā trešās valsts tirdzniecības vietu iekļauj 1. punkta d) apakšpunktā tikai tad, ja tā atbilst kategorijai, uz ko attiecas Komisijas lēmums.
5. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai norādītu tos 2. punktā minēto līgumu veidus, kuriem ir tieša, būtiska un paredzama ietekme Savienībā, un gadījumus, kad pienākums veikt tirdzniecību ir nepieciešams vai ir atbilstīgs, lai novērstu izvairīšanos no jebkādu šīs regulas noteikumu ievērošanas.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.-14. pantu.
Kad iespējams, attiecīgā gadījumā šajā punktā minētie regulatīvie tehniskie standarti ir identiski tiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 4. punktu.
29. pants
Pienākums veikt tīrvērti atvasinātiem instrumentiem, ko tirgo regulētos tirgos, un pieņemšanas tīrvērtei grafiks
1. Regulēta tirgus uzturētājs nodrošina, ka tīrvērti visiem darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, kas noslēgti šajā regulētajā tirgū, veic CDP.
2. CDP, tirdzniecības vietas un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieki saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 14. punktu, ievieš efektīvas sistēmas, procedūras un pasākumus attiecībā uz atvasinātiem instrumentiem, kuriem veic tīrvērti, lai nodrošinātu darījumu ar atvasinātiem instrumentiem iesniegšanu un pieņemšanu tīrvērtei tik ātri, cik vien tehnoloģiski iespējams, izmantojot automatizētas sistēmas.
Šajā punktā “atvasinātie instrumenti, kuriem veic tīrvērti” ir:
a)
visi atvasinātie instrumenti, kuriem jāveic tīrvērte saskaņā ar šā panta 1. punktā paredzēto tīrvērtes pienākumu vai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. pantā paredzēto tīrvērtes pienākumu;
b)
visi atvasinātie instrumenti, par kuru tīrvērti attiecīgās puses ir vienojušās citādi.
3. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai saskaņā ar šo pantu noteiktu prasību minimumu sistēmām, procedūrām un pasākumiem (tostarp pieņemšanas termiņus), ņemot vērā vajadzību nodrošināt pareizu operacionālā riska un citu risku pārvaldību.
EVTI ir pastāvīgas pilnvaras attīstīt tālāk regulatīvos tehniskos standartus, atjaunināt tos, kas ir spēkā, ja tā uzskata, ka to prasa nozares standartu attīstība.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā un otrajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
30. pants
Netiešas tīrvērtes mehānismi
1. Netiešas tīrvērtes mehānismi attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem ir pieļaujami ar noteikumu, ka šie mehānismi nepalielina darījumu partnera risku un nodrošina, ka darījumu partneris savus aktīvus un pozīcijas var aizsargāt līdzvērtīgi tam, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 39. un 48. pantā.
2. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu netiešas tīrvērtes pakalpojumu mehānismu veidus, ja ir konstatēts, ka tie atbilst 1. punkta nosacījumiem, nodrošinot atbilstību noteikumiem, kas paredzēti Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 (28) II nodaļā attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
31. pants
Portfeļa sablīvēšana
1. Ieguldījumu brokeru sabiedrībām un tirgus uzturētājiem, kad tie sniedz portfeļa sablīvēšanas pakalpojumus, nepiemēro Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā minēto labākās izpildes pienākumu, šīs regulas 8., 10., 18. un 21. pantā minētos pārredzamības pienākumus un Direktīvas 2014/65/ES 1. panta 6. punktā minēto pienākumu. To atvasināto instrumentu termiņa izbeigšanai vai aizstāšanai, uz kuriem attiecas portfeļa sablīvēšana, nepiemēro šīs regulas 28. pantu.
2. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus uzturētāji, kas sniedz portfeļa sablīvēšanas pakalpojumus, izmantojot apstiprinātu publicēšanas struktūru, publisko to darījumu apjomus, kuriem piemēro portfeļa sablīvēšanu, un laiku, kad tie ir noslēgti, šīs regulas 10. pantā minētajos termiņos.
3. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus uzturētāji, kas sniedz portfeļa sablīvēšanas pakalpojumus, glabā pilnīgus un precīzus datus par visiem portfeļa sablīvēšanas pakalpojumiem, kurus tās organizē vai kuros tās piedalās. Minētos datus pēc pieprasījuma nekavējoties dara pieejamus attiecīgajai kompetentajai iestādei vai EVTI.
4. Komisija var pieņemt pasākumus, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai precizētu:
a)
portfeļa sablīvēšanas elementus;
b)
informāciju, kas jāpublicē saskaņā ar 3. punktu,
tā, ka pēc iespējas tiek izmantotas jebkādas esošas uzskaites, ziņošanas vai publicēšanas prasības.
32. pants
Pienākuma veikt tirdzniecību procedūra
1. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:
a)
kuras atvasināto instrumentu kategorijas, par kurām paziņots, ka uz tām attiecas pienākums veikt tīrvērti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. un 4. punktam, vai to attiecīgās apakškategorijas tirgojamas tikai šīs regulas 28. panta 1. punktā noteiktajās vietās;
b)
dienu vai dienas, no kuras vai kurām ir spēkā pienākums veikt tirdzniecību, tostarp visus darījumu partneru posmus un kategorijas, kam piemēro šo pienākumu, ja šādi darījumu partneru posmi un kategorijas ir paredzētas regulatīvajos tehniskajos standartos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu.
EVTI iesniedz Komisijai šos regulatīvo tehnisko standartu projektus sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu.
Pirms regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniegšanas Komisijai EVTI veic sabiedrisko apspriešanu, un attiecīgos gadījumos tā var konsultēties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm.
Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
2. Lai pienākums veikt tirdzniecību stātos spēkā:
a)
atvasinātu instrumentu kategorijai saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu vai tās attiecīgajai apakškopai jābūt atļautai tirdzniecībai vai tā jātirgo vismaz vienā tirdzniecības vietā, kas minēta 28. panta 1. punktā; un
b)
ir jābūt pietiekami ilgstošai trešo personu interesei pirkt un pārdot atvasināto instrumentu kategoriju vai tās attiecīgu apakškategoriju, lai šo atvasināto instrumentu kategoriju uzskatītu par pietiekami likvīdu tirdzniecībai tikai 28. panta 1. punktā minētajās vietās.
3. Izstrādājot 1. punktā minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus, EVTI atvasināto instrumentu kategoriju vai tās apakškategoriju uzskata par pietiekami likvīdu, ievērojot šādus kritērijus:
a)
vidējais tirdzniecības biežums un apmērs, ievērojot virkni tirgus apstākļu un ņemot vērā atvasinātu instrumentu kategorijas produktu būtību un aprites ciklu;
b)
aktīvo tirgus dalībnieku skaits un veids, tostarp tirgus dalībnieku attiecība pret produktiem/līgumiem, ko tirgo konkrētā produktu tirgū;
c)
vidējais starpību apmērs.
Izstrādājot minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus, EVTI ņem vērā, kāda var būt minētajam pienākuma veikt tirdzniecību paredzamā ietekme uz likviditāti saistībā ar atvasinātu instrumentu kategoriju vai tās attiecīgu apakškategoriju, kā arī to galalietotāju komercdarbību, kuri nav finanšu vienības.
EVTI nosaka, vai atvasināto instrumentu kategorija vai tās attiecīgā apakškategorija ir pietiekami likvīda darījumos, kas mazāki par noteiktu apjomu.
4. EVTI pēc saviem saskaņā ar 2. punktā noteiktajiem kritērijiem un pēc sabiedriskās apspriešanas pabeigšanas identificē un paziņo Komisijai to atvasināto instrumentu kategorijas vai atsevišķu atvasinātu instrumentu līgumus, kuriem būtu jāpiemēro pienākums veikt tirdzniecību 28. panta 1. punktā minētajās vietās, bet par kuriem neviens CDP vēl nav saņēmis atļauju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. vai 15. pantu, vai kurus nav atļauts tirgot vai kuri netiek tirgoti nevienā no šīs regulas 28. panta 1. punktā minētajām tirdzniecības vietām.
Pēc pirmajā daļā minētā EVTI paziņojuma saņemšanas Komisija var publicēt uzaicinājumu izstrādāt priekšlikumus šo atvasināto instrumentu tirdzniecībai 28. panta 1. punktā minētajās vietās.
5. EVTI atbilstīgi 1. punktam iesniedz Komisijai regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai grozītu, apturētu vai anulētu esošos regulatīvos tehniskos standartus, ja 2. punktā noteiktajos kritērijos vērojamas būtiskas izmaiņas. Pirms iesniegšanas EVTI var attiecīgos gadījumos konsultēties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm.
Komisija ir pilnvarota pieņemt šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantam.
6. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kas nosaka šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos kritērijus.
EVTI minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
33. pants
Mehānisms, lai izvairītos no dublējošiem vai pretrunīgiem noteikumiem
1. EVTI palīdz Komisijai uzraudzīt un vismaz reizi gadā sagatavot ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par 28. un 29. pantā noteikto principu starptautisko piemērošanu, jo īpaši par iespējamām dublējošām vai pretrunīgām prasībām tirgus dalībniekiem, un Komisija iesaka iespējamās darbības.
2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko paziņo, ka attiecīgās trešās valsts tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas:
a)
ir līdzvērtīgas prasībām, kas izriet no 28. un 29. panta;
b)
nodrošina dienesta noslēpuma aizsardzību līdzvērtīgi tam, kā noteikts šajā regulā;
c)
tiek iedarbīgi piemērotas un īstenotas taisnīgi un bez izkropļojumiem tā, ka attiecīgajā trešā valstī tiek nodrošināta efektīva uzraudzība un izpilde.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. pantā minēto pārbaudes procedūru.
3. Īstenošanas akts par līdzvērtību, kas minēts 2. punktā, nozīmē to, ka darījumu partnerus, kas noslēguši darījumu saskaņā ar šo regulu, uzskata par izpildījušiem 28. un 29. pantā paredzēto pienākumu, ja vismaz viens no darījuma partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešā valstī un darījumu partneri atbilst attiecīgās trešās valsts tiesiskajām, uzraudzības un izpildes sistēmām.
4. Komisija sadarbībā ar EVTI uzrauga, kā trešās valstis, par kurām ir pieņemts īstenošanas akts par līdzvērtību, praksē īsteno prasības, kas ir līdzvērtīgas 28. un 29. pantā paredzētajām prasībām, un regulāri - vismaz reizi gadā - ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
30 kalendāro dienu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas un, ja ziņojumā norādīts, ka pastāv būtiski trūkumi vai neatbilstības trešo valstu iestāžu veiktajā līdzvērtīgo prasību piemērošanā, Komisija var atcelt minētās trešās valsts tiesiskā regulējuma atzīšanu par līdzvērtīgu. Ja īstenošanas akts par līdzvērtību tiek atcelts, uz darījumu partneru veiktajiem darījumiem no jauna automātiski attiecina visas šīs regulas 28. un 29. pantā minētās prasības.
34. pants
Tādu atvasinātu instrumentu reģistrs, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību
EVTI savā tīmekļa vietnē publicē un uztur reģistru, kurā visaptverošā un skaidrā veidā norāda atvasinātos instrumentus, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību vietās, kas minētas 28. panta 1. punktā, vietās, kurās tos atļauts tirgot vai kurās tie tiek tirgoti, un dienas, no kurām šāds pienākums stājas spēkā.
VI SADAĻA
NEDISKRIMINĒJOŠAS TĪRVĒRTES PIEKĻUVES NODROŠINĀŠANA FINANŠU INSTRUMENTIEM
35. pants
Nediskriminējošas piekļuves nodrošināšana CDP
1. Neskarot Regulas (ES) Nr. 648/2012 7. pantu, CDP pieņem finanšu instrumentus tīrvērtei un veic to, pamatojoties uz nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem, tostarp attiecībā uz nodrošinājuma prasībām un maksām par piekļuvi, neatkarīgi no tirdzniecības vietas, kurā darījums ir veikts. Tas jo īpaši nodrošina, ka tirdzniecības vietai ir tiesības uz nediskriminējošu režīmu attiecībā uz tajā tirgotiem līgumiem saistībā ar:
a)
nodrošinājuma prasībām un ieskaitu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem, ja šādu līgumu iekļaušana noslēguma un citās ieskaita procedūrās, ko veic CDP, pamatojoties uz piemērojamiem maksātnespējas tiesību aktiem, neapdraudētu šādu procedūru vienmērīgu un pareizu darbību, derīgumu vai piemērojamību; un
b)
kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic tas pats CDP, ievērojot riska modeli, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. pantam.
CDP var pieprasīt, lai tirdzniecības vieta atbilstu šāda CDP noteiktām darbības un tehniskajām prasībām, tostarp riska pārvaldības prasībām. Šajā punktā minēto prasību nepiemēro atvasināto instrumentu līgumiem, uz kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 7. pantu jau attiecas pienākums nodrošināt piekļuvi.
Šis pants CDP nav saistošs, ja tam ir ciešas saiknes ar tirdzniecības vietu, kas sniegusi paziņojumu saskaņā ar 36. panta 5. punktu.
2. Piekļuves pieprasījumu CDP tirdzniecības vieta oficiāli iesniedz CDP, tā attiecīgajai kompetentajai iestādei un tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei. Pieprasījumā norāda, kādu veidu finanšu instrumentiem tiek prasīta piekļuve.
3. CDP rakstisku atbildi tirdzniecības vietai sniedz trīs mēnešu laikā attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem un sešu mēnešu laikā attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, atļaujot piekļuvi, ja attiecīga kompetentā iestāde piešķīrusi piekļuvi atbilstīgi 4. punktam, vai noraidot piekļuvi. CDP lūgumu par piekļuvi var noraidīt tikai 6. punkta a) apakšpunktā norādīto apstākļu gadījumā. Ja CDP liedz piekļuvi, tam atbildē jānorāda pilnīgs atteikuma iemesls un par lēmumu rakstiski jāinformē tā kompetentā iestāde. Ja tirdzniecības vieta veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī nekā CDP, CDP arī sniedz šādu paziņojumu un pamatojumu tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei. CDP piekļuvi nodrošina trīs mēnešu laikā no pozitīvas atbildes sniegšanas uz piekļuves pieprasījumu.
4. CDP vai tirdzniecības vietas kompetentā iestāde tirdzniecības vietai piešķir piekļuvi CDP tikai tad, ja:
a)
atvasināto instrumentu, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, gadījumā šādai piekļuvei nebūtu nepieciešams sadarbspējas mehānisms, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktu; vai
b)
tā neapdraudētu vienmērīgu un pareizu tirgus darbību, it īpaši likviditātes fragmentācijas dēļ, vai negatīvi neietekmētu sistēmisko risku.
Nekas pirmās daļas a) apakšpunktā neliedz piešķirt piekļuvi, ja pieprasījumam, kas minēts 2. punktā, nepieciešama sadarbspēja un tirdzniecības vieta un visi CDP - ierosinātā sadarbspējas mehānisma puses - ir devušas piekrišanu šim mehānismam, un ja pret riskiem, kurus rada CDP iekšējās pozīcijas un kuriem ir pakļauts sākotnējais CDP, ir nodrošinājusi trešā persona.
Ja iemesls vai daļējs iemesls pieprasījuma atteikumam ir sadarbspējas mehānisma nepieciešamība, tirdzniecības vieta par to informē CDP un paziņo EVTI par pārējiem CDP, kuriem ir piekļuve tirdzniecības vietai, savukārt EVTI publicē minēto informāciju, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības varētu izvēlēties izmantot savas tiesības saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 37. pantu attiecībā uz šiem CDP, lai veicinātu alternatīvu piekļuves kārtību.
Ja kompetentā iestāde liedz piekļuvi, tā pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā lūguma saņemšanas un sniedz pilnīgu skaidrojumu otrai kompetentajai iestādei, CDP un tirdzniecības vietai, ietverot pierādījumus, uz kuriem lēmums ir pamatots.
5. Attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem jaunizveidots CDP, kas brīdī, kad stājas spēkā šī regula, ir saņēmis atļauju kā CDP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktu, lai veiktu tīrvērti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 17. pantam, vai kas ir atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu vai saskaņā ar valstī iepriekš spēkā esošo atļauju piešķiršanas sistēmu, uz laikposmu, kurš ir īsāks nekā trīs gadi 2014. gada 2. jūlijā, var pirms 2017. gada 3. janvāra iesniegt pieteikumu savai kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju izmantot pārejas režīmu. Kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu, ka šis pants netiek piemērots CDP attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem pārejas posmā līdz 2019. gada 3. jūlijam.
Ja šāds pārejas posms ir apstiprināts, CDP minētā pārejas režīma laikā nevar izmantot piekļuves tiesības atbilstīgi 36. pantam vai šim pantam attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem. Kompetentā iestāde paziņo CDP kompetento iestāžu kolēģijas locekļiem un EVTI par pārejas posma apstiprināšanu. EVTI publicē sarakstu, kurā iekļauti visi paziņojumi, ko tā saņem.
Ja tādam CDP, attiecībā uz kuru ir apstiprināts pārejas režīms atbilstīgi šim punktam, ir ciešas saiknes ar vienu vai vairākām tirdzniecības vietām, šīs tirdzniecības vietas pārejas režīma laikā neizmanto piekļuves tiesības saskaņā ar 36. pantu vai šo pantu attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem.
CDP, kas ir saņēmis atļauju trīs gadu laikposmā pirms spēkā stāšanās, bet ir izveidots, veicot apvienošanos vai pārņemšanu, kurā ir iesaistīts vismaz viens CDP, kas atļauju saņēmis pirms minētā laikposma, nav atļauts iesniegt pieprasījumu attiecībā uz pārejas režīmu saskaņā ar šo punktu.
6. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu:
a)
konkrētos nosacījumus, saskaņā ar kuriem CDP var noraidīt piekļuves pieprasījumu, tostarp saistībā ar paredzamo darījumu apjomu, lietotāju skaitu un veidu, operacionālā riska un sarežģītības pārvaldības kārtību vai citiem faktoriem, kas rada būtiskus nepamatotus riskus;
b)
nosacījumus, saskaņā ar kuriem CDP jāpiešķir piekļuve, tostarp sniegtās informācijas konfidencialitāti attiecībā uz finanšu instrumentiem attīstības posma laikā, nediskriminējošu un pārredzamu pamatojumu attiecībā uz tīrvērtes maksām, nodrošinājuma prasībām un darbības prasībām drošības rezervju veidošanai;
c)
apstākļus, kādos piekļuves piešķiršana apdraudēs vienmērīgu un pareizu tirgus darbību vai negatīvi ietekmē sistēmisko risku;
d)
procedūru, saskaņā ar kuru sniedz paziņojumu saskaņā ar 5. punktu;
e)
nediskriminējoša režīma nosacījumus attiecībā uz šajā tirdzniecības vietā tirgotu līgumu nodrošinājuma prasībām, ieskaitu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem un kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic viens un tas pats CDP.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
36. pants
Nediskriminējošas piekļuves nodrošināšana tirdzniecības vietai
1. Neskarot Regulas (ES) Nr. 648/2102 8. pantu, tirdzniecības vieta nodrošina tirdzniecības datus, pamatojoties uz nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem, tostarp attiecībā uz maksām par piekļuvi, pēc lūguma jebkuram ar Regulu (ES) Nr. 648/2102 atļautam vai atzītam CDP, kas vēlas veikt tīrvērti darījumiem ar finanšu instrumentiem, kurus noslēdz šajā tirdzniecības vietā. Minēto prasību nepiemēro atvasinātu instrumentu līgumiem, uz kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 8. pantu jau attiecas pienākums nodrošināt pieeju.
Šis pants tirdzniecības vietai nav saistošs, ja tai ir ciešas saiknes ar CDP, kas ir sniedzis paziņojumu, ka izmantos pārejas režīmu saskaņā ar 35. panta 5. punktu.
2. Piekļuves pieprasījumu tirdzniecības vietai CDP oficiāli iesniedz tirdzniecības vietai, tās attiecīgajai kompetentajai iestādei un CDP kompetentajai iestādei.
3. Tirdzniecības vieta CDP rakstisku atbildi sniedz trīs mēnešu laikā attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem un sešu mēnešu laikā attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, atļaujot piekļuvi, ar nosacījumu, ka atbilstīga kompetentā iestāde piešķīrusi piekļuvi atbilstīgi 4. punktam, vai liedzot piekļuvi. Tirdzniecības vieta piekļuves pieprasījumu var noraidīt tikai 6. punkta a) apakšpunktā norādīto apstākļu gadījumā. Ja tirdzniecības vieta liedz piekļuvi, tai atbildē jānorāda pilnīgs atteikuma iemesls un par lēmumu rakstiski jāinformē tās kompetentā iestāde. Ja CDP veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī nekā tā, kurā ir tirdzniecības vieta, tirdzniecības vieta sniedz šādu paziņojumu un pamatojumu arī CDP kompetentajai iestādei. Tirdzniecības vieta piekļuvi nodrošina trīs mēnešu laikā no pozitīvas atbildes sniegšanas uz piekļuves pieprasījumu.
4. Tirdzniecības vietas vai CDP kompetentā iestāde piešķir CDP piekļuvi tirdzniecības vietai tikai tad, ja:
a)
atvasināto instrumentu, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, gadījumā šādai piekļuvei nebūtu nepieciešams sadarbspējas mehānisms saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktam; vai
b)
tā neapdraudētu vienmērīgu un pareizu tirgus darbību, jo īpaši likviditātes fragmentācijas dēļ, un tirdzniecības vieta ir ieviesusi atbilstīgus mehānismus, lai novērstu šādu fragmentāciju, vai negatīvi neietekmētu sistēmisko risku.
Nekas otrās daļas a) apakšpunktā neliedz piešķirt piekļuvi, ja pieprasījumam, kas minēts 2. punktā, nepieciešama sadarbspēja un tirdzniecības vieta un visi CDP - ierosinātā sadarbspējas mehānisma puses - ir devušas piekrišanu šim mehānismam, un ja pret riskiem, kurus rada CDP iekšējās pozīcijas un kuriem ir pakļauts sākotnējais CDP, ir nodrošinājusi trešā persona.
Ja iemesls vai daļējs iemesls pieprasījuma atteikumam ir sadarbspējas mehānisma nepieciešamība, tirdzniecības vieta par to informē CDP un paziņo EVTI par pārējiem CDP, kuriem ir piekļuve tirdzniecības vietai, savukārt EVTI publicē minēto informāciju, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības varētu izvēlēties izmantot savas tiesības saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 37. pantu attiecībā uz šiem CDP, lai veicinātu alternatīvu piekļuves kārtību.
Ja kompetentā iestāde liedz piekļuvi, tā pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā lūguma saņemšanas un sniedz pilnīgu skaidrojumu otrai kompetentajai iestādei, tirdzniecības vietai un CDP, ietverot pierādījumus, uz kuriem lēmums ir pamatots.
5. Attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem tirdzniecības vieta, kuras slieksnis iepriekšējā kalendārajā gadā pirms šīs regulas piemērošanas dienas ir zemāks par attiecīgo slieksni, pirms šīs regulas piemērošanas dienas var paziņot EVTI un tās kompetentajai iestādei, ka tā nevēlas, lai šis pants tai būtu saistošs attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, kas ir iekļauti šajā slieksnī, uz 30 mēnešu laikposmu no šīs regulas piemērošanas dienas. Tirdzniecības vieta, kuras slieksnis katrā šā vai jebkura turpmāka 30 mēnešu laikposma gadā aizvien ir zemāks par attiecīgo slieksni, laikposma beigās var paziņot EVTI un tās kompetentajai iestādei, ka tā vēlas, lai šis pants tai aizvien nebūtu saistošs vēl uz 30 mēnešiem. Ja ir sniegts šāds paziņojums, tirdzniecības vieta šajā izņēmuma (opt-out) laikposmā nevar izmantot piekļuves tiesības saskaņā ar 35. pantu vai šo pantu attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, kas ir iekļauti attiecīgajā slieksnī. EVTI publicē sarakstu, kurā iekļauti visi paziņojumi, ko tā saņem.
Attiecīgais slieksnis izņēmuma piemērošanai ir ikgadējais nosacītais tirgotais apjoms, proti, EUR 1 000 000 miljoni. Nosacītajā apjomā summas skaita vienu reizi, un tajā iekļauj visus darījumus saistībā ar biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, kas noslēgti saskaņā ar tirdzniecības vietas noteikumiem.
Ja tirdzniecības vieta ietilpst grupā, kurai ir ciešas saiknes, slieksni aprēķina, saskaitot kopā visu to grupas tirdzniecības vietu tirgotos ikgadējos nosacītos apjomus, kuras atrodas Savienībā.
Ja tirdzniecības vietai, kas sniegusi paziņojumu saskaņā ar šo punktu, ir ciešas saiknes ar vienu vai vairākiem CDP, šie CDP izņēmuma laikposmā neizmanto piekļuves tiesības saskaņā ar 35. pantu vai šo pantu attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, kas ir iekļauti attiecīgajā slieksnī.
6. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu:
a)
konkrētos nosacījumus, saskaņā ar kādiem tirdzniecības vieta var noraidīt piekļuves pieprasījumu, tostarp nosacījumus, kuru pamatā ir paredzamais darījumu apjoms, lietotāju skaits, operacionālā riska un sarežģītības pārvaldības kārtība vai citi faktori, kas rada būtisku nepamatotu risku;
b)
nosacījumus, saskaņā ar kuriem nodrošina piekļuvi, tostarp sniegtās informācijas konfidencialitāti par finanšu instrumentiem attīstības posmā, un nediskriminējošu un pārredzamu pamatojumu attiecībā uz maksām par piekļuvi;
c)
apstākļus, kādos piekļuves piešķiršana apdraudēs vienmērīgu un pareizu tirgus darbību vai negatīvi ietekmē sistēmisko risku;
d)
procedūru, saskaņā ar kuru sniedz paziņojumu atbilstīgi 5. punktam, tostarp sīkākus precizējumus nosacītā apjoma aprēķināšanai un metodi, ar kuru EVTI var pārbaudīt apjomu aprēķinu un apstiprināt izņēmuma piemērošanu.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
37. pants
Nediskriminējošas piekļuves nodrošināšana un pienākums licencēt etalonus
1. Ja jebkura finanšu instrumenta vērtību aprēķina, izmantojot etalonu, persona, kurai pieder īpašumtiesības uz etalonu, nodrošina, lai tirdzniecības un tīrvērtes nolūkos CDP un tirdzniecības vietai būtu nediskriminējoša piekļuve:
a)
atbilstīgai cenas un jaunāko datu nodrošināšanai un informācijai par šā etalona sastāvu, metodiku un cenas noteikšanu tīrvērtes un tirdzniecības nolūkos; un
b)
licencēm.
Licenci, tostarp piekļuvi informācijai, piešķir, pamatojoties uz taisnīgiem, pamatotiem un nediskriminējošiem nosacījumiem trīs mēnešu laikā pēc CDP vai tirdzniecības vietas pieprasījuma saņemšanas.
Piekļuvi sniedz par samērīgu tirdzniecības cenu, ņemot vērā cenu, par kuru ir piešķirta piekļuve etalonam vai ir licencētas intelektuālā īpašuma tiesības uz līdzvērtīgiem noteikumiem citiem CDP, tirdzniecības vietām vai jebkurām citām saistītām personām tīrvērtes veikšanai un tirdzniecībai. Dažādiem CDP, tirdzniecības vietām vai jebkurām citām saistītām personām var piemērot dažādas cenas tikai tad, ja tas ir objektīvi pamatoti, ņemot vērā tādus racionālus komerciālus iemeslus kā, piemēram, kvantitāti, kā arī prasītā izmantojuma darbības jomu vai nozari.
2. Ja pēc 2017. gada 3. janvāra ir izstrādāts jauns etalons, licencēšanas pienākums stājas spēkā ne vēlāk kā 30 mēnešus pēc tam, kad ir sākta finanšu instrumenta, kas ir šā etalona pamatā, tirdzniecība vai kad to ir atļauts tirgot. Ja personai, kurai ir īpašumtiesības uz jaunu etalonu, pieder esošs etalons, minētā persona nosaka, ka salīdzinājumā ar jebkuru šādu esošu etalonu jaunais etalons atbilst šādiem kumulatīviem kritērijiem:
a)
jaunais etalons nav tikai jebkura šāda esoša etalona kopija vai adaptācija, un jaunā etalona metodika, tostarp pamatā esošie dati, būtiski atšķiras no jebkura šāda esoša etalona; un
b)
jaunais etalons nav jebkāda šāda esoša etalona aizstājējs.
Šis punkts neskar konkurences noteikumu un jo īpaši LESD 101. un 102. panta piemērošanu.
3. Neviens CDP, tirdzniecības vieta vai saistīta vienība nedrīkst slēgt līgumu ar etalona nodrošinātāju, ja tā rezultātā:
a)
citam CDP vai tirdzniecības vietai tiek liegts iegūt piekļuvi šādai informācijai vai tiesībām, kas minētas 1. punktā; vai
b)
citam CDP vai tirdzniecības vietai tiek liegta piekļuve šādai licencei, kas minēta 1. punktā.
4. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:
a)
informāciju, kam ar licences starpniecību jābūt pieejamai saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu un kas paredzēta, lai to izmantotu tikai CDP vai tirdzniecības vieta;
b)
citus nosacījumus, saskaņā ar kuriem nodrošina piekļuvi, tostarp sniegtās informācijas konfidencialitāti;
c)
standartus attiecībā uz to, kā var pārbaudīt, vai etalons ir jauns saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktu.
EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.
38. pants
Trešo valstu CDP un tirdzniecības vietu piekļuve
1. Tirdzniecības vieta, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, var pieprasīt piekļuvi CDP, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, tikai tad, ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi 28. panta 4. punktam attiecībā uz šo trešo valsti. CDP, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, var pieprasīt piekļuvi Savienībā esošai tirdzniecības vietai, ja CDP ir atzīts atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantam. CDP un tirdzniecības vietām, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, ļauj izmantot tikai 35. un 36. pantā paredzētās piekļuves tiesības, ja Komisija saskaņā ar 3. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ka attiecīgās trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma ir uzskatāma par efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, ar kuru CDP un tirdzniecības vietām, kam piešķirtas atļaujas atbilstīgi ārvalstu regulējumam, piešķir piekļuvi CDP un tirdzniecības vietām, kuras veic uzņēmējdarbību šajā trešā valstī.
2. CDP un tirdzniecības vietas, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, var pieprasīt licenci un piekļuves tiesības tikai atbilstīgi 37. pantam, ja Komisija saskaņā ar šā panta 3. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ka attiecīgās trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma ir uzskatāma par efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, ar kuru CDP un tirdzniecības vietām, kam piešķirtas atļaujas atbilstīgi ārvalstu regulējumam, pamatojoties uz taisnīgiem, pamatotiem un nediskriminējošiem nosacījumiem, piešķir piekļuvi
a)
atbilstīgai cenas un jaunāko datu nodrošināšanai un informācijai par etalonu sastāvu, metodiku un cenas noteikšanu tīrvērtes un tirdzniecības nolūkos; un
b)
licencēm,
ko sniedz personas, kurām pieder īpašumtiesības uz etaloniem un kuras veic uzņēmējdarbību šajā trešā valstī.
3. Komisija saskaņā ar 51. pantā minēto pārbaudes procedūru var pieņemt lēmumus, kas nosaka, ka trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma nodrošina, ka šajā trešā valstī atļauju saņēmušas tirdzniecības vietas un CDP atbilst juridiski saistošām prasībām, kuras ir līdzvērtīgas šā panta 2. punktā minētajām prasībām un kuras attiecīgajā trešā valstī efektīvi uzrauga un izpilda.
Trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma tiek uzskatīta par līdzvērtīgu, ja šī sistēma atbilst visiem šādiem nosacījumiem:
a)
uz tirdzniecības vietām šādā trešā valstī attiecas atļaujas saņemšanas procedūra, pastāvīga efektīva uzraudzība un izpilde;
b)
tā nodrošina efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, ar kuru CDP un tirdzniecības vietām, kam piešķirtas atļaujas atbilstīgi ārvalstu regulējumam, piešķirt piekļuvi CDP un tirdzniecības vietām, kuras veic uzņēmējdarbību šajā trešā valstī;
c)
šīs trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma nodrošina efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, ar kuru CDP un tirdzniecības vietām, kam piešķirtas atļaujas atbilstīgi ārvalstu regulējumam, pamatojoties uz taisnīgiem, pamatotiem un nediskriminējošiem nosacījumiem, piešķir piekļuvi:
i)
atbilstīgai cenas un jaunāko datu nodrošināšanai un informācijai par etalonu sastāvu, metodiku un cenas noteikšanu tīrvērtes un tirdzniecības nolūkos; un
ii)
licencēm,
ko sniedz personas, kurām pieder īpašumtiesības uz etaloniem un kuras veic uzņēmējdarbību šajā trešā valstī.
VII SADAĻA
UZRAUDZĪBAS PASĀKUMI SAISTĪBĀ AR PRODUKTU INTERVENCI UN POZĪCIJĀM
1. NODAĻA
Produktu uzraudzība un intervence
39. pants
Tirgus uzraudzība
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 2. punktu EVTI uzrauga to finanšu instrumentu tirgu, kurus tirgo, izplata vai pārdod Savienībā.
2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 9. panta 2. punktu EBI uzrauga to strukturēto noguldījumu tirgu, kurus tirgo, izplata vai pārdod Savienībā.
3. Kompetentās iestādes uzrauga to finanšu instrumentu un strukturēto noguldījumu tirgu, kurus tirgo, izplata vai pārdod attiecīgajā dalībvalstī vai no tās.
40. pants
EVTI pagaidu intervences tiesības
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu un ja apstākļi atbilst 2. un 3. punkta nosacījumiem, EVTI drīkst uz laiku aizliegt vai ierobežot Savienībā:
a)
konkrētu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu ar konkrētām noteiktām pazīmēm pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību; vai
b)
finanšu darbības veidu vai praksi.
Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot EVTI noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties EVTI noteikti izņēmumi.
2. EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a)
ieteiktā rīcība novērš būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai draudus pareizai finanšu tirgu vai preču tirgu darbībai un integritātei vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;
b)
Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš minētos draudus;
c)
kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu minētos draudus, vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši draudu problēmu.
Ja īstenojas šā punkta pirmajā daļā norādītie apstākļi, EVTI piesardzības nolūkos var piemērot 1. punktā minēto aizliegumu vai ierobežojumu, pirms finanšu instruments tiek tirgots, izplatīts vai pārdots klientiem.
3. Veicot pasākumu atbilstīgi šim pantam, EVTI nodrošina, lai:
a)
konkrētajam pasākumam nebūtu ļoti negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla šādas rīcības ieguvumiem;
b)
tas neradītu regulējuma arbitrāžas risku; un
c)
tas tiktu veikts pēc apspriešanās ar publiskajām struktūrām, kas ir kompetentas veikt fizisku lauksaimniecības tirgu pārraudzību, pārvaldību un regulēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ja pasākums attiecas uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem.
Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes ir veikušas kādu pasākumu atbilstīgi 42. pantam, EVTI drīkst pieņemt kādu no 1. punktā minētajiem pasākumiem, nepublicējot 43. pantā paredzēto atzinumu.
4. Pirms rīcības pieņemšanas atbilstīgi šim pantam EVTI informē kompetentās iestādes par ieteikto rīcību.
5. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Paziņojumā norāda sīkāku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu un norāda laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura šie pasākumi stājas spēkā. Aizliegums vai ierobežojums attiecas tikai uz rīcību, kas tiek veikta pēc pasākuma stāšanās spēkā.
6. EVTI izskata atbilstīgi 1. punktam piemēroto aizliegumu vai ierobežojumu ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja aizliegums vai ierobežojums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku.
7. Šajā pantā minētais EVTI pieņemtais pasākums dominē pār jebkuru citu pasākumu, ko veikusi kompetentā iestāde.
8. Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 50. pantam, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kuri EVTI ir jāņem vērā, nosakot, kad rodas būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai draudi finanšu tirgu vai preču tirgu pareizai darbībai un integritātei vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei, kas minēta šā panta 2. punkta a) apakšpunktā.
Minētie kritēriji un faktori ietver:
a)
finanšu instrumenta sarežģītības pakāpi un saistību ar klienta veidu, kam to tirgo vai pārdod;
b)
finanšu instrumentu emisijas apjomu vai nominālvērtību;
c)
finanšu instrumenta, darbības vai prakses inovācijas pakāpi;
d)
sviru, ko veido finanšu instruments vai prakse.
41. pants
EBI pagaidu intervences tiesības
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 9. panta 5. punktu un ja ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi, EBI drīkst uz laiku aizliegt vai ierobežot Savienībā:
a)
konkrētu strukturēto noguldījumu vai strukturēto noguldījumu ar konkrētām noteiktām pazīmēm pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību; vai
b)
finanšu darbības veidu vai praksi.
Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot EBI noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties EBI noteikti izņēmumi.
2. EBI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a)
ieteiktā rīcība novērš būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai ievērojamus draudus finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei vai Savienības kopējās finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;
b)
normatīvās prasības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajam strukturētajam noguldījumam vai darbībai, nenovērš minētos draudus;
c)
kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu minētos draudus, vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši draudu problēmu.
Ja īstenojas pirmajā daļā norādītie apstākļi, EBI piesardzības nolūkos var piemērot 1. punktā minēto aizliegumu vai ierobežojumu, pirms strukturētais noguldījums tiek tirgots, izplatīts vai pārdots klientiem.
3. Veicot pasākumu saskaņā ar šo pantu, EBI nodrošina, ka:
a)
konkrētajam pasākumam nav ļoti negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla šādas rīcības ieguvumiem; un
b)
tas nerada regulējuma arbitrāžas risku.
Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes ir veikušas kādu pasākumu atbilstīgi 42. pantam, EBI drīkst pieņemt kādu no 1. punktā minētajiem pasākumiem, nepublicējot 43. pantā paredzēto atzinumu.
4. Pirms rīcības pieņemšanas atbilstīgi šim pantam EBI informē kompetentās iestādes par ieteikto rīcību.
5. EBI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Paziņojumā norāda sīkāku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu un norāda laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura šie pasākumi stājas spēkā. Aizliegums vai ierobežojums attiecas tikai uz rīcību, kas tiek veikta pēc pasākuma stāšanās spēkā.
6. EBI izskata atbilstīgi 1. punktam piemēroto aizliegumu vai ierobežojumu ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja aizliegums vai ierobežojums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku.
7. Šajā pantā minētais EBI pieņemtais pasākums dominē pār jebkuru citu pasākumu, ko veikusi kompetentā iestāde.
8. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kuri EBI ir jāņem vērā, nosakot, kad rodas būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai draudi finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, kas minēti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā.
Minētie kritēriji un faktori ietver:
a)
strukturētā noguldījuma sarežģītības pakāpi un saistību ar klienta veidu, kam to tirgo vai pārdod;
b)
strukturēto noguldījumu emisijas apjomu vai nominālvērtību;
c)
strukturētā noguldījuma, darbības vai prakses inovācijas pakāpi;
d)
sviru, ko veido strukturēts noguldījums vai prakse.
42. pants
Kompetento iestāžu īstenotas produktu intervences
1. Kompetentā iestāde dalībvalstī vai no tās var aizliegt vai ierobežot turpmāk norādīto:
a)
konkrētu finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu vai finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu ar konkrētām noteiktām pazīmēm pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību; vai
b)
finanšu darbības veidu vai praksi.
2. Kompetentā iestāde var veikt 1. punktā noteikto darbību, ja tai ir pamatots pierādījums, ka:
a)
vai nu
i)
finanšu instruments, strukturēts noguldījums vai darbība vai prakse rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai rada draudus pareizai finanšu tirgu vai preču tirgu darbībai un integritātei vai finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei vismaz vienā dalībvalstī; vai
ii)
atvasinātais instruments negatīvi ietekmē cenu veidošanas mehānismu tam pamatā esošajā tirgū;
b)
esošās Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro finanšu instrumentam, strukturētajam noguldījumam vai darbībai vai praksei, pietiekami nenovērš a) apakšpunktā minētos riskus, un jautājumu nevarētu labāk risināt ar uzlabotu uzraudzību vai stingrākām prasībām;
c)
rīcība ir proporcionāla, ņemot vērā identificēto risku veidu, attiecīgo ieguldītāju vai tirgus dalībnieku sarežģītības līmeni un iespējamo rīcības efektu attiecībā uz ieguldītājiem un tirgus dalībniekiem, kuriem pieder, kuri izmanto vai gūst labumu no finanšu instrumenta, strukturētā noguldījuma vai darbības vai prakses;
d)
kompetentā iestāde ir pienācīgi apspriedusies ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, kuras šī rīcība varētu ievērojami ietekmēt;
e)
rīcībai nav diskriminējošas ietekmes uz pakalpojumiem vai darbībām, kas tiek nodrošinātas no citas dalībvalsts; un
f)
tā ir pienācīgi konsultējusies ar publiskajām struktūrām, kas ir atbildīgas par fizisku lauksaimniecības tirgu pārraudzību, pārvaldību un regulēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ja finanšu instruments vai darbība, vai prakse rada nopietnus draudus pareizai fiziska lauksaimniecības tirgus darbībai un integritātei.
Ja īstenojas šā punkta pirmajā daļā norādītie apstākļi, kompetentā iestāde piesardzības nolūkos var piemērot 1. punktā minēto aizliegumu vai ierobežojumu, pirms finanšu instruments vai strukturētais noguldījums tiek tirgots, izplatīts vai pārdots klientiem.
Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot kompetentās iestādes noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties kompetentās iestādes noteikti izņēmumi.
3. Kompetentā iestāde nepiemēro aizliegumu vai ierobežojumu saskaņā ar šo pantu, ja vismaz mēnesi pirms paredzētās šāda pasākuma stāšanās spēkā tā nav rakstiski vai kādā citā veidā, par ko vienojušas iestādes, detalizēti paziņojusi visām citām kompetentajām iestādēm un EVTI:
a)
finanšu instrumentu vai darbību vai praksi, uz kuru ieteiktā rīcība attiecas;
b)
precīzu ieteiktā aizlieguma vai ierobežojuma veidu un to, kad tam paredzēts stāties spēkā; un
c)
pierādījumus, uz kuru pamata ir pamatots tās lēmums un kuri tai apliecina, ka ir izpildīts katrs 2. punkta nosacījums.
4. Izņēmuma gadījumos, ja kompetentā iestāde uzskata, ka ir jāveic steidzami pasākumi saskaņā ar šo pantu, lai novērstu apdraudējumu, ko rada 1. punktā minētie finanšu instrumenti, strukturētie noguldījumi, prakse vai darbības, kompetentā iestāde pagaidu kārtā var rīkoties, sniedzot rakstisku paziņojumu vismaz 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā visām pārējām kompetentajām iestādēm un EVTI vai - strukturēto noguldījumu gadījumā - EBI, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šajā pantā minētie kritēriji un ka turklāt ir skaidri konstatēts, ka vienu mēnesi ilgs paziņošanas laikposms pienācīgi nenovērstu konkrētās bažas vai draudus. Kompetentā iestāde neveic pagaidu pasākumu, kas ilgāks par trim mēnešiem.
5. Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu piemērot 1. punktā minētos aizliegumus vai ierobežojumus. Paziņojumā norāda sīkāku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu, laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura pasākumi stāsies spēkā, un pierādījumus, kuri apstiprina katru no 2. punkta nosacījumiem. Aizliegumu vai ierobežojumu piemēro tikai darbībām, kas tiek veiktas pēc paziņojuma publicēšanas.
6. Kompetentā iestāde var atsaukt aizliegumu vai ierobežojumu, ja 2. punkta nosacījumus vairs nepiemēro.
7. Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 50. pantam, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kuri kompetentajām iestādēm ir jāņem vērā, nosakot, kad rodas būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai draudi finanšu tirgu vai preču tirgu pareizai darbībai un integritātei vai finanšu sistēmai vismaz vienā dalībvalstī, kas minēti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā.
Minētie kritēriji un faktori ietver:
a)
finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma sarežģītības pakāpi un saistību ar klienta veidu, kam to tirgo, izplata un pārdod;
b)
finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma, darbības vai prakses inovācijas pakāpi;
c)
sviru, ko veido finanšu instruments vai strukturētais noguldījums, vai prakse;
d)
saistībā ar finanšu tirgu vai preču tirgu pareizu darbību un integritāti - finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu emisijas apjomu vai nominālvērtību.
43. pants
EVTI un EBI veiktā koordinācija
1. EVTI un - strukturēto noguldījumu gadījumā - EBI ir veicinoša un koordinējoša loma saistībā ar pasākumiem, ko atbilstīgi 42. pantam veic kompetentās iestādes. Jo īpaši EVTI un - strukturēto noguldījumu gadījumā - EBI nodrošina, lai kompetentās iestādes pieņemtais pasākums būtu pamatots un proporcionāls un lai attiecīgā gadījumā kompetentās iestādes izmantotu konsekventu pieeju.
2. Pēc tam, kad atbilstīgi 42. pantam ir saņemts paziņojums par pasākumu, ko piemēro saskaņā ar šo pantu, EVTI vai - strukturēto noguldījumu gadījumā - EBI pieņem atzinumu par to, vai aizliegums vai ierobežojums ir pamatots un proporcionāls. Ja EVTI vai - strukturēto noguldījumu gadījumā - EBI uzskata, ka citas kompetentās iestādes pieņemtais pasākums ir nepieciešams riska novēršanai, tā to norāda savā atzinumā. Šo atzinumu publicē EVTI vai - strukturēto noguldījumu gadījumā - EBI tīmekļa vietnē.
3. Ja kompetentā iestāde iesaka pieņemt vai pieņem pasākumu pretēji EVTI vai EBI atzinumam, kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu, vai atsakās veikt pasākumu pretēji šādam atzinumam, tā nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, pilnībā izskaidrojot savas rīcības iemeslus.
2. NODAĻA
Pozīcijas
44. pants
EVTI veikta pasākumu, kurus valstis veic savu pozīciju pārvaldīšanai, un pozīciju limitu koordinēšana
1. EVTI ir veicinoša un koordinējoša loma saistībā ar pasākumiem, ko, ievērojot Direktīvas 2014/65/ES 69. panta o) un p) apakšpunktu, veic kompetentās iestādes. Jo īpaši EVTI nodrošina, lai kompetentās iestādes izmantotu konsekventu pieeju attiecībā uz to, kad minētās pilnvaras tiek izmantotas, piemēroto pasākumu veidu un jomu, kā arī pasākumu ilgumu un turpmākiem pasākumiem.
2. Pēc paziņojuma par pasākuma piemērošanu atbilstīgi Direktīvas 2014/65/ES 79. panta 5. punktam saņemšanas EVTI reģistrē šo pasākumu un tā piemērošanas iemeslus. Saistībā ar pasākumiem, kurus veic atbilstīgi Direktīvas 2014/65/ES 69. panta 2. punkta o) vai p) apakšpunktam, tā savā tīmekļa vietnē publicē un uztur datubāzi ar spēkā esošo pasākumu kopsavilkumiem, tostarp informāciju par attiecīgo personu, piemērojamiem finanšu instrumentiem, limitiem attiecībā uz pozīciju apjomu, kāds personām visu laiku drīkst būt, jebkuriem ar pasākumiem saistītiem izņēmumiem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. pantu, un to iemesliem.
45. pants
EVTI pozīciju pārvaldības pilnvaras
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu, ja ir izpildīti abi šā panta 2. punkta nosacījumi, EVTI veic vienu vai vairākus šādus pasākumus:
a)
pieprasa no personām visu attiecīgo informāciju par pozīcijas apjomu un nolūku vai risku, kuram tā pakļauta, izmantojot atvasinātu instrumentu;
b)
pēc tās informācijas analīzes, kas iegūta saskaņā ar a) apakšpunktu, pieprasa šādām personām veikt pasākumus pozīcijas vai riska apjoma samazināšanai vai novēršanai saskaņā ar 10. punkta b) apakšpunktā minēto deleģēto aktu;
c)
kā pēdējo līdzekli - ierobežo personas iespējas veikt darījumus ar preču atvasinātajiem instrumentiem.
2. EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja ir izpildīti abi šie nosacījumi:
a)
šā panta 1. punktā uzskaitītie pasākumi novērš draudus pareizai finanšu tirgu darbībai un integritātei, tostarp preču atvasināto instrumentu tirgiem saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punktā minētajiem mērķiem un saistībā ar fizisko preču piegādes kārtību, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;
b)
kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu draudus, vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši draudu problēmu.
EVTI veic savu novērtējumu par to, kā ir izpildīti šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, saskaņā ar kritērijiem un faktoriem, kas noteikti šā panta 10. punkta a) apakšpunktā minētajā deleģētajā aktā.
3. Veicot pasākumus atbilstīgi 1. punktam, EVTI nodrošina, lai konkrētais pasākums:
a)
ievērojami novērstu draudus pareizai finanšu tirgu darbībai un integritātei, tostarp preču atvasināto instrumentu tirgiem saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punktā minētajiem mērķiem un saistībā ar fizisko preču piegādes kārtību, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei vai ievērojami uzlabo kompetento iestāžu spēju uzraudzīt draudus, ko nosaka saskaņā ar kritērijiem un faktoriem, kuri noteikti šā panta 10. punkta a) apakšpunktā minētajā deleģētajā aktā;
b)
neradītu regulējuma arbitrāžas risku, ko nosaka saskaņā ar šā panta 10. punkta c) apakšpunktu;
c)
neradītu šādu pasākuma sniegtajiem ieguvumiem neproporcionālu negatīvu ietekmi uz finanšu tirgus efektivitāti: šo tirgu likviditātes mazināšana, tādu nosacījumu ierobežošana, ar kuriem paredzēts samazināt riskus, kas ir tieši saistīti ar nefinanšu darījumu partnera uzņēmējdarbību, nenoteiktības radīšana tirgus dalībniekiem.
EVTI, pirms tā veic jebkādus pasākumus saistībā ar vairumtirdzniecības energoproduktiem, konsultējas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (29).
EVTI, pirms tā veic jebkādus pasākumus saistībā ar lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, konsultējas ar publiskajām struktūrām, kas ir kompetentas veikt fizisku lauksaimniecības tirgu pārraudzību, pārvaldību un regulēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007.
4. Pirms tā pieņem lēmumu par šā panta 1. punktā noteikta pasākuma pieņemšanu vai atjaunošanu, EVTI informē attiecīgās kompetentās iestādes par ieteikto pasākumu. Šā panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkta pieprasījuma gadījumā paziņojumā ietver tās personas vai personu identitāti, kurām tas bija adresēts, un tā iemeslus un informāciju par to. Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā pasākuma gadījumā paziņojumā ietver sīkāku informāciju par attiecīgo personu, piemērojamiem finanšu instrumentiem, attiecīgajiem kvantitatīvajiem pasākumiem, piemēram, maksimālo pozīcijas apjomu, kādu attiecīgā persona var uzņemties, un pasākuma iemesliem.
5. Informāciju sniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms plānotās pasākuma stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Izņēmuma gadījumos EVTI var sniegt informāciju mazāk nekā 24 stundas pirms plānotās pasākuma stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš.
6. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par ikvienu lēmumu noteikt vai atjaunot kādu šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu. Paziņojumā ietver sīkāku informāciju par attiecīgo personu, piemērojamiem finanšu instrumentiem, attiecīgajiem kvantitatīvajiem pasākumiem, piemēram, maksimālo pozīcijas apjomu, kādu attiecīgā persona var uzņemties, un pasākuma iemesliem.
7. Pasākums, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, stājas spēkā, kad tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā noteiktā laikā, kas ir pēc tā publicēšanas, un to piemēro tikai tādiem darījumiem, kuros iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā.
8. EVTI pārskata 1. punkta c) apakšpunktā minētos pasākumus ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja pasākums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku. Pasākumu atjaunošanai piemēro arī 2. līdz 8. punktu.
9. Šajā pantā minētais EVTI pieņemtais pasākums dominē pār jebkuru citu pasākumu, ko kompetentā iestāde veikusi saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 69. panta 2. punkta o) vai p) apakšpunktu.
10. Komisija saskaņā ar 50. pantu pieņem deleģētus aktus, kuros izklāstīti kritēriji un faktori, lai noteiktu:
a)
vai pastāv 2. punkta a) apakšpunktā minētie draudi finanšu tirgu vai preču tirgu pareizai darbībai un integritātei, tostarp preču atvasināto instrumentu tirgiem saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punktā minētajiem mērķiem un saistībā ar fizisku preču piegādes kārtību, vai Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, ņemot vērā pakāpi, kādā pozīcijas tiek izmantotas, lai ierobežotu fizisku preču vai preču līgumu pozīcijas, un pakāpi, kādā nosaka cenas pamatā esošā tirgū, atsaucoties uz preču atvasināto instrumentu cenām;
b)
attiecīgu samazinājumu pozīcijai vai riskam, kuram tā pakļauta, izmantojot šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto atvasināto instrumentu;
c)
situācijas, kad varētu rasties šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētais regulējuma arbitrāžas risks.
Nosakot šos kritērijus un faktorus, ņem vērā regulatīvos tehniskos standartus, kas minēti Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 3. punktā, un nošķir situācijas, kurās EVTI rīkojas tāpēc, ka kompetentā iestāde to nav darījusi, un situācijas, kurās EVTI novērš papildu risku, kuru kompetentā iestāde nespēj novērst saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 69. panta 2. punkta j) vai o) apakšpunktu.
VIII SADAĻA
PAKALPOJUMI UN DARBĪBAS, KO VEIC TREŠO VALSTU BROKERU SABIEDRĪBAS AR FILIĀLI VAI BEZ TĀS, JA IR PIEŅEMTS LĒMUMS PAR LĪDZVĒRTĪBU
46. pants
Vispārīgi nosacījumi
1. Trešās valsts brokeru sabiedrība var sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījuma darbības ar vai bez jebkādiem papildu pakalpojumiem atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas nozīmē, kas veic uzņēmējdarbību visā Savienībā, neveidojot filiāli, ja minētā brokeru sabiedrība ir reģistrēta trešo valstu brokeru sabiedrību reģistrā, ko saskaņā ar 47. pantu veido EVTI.
2. EVTI reģistrē trešās valsts brokeru sabiedrību, kas ir pieteikusies sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt darbības visā Savienībā atbilstīgi šā panta 1. punktam, tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
Komisija ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi 47. panta 1. punktam;
b)
brokeru sabiedrībai jurisdikcijā, kurā atrodas tās galvenais birojs, ir atļauts sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības, ko paredzēts sniegt vai veikt Savienībā, un tai piemēro efektīvu uzraudzību un izpildi, nodrošinot pilnīgu atbilstību prasībām, ko piemēro minētajā trešā valstī;
c)
saskaņā ar 47. panta 2. punktu ir noslēgtas vienošanās par sadarbību.
3. Ja trešās valsts brokeru sabiedrība ir reģistrēta saskaņā ar šo pantu, dalībvalstis šai trešās valsts brokeru sabiedrībai nepiemēro nekādas papildu prasības saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šī regula vai Direktīva 2014/65/ES, un neizturas pret trešo valstu brokeru sabiedrībām labvēlīgāk nekā pret Savienības brokeru sabiedrībām.
4. Šā panta 1. punktā minētā trešās valsts brokeru sabiedrība iesniedz pieteikumu EVTI pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 47. pantā minēto lēmumu, nosakot, ka tiesiskā un uzraudzības sistēma trešā valstī, kurā darboties atļauts trešās valsts brokeru sabiedrībai, ir līdzvērtīga 47. panta 1. punktā minētajām prasībām.
Trešās valsts brokeru sabiedrība, kas iesniedz pieteikumu EVTI, tajā norāda visu informāciju, kas nepieciešama tās reģistrēšanai. EVTI 30 darbdienās pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, EVTI nosaka termiņu, līdz kuram trešās valsts brokeru sabiedrībai, kas to iesniedz, jānodrošina papildu informācija.
Reģistrācijas lēmumu pamato ar šā panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.
EVTI 180 darbdienās no pilnīga pieteikuma iesniegšanas rakstiski informē trešās valsts brokeru sabiedrību, kas iesniegusi pieteikumu, nosūtot pilnīgi pamatotu paskaidrojumu par to, vai reģistrācija ir apstiprināta vai noraidīta.
Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 47. panta 1. punktu vai šāds lēmums vairs nav spēkā, dalībvalstis savā teritorijā atbilstīgi valsts regulējumam drīkst atļaut trešo valstu brokeru sabiedrībām sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības līdztekus papildu pakalpojumiem atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas nozīmē.
5. Trešo valstu brokeru sabiedrības, kas sniedz pakalpojumus saskaņā ar šo pantu, pirms ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas informē klientus, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, ka tām nav atļauts sniegt pakalpojumus citiem klientiem, kā vien atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas nozīmē, un ka tām nepiemēro Savienības uzraudzību. Tās norāda tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kura ir atbildīga par uzraudzību trešā valstī.
Pirmajā daļā minēto informāciju sniedz rakstiski un nepārprotamā veidā.
Dalībvalstis nodrošina, ka, ja atbilstīgs darījumu partneris vai profesionāls klients Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas nozīmē, kurš veic uzņēmējdarbību vai atrodas Savienībā, pēc pilnībā paša iniciatīvas iniciē trešās valsts brokeru sabiedrības ieguldījumu pakalpojuma vai darbības veikšanu, šo pantu nepiemēro šim pakalpojumam vai darbībai, ko trešās valsts brokeru sabiedrība veic minētajai personai, tostarp attiecībām, kas īpaši saistītas ar attiecīgā pakalpojuma vai darbības veikšanu. Šādu klientu iniciatīva nedod tiesības trešās valsts brokeru sabiedrībai tirgot jaunu kategoriju ieguldījumu produktus vai ieguldījumu pakalpojumus šai personai.
6. Trešo valstu brokeru sabiedrības, kas sniedz pakalpojumus vai veic darbības saskaņā ar šo pantu, pirms jebkādu pakalpojumu sniegšanas vai jebkādu darbību veikšanas saistībā ar klientu, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, piedāvā visus strīdus par šiem pakalpojumiem vai darbībām nodot dalībvalsts tiesas vai šķīrējtiesas jurisdikcijā.
7. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, kas nosaka informāciju, kādu trešās valsts brokeru sabiedrība, kura iesniedz pieteikumu, sniedz EVTI savā reģistrācijas pieteikumā atbilstīgi šā panta 4. punktam, un kas nosaka atbilstīgi 5. punktam iesniedzamās informācijas formātu.
EVTI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.
Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
47. pants
Lēmums par līdzvērtību
1. Saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto pārbaudes kārtību Komisija var pieņemt lēmumu attiecībā uz trešo valsti, norādot, ka šīs trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma nodrošina, ka šajā trešā valstī atļauju saņēmušas brokeru sabiedrības atbilst juridiski saistošām prudenciālas uzraudzības un darījumdarbības prakses prasībām, kurām ir līdzvērtīga iedarbība kā tām, kas ir noteiktas šajā regulā, Direktīvā 2013/36/ES un Direktīvā 2014/65/ES, kā arī saskaņā ar šo regulu un minētajām direktīvām pieņemtajos īstenošanas pasākumos, un ka šīs trešās valsts tiesiskais regulējums nodrošina efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, lai atzītu ieguldījumu brokeru sabiedrības, kam piešķirta atļauja atbilstīgi trešās valsts regulējumam.
Trešās valsts prudenciālas uzraudzības un darījumdarbības prakses sistēmu var uzskatīt par tādu, kas rada līdzvērtīgu ietekmi, ja šī sistēma atbilst visiem šiem nosacījumiem:
a)
brokeru sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic darbības šajā trešā valstī, ir jāsaņem atļauja, un tām piemēro pastāvīgu efektīvu uzraudzību un izpildi;
b)
uz brokeru sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības šajā trešajā valstī, attiecas pietiekama kapitāla prasības un prasības, ko piemēro to akcionāriem un vadības struktūras locekļiem;
c)
brokeru sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības, piemēro pietiekamas organizatoriskās prasības iekšējās kontroles funkciju jomā;
d)
uz brokeru sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības, attiecas atbilstīgas darījumdarbības ētikas normas;
e)
tā nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, proti, uz iekšēju informāciju balstītu tirdzniecību un tirgus manipulēšanu.
2. EVTI noslēdz vienošanās par sadarbību ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskā un uzraudzības sistēma saskaņā ar šā panta 1. punktu ir atzīta par efektīvi līdzvērtīgu. Šādas vienošanās nosaka vismaz:
a)
mehānismu informācijas apmaiņai starp EVTI un konkrēto trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz pieeju visai EVTI pieprasītajai informācijai par brokeru sabiedrībām, kas nav Savienības brokeru sabiedrības, kuru darbība atļauta trešās valstīs;
b)
mehānismu tūlītējai paziņojuma nosūtīšanai EVTI, ja trešās valsts kompetentā iestāde uzskata, ka trešās valsts brokeru sabiedrība, kuru tā pārrauga un kuru EVTI ir reģistrējusi 48. pantā noteiktajā reģistrā, pārkāpj tās atļaujas nosacījumus vai citus tiesību aktus, kuri tai jāievēro;
c)
procedūras uzraudzības darbību veikšanai, tostarp nepieciešamības gadījumā - pārbaudes uz vietas.
3. Trešās valsts brokeru sabiedrība, kas veic uzņēmējdarbību valstī, kuras tiesiskā un uzraudzības sistēma atzīta par efektīvi līdzvērtīgu saskaņā ar 1. punktu, un kam ir piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 39. pantu, spēj sniegt pakalpojumus un veikt darbības, uz ko attiecas atļauja, atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas nozīmē citās Savienības dalībvalstīs, neveidojot jaunas filiāles. Minētajā nolūkā tā ievēro Direktīvas 2014/65/ES 34. panta informācijas prasības par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un darbību veikšanu.
Filiāli turpina uzraudzīt tā dalībvalsts, kurā saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 39. pantu filiāle veic uzņēmējdarbību. Tomēr, un neskarot Direktīvā 2014/65/ES paredzētos pienākumus sadarboties, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā filiāle ir izveidota, un uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde drīkst noslēgt samērīgas vienošanās par sadarbību, lai nodrošinātu, ka trešās valsts brokeru sabiedrības filiāle, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus Savienībā, nodrošina pienācīgu ieguldītāju aizsardzības līmeni.
4. Trešās valsts brokeru sabiedrība vairs nedrīkst izmantot 46. panta 1. punktā paredzētās tiesības, ja Komisija saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu, ar ko atsauc atbilstīgi šā panta 1. punktam pieņemtu lēmumu par šo trešo valsti.
48. pants
Reģistrs
EVTI uztur to trešo valstu brokeru sabiedrību reģistru, kurām atļauts sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības Savienībā atbilstīgi 46. pantam. Reģistrs ir publiski pieejams EVTI tīmekļa vietnē, un tajā ir informācija par pakalpojumiem vai darbībām, ko trešo valstu brokeru sabiedrībām ir atļauts veikt vai sniegt, un atsauce uz kompetento iestādi, kas ir atbildīga par to uzraudzību trešā valstī.
49. pants
Reģistrācijas anulēšana
1. EVTI anulē trešās valsts brokeru sabiedrības reģistrāciju saskaņā ar 48. pantu izveidotajā reģistrā, ja:
a)
EVTI ir pamatots, ar dokumentiem pierādīts iemesls uzskatīt, ka, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un veicot ieguldījumu darbības Savienībā, trešās valsts brokeru sabiedrība rīkojas veidā, kas skaidri apdraud ieguldītāju intereses vai pareizu tirgus darbību; vai
b)
EVTI ir pamatots, ar dokumentiem pierādīts iemesls uzskatīt, ka, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un veicot ieguldījumu darbības Savienībā, trešās valsts brokeru sabiedrība ir nopietni pārkāpusi nosacījumus, kas uz to attiecas trešā valstī un uz kā pamata Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 47. panta 1. punktu;
c)
EVTI ir vērsusi trešās valsts kompetentās iestādes uzmanību uz šo jautājumu un šī trešās valsts kompetentā iestāde nav veikusi atbilstīgus pasākumus, kas nepieciešami ieguldītāju aizsardzībai un pienācīgai tirgus darbībai Savienībā, vai tai nav izdevies parādīt, ka trešās valsts brokeru sabiedrība atbilst tai piemērojamajām prasībām trešā valstī; un
d)
EVTI ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi vismaz 30 dienas iepriekš par tās nolūku anulēt trešās valsts brokeru sabiedrības reģistrāciju.
2. EVTI nekavējoties informē Komisiju par jebkuru pasākumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu, un publicē savu lēmumu savā tīmekļa vietnē.
3. Komisija izvērtē, vai apstākļi, atbilstīgi kuriem ir pieņemts 47. panta 1. punktā paredzētais lēmums, turpina pastāvēt saistībā ar attiecīgo trešo valsti.
IX SADAĻA
DELEĢĒTIE UN ĪSTENOŠANAS AKTI
1. NODAĻA
Deleģēti akti
50. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 1. panta 9. punktā, 2. panta 2. punktā, 13. panta 2. punktā, 15. panta 5. punktā, 17. panta 3. punktā, 19. panta 2. un 3. punktā, 31. panta 4. punktā, 40. panta 8. punktā, 41. panta 8. punktā, 42. panta 7. punktā, 45. panta 10. punktā un 52. panta 10. un 12. punktā minētos deleģētos aktus piešķir uz nenoteiktu laiku no 2014. gada 2. jūlija.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 9. punktā, 2. panta 2. punktā, 13. panta 2. punktā, 15. panta 5. punktā, 17. panta 3. punktā, 19. panta 2. un 3. punktā, 31. panta 4. punktā, 40. panta 8. punktā, 41. panta 8. punktā, 42. panta 7. punktā, 45. panta 10. punktā un 52. panta 10. un 12. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 1. panta 9. punktu, 2. panta 2. punktu, 13. panta 2. punktu, 15. panta 5. punktu, 17. panta 3. punktu, 19. panta 2. un 3. punktu, 31. panta 4. punktu, 40. panta 8. punktu, 41. panta 8. punktu, 42. panta 7. punktu, 45. panta 10. punktu un 52. panta 10. vai 12. punktu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.
2. NODAĻA
Īstenošanas akti
51. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (30). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
X SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
52. pants
Ziņojumi un pārskatīšana
1. Līdz 2019. gada 3. martam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par atbilstīgi 3. līdz 13. pantam noteikto pārredzamības pienākumu praktisko ietekmi, jo īpaši par 5. pantā minētā apjoma ierobežošanas mehānisma ietekmi, tostarp uz tirdzniecības izmaksām atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem un uz maza vai vidēja kapitāla uzņēmumu akciju tirdzniecību, un tā efektivitāti, nodrošinot, ka attiecīgo atbrīvojumu izmantošana nerada nelabvēlīgu ietekmi uz cenu veidošanos, un par to, kā varētu darboties jebkāds piemērots sankciju piemērošanas mehānisms attiecībā uz apjoma ierobežošanas neievērošanu, un par atbrīvojumu no pirmstirdzniecības pārredzamības pienākumiem piemērošanas un pastāvīgās piemērotības, kas noteikta, ievērojot 4. panta 2. un 3. punktu un 9. panta 2. līdz 5. punktu.
2. Šā panta 1. punktā minētajā paziņojumā iekļauj informāciju par ietekmi uz Eiropas vērtspapīru tirgiem, ko rada atbrīvojumu izmantošana atbilstīgi 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam un 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktam un 5. pantā paredzētais apjoma ierobežošanas mehānisms, it īpaši attiecībā uz šādiem faktoriem:
a)
ar neatklāto rīkojumu reģistru saistītas tirdzniecības līmenis un tendences Savienībā kopš šīs regulas ieviešanas;
b)
ietekme uz pirmstirdzniecības pārredzamām kotētām starpībām;
c)
likviditātes līmeņa ietekme uz atklātiem rīkojumu reģistriem;
d)
ietekme uz konkurenci un ieguldītājiem Savienībā;
e)
ietekme uz maza vai vidēja kapitāla uzņēmumu akciju tirdzniecību;
f)
starptautiska līmeņa notikumi un diskusijas ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.
3. Ja ziņojumā tiek secināts, ka atbrīvojumu izmantošanai saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu ir kaitīga ietekme uz cenu veidošanos vai uz maza vai vidēja kapitāla uzņēmumu akciju tirdzniecību, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumus, tostarp šīs regulas grozījumus, attiecībā uz minēto atbrīvojumu izmantošanu. Šādos priekšlikumos iekļauj ierosināto grozījumu ietekmes novērtējumu un ņem vērā šīs regulas mērķus, ietekmi uz tirgus traucējumiem un konkurenci un iespējamu ietekmi uz ieguldītājiem Savienībā.
4. Līdz 2019. gada 3. martam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par 26. panta darbību, tostarp par to, vai saņemto un starp kompetentajām iestādēm savstarpēji nodoto ziņojumu par darījumiem saturs un formāts visaptveroši ļauj uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību saskaņā ar 26. panta 1. punktu. Komisija var izteikt piemērotus ierosinājumus, tostarp, lai nodrošinātu, ka darījumi tiek ievadīti EVTI norādītā sistēmā, nevis nosūtīti kompetentajām iestādēm, kas ļautu attiecīgajām kompetentajām iestādēm piekļūt visai informācijai, kura paziņota saskaņā ar šo pantu saistībā ar šo regulu un Direktīvu 2014/65/ES, un lai atklātu uz iekšēju informāciju balstītu tirdzniecību un tirgus ļaunprātīgu izmantošanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014.
5. Līdz 2019. gada 3. martam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par piemērotiem risinājumiem, kā mazināt informācijas pieejamības asimetriju tirgus dalībnieku starpā, kā arī līdzekļiem, ar ko regulatori varētu labāk uzraudzīt cenu piedāvāšanas darbības tirdzniecības vietās. Minētajā ziņojumā novērtē vismaz to, cik iespējama minēto mērķu izpildes nolūkā ir Eiropas labāko pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu sistēmas izveide cenu piedāvājumu konsolidēšanai.
6. Līdz 2019. gada 3. martam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par standartizētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirdzniecības pārvietošanas gaitu uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām atbilstīgi 25. un 28. pantam.
7. Līdz 2019. gada 3. jūlijam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par cenu izmaiņām publiski pieejamiem pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datiem no regulētiem tirgiem, DTS, OTS, APS un KDSN.
8. Līdz 2019. gada 3. jūlijam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā pārskata sadarbspējas noteikumus, kas noteikti šīs regulas 36. pantā, kā arī Regulas (ES) Nr. 648/2012 8. pantā.
9. Līdz 2019. gada 3. jūlijam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas 35.un 36. panta, kā arī Regulas (ES) Nr. 648/2012 7. un 8. panta piemērošanu.
Līdz 2021. gada 3. jūlijam Komisija, pēc apspriešanās ar EVTI, iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, pārskatot sadarbspējas noteikumus šīs regulas 37. pantā un Regulas Nr. 648/2012 8. pantā.
10. Līdz 2019. gada 3. jūlijam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas 35. un 36. panta ietekmi uz jaunizveidotiem un atļauju saņēmušiem CDP, kā minēts 35. panta 5. punktā, un tirdzniecības vietām, kam ir ciešas saiknes ar šādiem CDP, kā arī par to, vai 35. panta 5. punktā noteiktais pārejas režīms ir jāpagarina, salīdzinot labumu, ko patērētāji varētu gūt no konkurences uzlabošanās, un tirgus dalībniekiem pieejamo izvēles līmeni ar minēto noteikumu iespējamu nesamērīgu ietekmi uz jaunizveidotajiem un atļauju saņēmušiem CDP un vietējo tirgu dalībnieku ierobežojumiem piekļūt CDP pasaulē, kā arī tirgus vienmērīgu darbību.
Ņemot vērā minētā ziņojuma secinājumus, Komisija var pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 50. pantu, lai pārejas posmu saskaņā ar 35. panta 5. punktu pagarinātu par maksimāli 30 mēnešiem.
11. Līdz 2019. gada 3. jūlijam Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, vai 36. panta 5. punktā minētais slieksnis vēl aizvien ir piemērots un vai izņēmuma mehānisms attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem arī turpmāk ir pieejams.
12. Līdz 2016. gada 3. jūlijam Komisija, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko EVTI veikusi, konsultējoties ar ESRK, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtē to, vai biržā tirgotus atvasinātos instrumentus uz laiku nevajadzētu izslēgt no 35. un 36. panta darbības jomas. Minētajā ziņojumā ņem vērā riskus, ja tādi pastāv, ko vispārējai stabilitātei un pareizai finanšu tirgu darbībai visā Savienībā rada brīvas piekļuves noteikumi par biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem.
Ņemot vērā minētā ziņojuma secinājumus, Komisija var pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 50. pantu, lai biržā tirgotus atvasinātos instrumentus izslēgtu no 35. un 36. panta darbības jomas uz 30 mēnešiem pēc 2017. gada 3. janvāra.
53. pants
Regulas (ES) Nr. 648/2012 grozījumi
Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza šādi:
1)
regulas 5. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
“Izstrādājot regulatīvo tehnisko standartu projektus saskaņā ar šo punktu, EVTI neskar pārejas noteikumu par C iedaļas 6. punkta enerģētikas atvasināto instrumentu līgumiem, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES (31) 95. pantā.
(31) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp).”;" 						
2)
regulas 7. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. CDP, kuram ir atļauts veikt ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti, pieņem šādus līgumus tīrvērtei bez diskriminācijas un pārredzami, tostarp attiecībā uz nodrošinājuma prasībām un maksām par piekļuvi, neatkarīgi no tirdzniecības vietas. Tas jo īpaši nodrošina, ka tirdzniecības vietai ir tiesības uz nediskriminējošu režīmu attiecībā uz tajā tirgotiem līgumiem saistībā ar:
a)
nodrošinājuma prasībām un ieskaitu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem, ja šādu līgumu iekļaušana noslēguma un citās ieskaita procedūrās, ko veic centrālais darījumu partneris, pamatojoties uz piemērojamiem maksātnespējas tiesību aktiem, neapdraudētu šādu procedūru vienmērīgu un pareizu darbību, derīgumu un/vai piemērojamību; un
b)
kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic tas pats centrālais darījumu partneris, ievērojot riska modeli, kas atbilst 41. pantam.
CDP var prasīt, lai tirdzniecības vieta atbilst centrālā darījuma partnera noteiktajām darbības un tehniskajām prasībām, tostarp riska pārvaldības prasībām.”;
b)
pievieno šādu punktu:
“6. Nosacījumus, kas izklāstīti 1. punktā attiecībā uz nediskriminējošu režīmu saistībā ar tirdzniecības vietā tirgotu līgumu nodrošinājuma prasībām, ieskaitu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem un kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic viens un tas pats centrālais darījumu partneris, sīkāk nosaka tehniskajos standartos, ko pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 (32) 35. panta 6. punkta e) apakšpunktu.”;
3)
regulas 81. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:
“Darījumu reģistrs nosūta šos datus kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 (32) 26. panta prasībām.”.
54. pants
Pārejas noteikumi
1. Trešo valstu brokeru sabiedrības var turpināt sniegt pakalpojumus un veikt darbības dalībvalstīs saskaņā ar šo valstu režīmiem ne ilgāk kā trīs gadus pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu par attiecīgo trešo valsti saskaņā ar 47. pantu.
2. Ja Komisija secina, ka nav nepieciešams izslēgt biržā tirgotos atvasinātos instrumentus no 35. un 36. panta darbības jomas saskaņā ar 52. panta 12. punktu, CDP vai tirdzniecības vieta pēc šīs regulas piemērošanas dienas drīkst lūgt kompetentajai iestādei atļauju izmantot pārejas režīmu. Kompetentā iestāde, ņemot vērā riskus, ko attiecīgā CDP vai tirdzniecības vietas pareizai darbībai rada piekļuves tiesību izmantošana saskaņā ar 35. vai 36. pantu attiecība uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, var nolemt, ka saistībā ar biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem 35. vai 36. pantu attiecīgi konkrētajam CDP vai tirdzniecības vietai nepiemēro pārejas posmā līdz 2019. gada 3. jūlijam. Ja šāds pārejas posms ir apstiprināts, CDP vai tirdzniecības vieta šā pārejas posma laikā nevar izmantot piekļuves tiesības saskaņā ar 35. vai 36. pantu attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem. Kompetentā iestāde paziņo EVTI, bet par pārejas posma apstiprināšanu CDP gadījumā -kompetento iestāžu kolēģijas locekļiem.
Ja CDP, attiecībā uz kuru ir apstiprināts pārejas režīms, ir ciešas saiknes ar vienu vai vairākām tirdzniecības vietām, šīs tirdzniecības vietas neizmanto piekļuves tiesības saskaņā ar 35. vai 36. pantu attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem pārejas režīma laikā.
Ja tirdzniecības vietai, attiecībā uz kuru ir apstiprināts pārejas režīms, ir ciešas saiknes ar vienu vai vairākiem CDP, šie CDP minētā pārejas režīma laikā neizmanto piekļuves tiesības saskaņā ar 35. vai 36. pantu attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem.
55. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šo regulu piemēro no 2017. gada 3. janvāra.
Neatkarīgi no otrās daļas 1. panta 8.un 9. punktu, 1. panta 10. punktu, 2. panta 2. punktu, 5. panta 6. un 9.punktu, 7. panta 2. punktu, 9. panta 5. punktu, 11. panta 4. punktu, 12. panta 2. punktu, 13. panta 2. punktu, 14. panta 7. punktu 15. panta 5. un 6. punktu, 17. panta 3. punktu, 19. panta 2. un 3. punktu, 20. panta 3. punktu, 21. panta 5. punktu, 22. panta 4. punktu, 23. panta 3. punktu, 25. panta 3. punktu, 26. panta 9. punktu, 27. panta 3. punktu, 28. panta 4. punktu, 28. panta 5. punktu, 29. panta 3. punktu, 30. panta 2. punktu, 31. panta 4. punktu, 32. panta 1., 5. un 6. punktu, 33. panta 2. punktu, 35. panta 6. punktu, 36. panta 6. punktu, 37. panta 4. punktu, 38. panta 3. punktu, 40. panta 8. punktu, 41. panta 8. punktu, 42. panta 7. punktu, 45. panta 10. punktu, 46. panta 7. punktu, 47. panta 1. un 4. punktu, 52. panta 10. un 12. punktu un 54. panta 1. punktu piemēro nekavējoties pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Neatkarīgi no otrās daļas 37. panta 1., 2. un 3. punktu piemēro no 2019. gada 3. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 15. maijā