РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 214/2013 НА СЪВЕТА
от 11 март 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 845/2012 (2) („временният регламент“) Европейската Комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито („временните мерки“) върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие („СПОП“) с произход от Китайската народна република („КНР“).
(2)
Процедурата е започната по жалба, подадена на 7 ноември 2011 г. от Eurofer („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 70 % - от общото производство в Съюза на СПОП. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на СПОП и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки („разгласяване на временните констатации“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своите становища по отношение на временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(4)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Бяха извършени допълнителни проверки на място в помещенията на следното дружество:
-
Macrometal, Хамбург.
(5)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните констатации“). На страните бе даден срок, в който те могат да представят коментари по разгласяването на окончателните констатации.
(6)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това бе счетено за целесъобразно.
2.1. Разследван период
(7)
Както е посочено в съображение 12 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
3.1. Искания за изключване на продукти
(8)
В съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки се посочва, че Комисията са постъпили няколко искания за изключване на продукти и че не са били направени заключения към датата на публикуване на регламента за временните мерки.
(9)
След разгласяването на временните констатации постъпиха още искания, които бяха анализирани, както следва:
3.1.1. СПОП с метално покритие от хром или калай
(10)
Потребител на СПОП подаде искане за изключване на СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай от продуктовия обхват. При разследването беше установено, че металното покритие от хром или калай придава на този вид продукт физически и химически свойства, различаващи се от тези на СПОП, които са предмет на разследването. СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай се използват почти изключително в производството на опаковки за храни и кабелната промишленост. Промишлеността на Съюза също така обясни, че не е било предвидено този продукт да бъде част от обхвата на продукта. По тези причини СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай бяха изключени от продуктовия обхват на разследването.
(11)
Сдружението на производителите и търговците на желязо и стомана в Китай („CISA“), двама вносители и един потребител предложиха изключването на още четири други продуктови видове. Исканията бяха анализирани и отхвърлени, както е разяснено по-долу.
3.1.2. Горещовалцувани плоскости със защитен праймер, независимо дали органични или неорганични
(12)
Искането беше отхвърлено, тъй като посочените продукти не попадат под кодовете по КН, предмет на разследването. Боята или покритието предпазват единствено от ръжда и следователно същите продукти попадат под код по КН 7208, а не под код по КН 7210. Горещовалцуваните плоскости със защитен праймер, независимо дали са органични или неорганични, не са включени в обхвата на продукта, поради което те не могат да бъдат извадени от него.
3.1.3. СПОП със стоманен лист с дебелина между 0,6 и 2,0 mm
(13)
CISA и двама вносители поискаха изключването на СПОП със стоманен лист с дебелина между 0,6 и 2,0 mm, които представляват 5-10 % от вноса от Китай, като посочиха, че е имало само пряка конкуренция между китайския износ и производството на промишлеността на Съюза по отношение на СПОП с дебелина на стоманения лист между 0,25 и 0,6 mm.
(14)
Искането беше отхвърлено, тъй като както китайските износители, така и промишлеността на Съюза произвеждат и продават СПОП с дебелина на стоманения лист между 0,6 и 2,0 mm и следователно между тези продукти очевидно съществува конкуренция. Не бяха предоставени доказателства, които да показват, че СПОП с дебелина на стоманения лист над 0,6 mm не се конкурират със СПОП с дебелина на стоманения лист, по-малка от 0,6 mm, и че по тази причина това би представлявало различен вид продукт. СПОП с дебелина на стоманения лист под и над 0,6 mm имат еднакви основни физически и технически характеристики и еднакви крайни приложения, поради което са един и същ продукт.
3.1.4. СПОП със стоманен лист с покритие от алуминиево-цинкова сплав
(15)
Двамата вносители заявиха, че само четирима производители от Съюза имат разрешително да произвеждат този вид продукт и че в действителност само едно дружество го произвежда. Те също така заявиха, че този продукт се различава от СПОП с цинково покритие по отношение на характеристиките си.
(16)
Искането беше отхвърлено, тъй като и двата вида от този продукт са взаимозаменяеми с припокриващи се употреби и по време на разследвания период поне двама оказали съдействие производители от Съюза са го произвеждали. Следва да се отбележи, че само един от оказалите съдействие китайски производители износители е изнасял за Съюза този вид продукт по време на разследвания период.
3.1.5. СПОП със стоманен лист с покритие от цинкова сплав
(17)
Искането беше отхвърлено, тъй като, обратно на твърдението на единия потребител, продуктът се произвежда и продава в значителни количества от няколко производители в Съюза и притежава същите основни физически и технически характеристики и крайни употреби, които имат другите видове СПОП.
3.2. Искане за включване на продукт
(18)
След разгласяването на временните констатации една асоциация поиска включването в обхвата на продукта на СПОП с метално покритие от хром или калай, класирани в кодове по ТАРИК 7210122010 и 7210500010. Искането бе отхвърлено, тъй като посочените кодове не са били включени в първоначалната жалба и продуктите, обхванати от тези кодове, имат различни физически и технически характеристики от продуктите, обхванати от жалбата.
3.3. Разглеждан продукт
(19)
Предвид приемането на изключването на СПОП с метално покритие от хром или калай, с това изключване се изменят временните констатации по отношение на разглеждания продукт, изложени в съображения 13 и 14 от регламента за временните мерки.
(20)
Поради това разглежданият продукт са някои стоманени продукти с органично покритие („СПОП“), т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. „плоскости тип сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), и с изключение на продуктите със стоманен лист с метално покритие от хром или калай, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, и с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“).
3.4. Сходен продукт
(21)
Тъй като не бяха получени коментари относно заключенията, изложени в съображения 15-18 от регламента за временните мерки, временните констатации по отношение на сходния продукт се потвърждават.
4. ДЪМПИНГ
(22)
Няколко китайски производители износители направиха коментари относно дъмпинга след налагането на временните мерки и разгласяването на временните констатации на Комисията до китайските производители износители.
4.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(23)
Поради липсата на коментари във връзка с ТДПИ съображения 21-38 от регламента за временните мерки се потвърждават. Нито една от двете групи оказали съдействие износители в КНР, представили заявление за ТДПИ, не успя да докаже, че отговаря на критериите за това.
4.2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(24)
Двама производители износители в КНР отговарят на критериите за предоставяне на ИТ (съображение 40 от регламента за временните мерки). Друга страна поднови искането си за предоставяне на ИТ и индивидуално разследване. В действителност тази страна оттегли заявлението си за ТДПИ, но продължи да поддържа искането си за предоставяне на ИТ, както и за индивидуално разследване. Това заявление беше счетено за заявление за индивидуално разследване и по тази причина беше включено в исканията, посочени в съображение 41 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграфи 5 и 6 от основния регламент индивидуално мито се налага към вноса на износителите или производителите, на които е предоставено индивидуално третиране, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Както е по-подробно обяснено в съображения 26-31 по-долу, искането за индивидуално мито за тази страна беше отхвърлено.
(25)
Поради липсата на други коментари относно ИТ съображения 39-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.3. Индивидуално разследване („ИР“)
(26)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Потвърждава се, че, както е обяснено в съображения 41 и 42 от регламента за временните мерки, един производител износител („Union Steel China“), представил искане за ТДПИ, е бил подложен на инспекция в рамките на разглеждането на неговото заявление за ТДПИ.
(27)
По отношение на всички останали заявления за индивидуално разследване беше направено заключението, че индивидуалните разследвания биха обременили излишно разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Съответно тези заявления не бяха приети.
(28)
Една от страните заяви, че искането ѝ не може да се счита за административно обременително, тъй като след етапа на временните мерки службите на Комисията разполагат с още шест месеца преди определянето на окончателните такива. Също така в хода на неотдавнашни процедури службите на Комисията са предоставяли индивидуално разследване след етапа на временните мерки.
(29)
Друга страна, вече посочена в съображение 24 по-горе, твърди, че трябва да ѝ бъде предоставена възможност за индивидуално разследване, тъй като тя е представила необходимата информация в определените срокове и такава възможност вече е била предоставена на друг производител износител - „Union Steel China“.
(30)
Решенията за приемане или отказване на индивидуални разследвания се взимат за всеки случай поотделно, като се държи сметка за броя на подадените заявления и наличното време за оценяването им. В този случай, предвид броя на подадените заявления, ограниченото време, с което се разполага след разследването на включените в извадката производители износители, и заявлението за ТДПИ на производителя износител, който не беше включен в извадката, както и предвид процедурните срокове, които трябваше да бъдат спазени, беше решено, че тези заявления не могат да бъдат приети, както е посочено в съображение 27 по-горе.
(31)
Както е обяснено в съображение 41 от регламента за временните мерки, по отношение на „Union Steel China“ обстоятелствата са били различни, тъй като дружеството вече е било инспектирано в рамките на разследването на заявлението му за ТДПИ.
4.4. Нормална стойност
4.4.1. Държава аналог
(32)
Не бяха получени други коментари относно избора на Канада за държава аналог. Поради това изложеното в съображения 43-49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4.2. Определяне на нормалната стойност
(33)
Нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител в държавата аналог (т.е. Канада). Поради това нормалната стойност беше установена въз основа на цените на вътрешните продажби и конструираната нормална стойност на един канадски производител на сходния продукт, както е обяснено в съображения 50-55 от регламента за временните мерки.
(34)
След разгласяването на временните констатации двама китайски производители износители заявиха, че Комисията не е предоставила необходимата информация във връзка с нормалната стойност в държавата аналог и по-специално по отношение на различните продуктови видове, съпоставимостта на продуктите, представителността и корекциите.
(35)
Тези твърдения бяха приети отчасти. Комисията предостави на китайските производители износители цялата необходима информация относно използваните данни за изчисляване на нормалната стойност, които можеха да бъдат публикувани, без да се нарушават разпоредбите в член 19 от основния регламент, т.е., като при това се гарантира, че с всички поверителни данни, предоставени от единствения производител от Канада, се борави като с такива и те не се разгласяват на други страни. Предоставената на производителите износители информация им даде възможност да разберат използваната методология в съответствие с разпоредбите от член 2 от основния регламент. Беше установено обаче, че е възможно да се предостави по-подробна информация за всеки вид продукт чрез използване на стойности в интервал, за да се запази поверителността на данните. Такива данни бяха предоставени при разгласяването на окончателните констатации. Освен това беше предоставена по-подробна информация относно това защо е било счетено, че някои продуктови видове не са представителни и относно нивото на извършените корекции в нормалната стойност.
(36)
След разгласяването на окончателните констатации една от страните призна, че действително е била предоставена по-подробна информация, но заяви, че някои данни все пак липсвали, по-специално по отношение на нивото на производствените разходи, използвани за конструиране на нормалната стойност за тези продуктови видове, които не са били продадени на вътрешния пазар.
(37)
За тези продуктови видове, които не са продадени на вътрешния пазар, като основа бяха използвани производствените разходи на най-близко наподобяващите ги продуктови видове, като при необходимост съответните данни бяха коригирани. Въпреки че не бяха напълно сходни с изнасяните от китайските производители износители, те все пак много наподобяваха видовете, продавани от китайските производители износители, защото като цяло се различаваха само по дебелината на органичното покритие. Поради това разликите в производствените разходи бяха счетени за незначителни.
(38)
Както отбелязва посочената страна в изложението си, при разгласяването на окончателните констатации Комисията предостави по-подробни данни, представени като стойности в интервал, включително данни за производствените разходи, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата в страната аналог, използвани за конструирането на нормалната стойност, данните, свързани с общото ниво на корекциите, извършени в нормалната стойност, данните, свързани с окончателната нормална стойност по групи продуктови видове, данните по отношение на представителността, характера и последиците на извършените корекции в нормалната стойност.
(39)
Както следва от горепосоченото, разгласяването на окончателните констатации, направенo в съответствие с изискванията на член 20 от основния регламент, позволи на заинтересованите страни да разберат в детайли методологията, използвана в съответствие с разпоредбите в член 2 от основния регламент, и на всички страни беше дадена възможност да представят своите коментари относно тези окончателни констатации. Поради това се стигна до заключението, че разгласяването е било пълно и че правото на защита на заинтересованите страни е било спазено напълно.
(40)
Една от страните заяви, че не е бил обяснен източникът на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата в случаите, когато е била конструирана нормалната стойност. В съображение 55 от регламента за временните мерки обаче е обяснено, че разходите за реализация, общите и административните разходи на канадския производител и маржът на печалбата на канадския производител за продуктовите видове, установени като печеливши, са използвани в случаите, когато нормалната стойност е трябвало да бъде конструирана. В съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент разходите по продажбите, общите и административните разходи и печалбата се определят на основата на проверените разходи и проверените продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия на производителя в държавата аналог.
(41)
Предвид гореизложеното съображения 50-55 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5. Експортна цена
(42)
Поради липса на каквито и да било забележки съображение 56 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.6. Сравнение
(43)
Две от страните заявиха, че Комисията не е предоставила достатъчно информация по отношение на сравнимостта на продуктовите видове и тяхната представителност на ниво вид продукт.
(44)
Както е обяснено в съображение 35 по-горе, Комисията предостави на китайските производители износители цялата относима информация, която може да се предостави, вземайки предвид разпоредбите относно поверителността в основния регламент. По-подробна информация за отделните продуктови видове действително бе предоставена след постъпилото за тази цел искане, последвало разгласяването на временните констатации, включително за причините, поради които е било счетено, че някои продуктови видове не са представителни, и за наложилото се във връзка с това конструиране на нормалната стойност.
(45)
След проверката на място на канадския производител от държавата аналог нормалните стойности за някои продуктови видове бяха коригирани в посока понижаване, за да бъдат отчетени разликите във физическите характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, главно защото беше установено, че органичното покритие, използвано от канадския производител по отношение на някои продуктови видове, е било с различно качество от използваното от китайските производители износители. Тези корекции доведоха до по-ниска нормална стойност за разглежданите продуктови видове.
(46)
Една от страните поиска да бъде информирана за сумите на всички извършени корекции на нормалната стойност. С цел да се запази поверителността на данните, предоставени от канадския производител, тази информация не можеше да бъде предоставена. От общия процент на корекциите, който бе посочен при разгласяването на окончателните констатации, обаче е видно, че въздействието на корекциите е било незначително.
(47)
Както е посочено в съображение 37 по-горе, в случаите на установени разлики продуктовите видове, които са били продавани на вътрешния пазар, при все това силно наподобяваха видовете, продавани от китайските производители износители. Беше установено, че тези продуктови видове са сходни по отношение на качество на стоманата, ширина и дебелина на използвания стоманен лист и вида и масата на използваното метално покритие.
(48)
При необходимост беше направена корекция за отчитане на разликите във физическите характеристики, както е посочено в съображение 45 по-горе, поради разлика в качеството на органичното покритие, използвано по отношение на някои продуктови видове. С цел да се оцени пазарната стойност на разликата, бяха взети предвид средната разлика между разходите, най-близко наподобяващият вид продукт, както и международните пазарни цени.
(49)
Същата тази страна попита дали транспортните разходи и разходите за застраховка са включени в разходите за продажби, общите и административните разходи. Следва да се уточни, че, тъй като сравнението бе направено на базата на цена франко завода, тези разходи не бяха включени.
(50)
Една от страните заяви, че е трябвало да бъде взето предвид заявлението им за коригиране, свързано със стойността на три фактури, както и една конкретна сделка по продажба, която не е била взета под внимание. Въпросното заявление се отнасяше до обезщетение, изплатено на клиент във връзка с продажби, извършени преди разследвания период, което бе третирано като отстъпка от продажните цени по тези три фактури, издадени през разследвания период, като това доведе до изкуствено занижаване на стойността на фактурите. Искането на това дружество беше прието. Поисканата от него корекция беше направена и продажбата, която е била погрешно пропусната, беше включена при изчисляването на експортната цена.
(51)
Поради липсата на други коментари съображение 57 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.7. Дъмпингов марж
(52)
Поради липсата на коментари по този въпрос, с настоящото се потвърждава методологията, предвидена в съображения 58 и 59 от регламента за временните мерки.
(53)
След разгласяването на временните констатации Комисията бе уведомена, че някои търговски дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, са били назовани в постановителната част на регламента. Тези търговски дружества вече са отстранени от постановителната част и сега там са назовани само производителите износители.
(54)
Предвид корекцията на нормалната стойност и незначителната корекция на експортната цена, упоменати в съображения 45 и 50 по-горе, и в отсъствието на други коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Наименование на дружеството
Дъмпингов марж (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Други оказващи съдействие дружества
55,0
Неоказващи съдействие дружества
68,1
(55)
Въз основа на фактите, изложени в съображение 60 от регламента за временните мерки, окончателният дъмпингов марж за цялата КНР беше установен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен за представителните продуктови видове на производителите износители. Предвид изложената в съображение 45 по-горе корекция на нормалната стойност, изравнителните мита, наложени в резултат от експортните субсидии върху същия продукт в паралелна антисубсидийна процедура, и в отсъствието на други коментари, нивото на дъмпинг за цялата страна е 68,1 % от цената CIF на границите на Съюза, без платено мито.
5. ВРЕДА
5.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
Поради липсата на по-нататъшни коментари относно производството на Съюза се потвърждават съображения 63-64 от регламента за временните мерки.
5.2. Пазар на Съюза
(57)
Поради липсата на други коментари относно пазара на Съюза изложеното в съображения 65-69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Потребление на Съюза
(58)
След публикуването на регламента за временните мерки някои заинтересовани страни посочиха известни несъответствия в публикуваните данни за вредата. Комисията преразгледа данните и при необходимост поправи данните относно промишлеността на Съюза и пазара на Съюза. При все че тези поправки доведоха до промяната на някои цифри за определени години, тенденциите, а следователно и заключенията във връзка с тези данни, остават като цяло непроменени.
(59)
След обяснените по-горе поправки динамиката на общото потребление на Съюза беше, както следва:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление (в тонове)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
88
93
(60)
Общото потребление на пазара на Съюза се сви със 7 % през разглеждания период. Между 2008 и 2009 г. е отбелязан спад с около 25 % най-вече в резултат на отрицателните последици от икономическата криза в световен мащаб, и по-специално за строителната промишленост. След това потреблението е започнало да се възстановява, като се е увеличило с 18 процентни пункта от 2009 г. до РП, но все още е било под първоначалното си равнище от 2008 г.
(61)
Поради липсата на коментари относно потреблението на Съюза съображения 70-72 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.4. Внос в Съюза и пазарен дял
(62)
Вносът в Съюза от КНР отбеляза следното развитие през разглеждания период. Процентите на пазарния дял се промениха в резултат на промените в данните за потреблението:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
472 988
150 497
464 582
702 452
Индекс (2008 г. = 100)
100
32
98
149
Пазарен дял (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
43
112
160
Източник:
Евростат
(63)
Промяната в данните за потреблението по-горе доведе до промяна в процентния пазарен дял на вноса от КНР от данните, публикувани в регламента за временните мерки. Тенденцията обаче остава непроменена. Пазарният дял на вноса с произход от КНР значително се увеличи от 9,1 % в началото на разглеждания период на 14,6 % в края му. След понижаването през 2009 г., дължащо се на силния спад в потреблението поради икономическата криза, вносът се възстанови с бързи темпове, като за една година пазарният дял достигна нивата от 2008 г., т.е. нивата преди икономическата криза, и след това ги надхвърли значително до края на РП.
5.4.1. Цени на вноса и подбиване на цените
(64)
След разгласяването един производител износител поиска допълнителна информация относно изчислението на подбиването на цената в случаите, когато не е имало точно съвпадение между вида продукт, изнасян от КНР, и вида продукт, продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза. Той също така поиска информация по отношение на това дали е направена корекция за отчитане на физическите разлики, когато не е било намерено точно съвпадение.
(65)
Когато не съществуваше точно съвпадение между изнасяния вид продукт и вида продукт, продаван от промишлеността на Съюза, Комисията сравняваше изнасяния вид продукт с най-близкия наподобяващ го вид продукт, продаван от промишлеността на Съюза. В тези случаи беше направено сравнение с близко наподобяващия вид продукт, при който единствената разлика е в дебелината на стоманения лист.
(66)
Когато имаше повече от един близко наподобяващи продуктови видове, Комисията сравняваше изнасяния вид продукт с по-евтиния вид продукт, продаван на пазара на Съюза, без значение дали по-евтиният вид продукт има по-дебел или по-тънък стоманен лист. Поради това не бе счетено за необходимо да се прави корекция с оглед на физическите разлики.
(67)
Поради липса на други коментари относно цените на вноса и подбиването на цените съображения 78-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(68)
Поради отсъствието на коментари относно предварителните бележки по икономическото състояние на промишлеността на Съюза заключенията, изложени в съображения 82-85, остават непроменени.
6.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло (макроикономически показатели)
(69)
След разгласяването на временните констатации в съображения 86-92 Комисията актуализира източниците на данни, на които се основаваха констатациите. Тази актуализация не е променила значително показателите, публикувани в регламента за временните мерки, нито е променила тенденциите на които се основава анализът на вредата, направен от Комисията. Актуализираните данни са публикувани по-долу, както следва:
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
90
90
Производствен капацитет (в тонове)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
99
Използване на капацитета (%)
74
57
65
68
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
88
92
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(70)
Въпреки че данните са се променили леко, тенденциите и заключенията, изложени в съображения 87 и 88 от регламента за временните мерки, остават непроменени и следователно се потвърждават. Производството е намаляло рязко през 2009 г, като частично се е възстановило през 2010 г. и е останало стабилно през РП, но все пак под нивата от 2008 г. Производственият капацитет е останал постоянен през разглеждания период, докато използването на капацитета е спаднало, следвайки тенденцията при производството.
6.2.2. Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
90
88
Пазарен дял (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
102
95
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(71)
През 2009 г. обемът на продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти намаля рязко с 23 %. През 2010 г. обемът на продажбите се увеличи с 13 процентни пункта, но след това намаля с 2 процентни пункта през РП. Поради това изложените заключения в съображения 90 и 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
6.2.3. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Заетост (като еквивалент на пълно работно време)
7 088
6 470
6 097
6 046
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
86
85
Производителност (тона/еквивалент на пълно работно време)
627
543
655
665
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
104
106
Източник:
жалба, отговори на въпросника, Eurofer
(72)
Въпреки че данните са леко променени, изложените в съображение 92 от регламента за временните мерки заключения относно заетостта се потвърждават.
6.3. Данни за включените в представителната извадка производители от Съюза (микроикономически показатели)
(73)
След разгласяването на временните констатации в съображения 93-108 Комисията актуализира източниците на данни, на които се основаваха тези констатации. Тази актуализация не промени значително показателите, публикувани в регламента за временните мерки, нито промени тенденциите, на които се основава анализът на вредата, направен от Комисията. Актуализираните данни са публикувани по-долу, както следва:
6.3.1. Средни цени за единица продукция на представителните производители от Съюза
(74)
След спада в цената на единица продукция за несвързани клиенти с 21 % през 2009 г. и свързаните с него загуби, цената е започнала да се възстановява. През 2010 г. и по време на РП промишлеността на Съюза е отбелязала повишаване на разходите и е успяла да покачи цените само в умерена степен, за да покрие тези разходи, колкото да запази рентабилността на едно и също ниско равнище през 2010 г. и РП. Последицата от това е била допълнителна загуба на пазарен дял, тъй като цените на вноса от Китай постоянно подбивали цените на промишлеността на Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/t)
1 023
805
911
994
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
89
97
Единична производствена цена (EUR/t)
925
884
893
978
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
97
106
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.2. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
(75)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа не са се променили.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Доходност от продажбите в ЕС на несвързани купувачи (% от оборота на продажбите)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 138
41
39
Паричен поток (в EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
46
62
Инвестиции (в EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Индекс (2008 г. = 100)
100
8
22
27
Възвръщаемост на инвестициите (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 101
43
44
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.3. Складови наличности
(76)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа, не са се променили.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (в тонове)
116 852
97 533
124 848
130 593
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
107
112
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.4. Заетост, заплати и производителност
(77)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа, не са се променили.
Средни разходи за труд за наето лице (в EUR за включените в извадката производители от Съюза)
60 959
57 892
58 637
62 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
96
102
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.5. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в тонове)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
87
85
Пазарен дял (%)
22
24
22
20
Индекс (2008 г. = 100)
100
108
99
92
Източник:
жалба и проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в EUR/t)
962
802
901
965
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
94
100
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(78)
Въпреки извършените корекции на публикуваните в регламента за временните мерки данни констатациите за производството и продажбите за собствено потребление остават непроменени. Средната стойност за тон продажби за собствено потребление е останала стабилна през разглеждания период и е била с 3 % по-ниска в сравнение с цената на продажбите към несвързани клиенти през РП на включените в извадката производители от Съюза.
6.4. Заключение относно вредата
(79)
Въз основа на гореизложеното временните констатации, изложени в съображения 110-113 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(80)
След публикуването на регламента за временните мерки две от страните се отзоваха и заявиха, че има по-нови данни, които са от по-голямо значение за установяването на вредата, и че Комисията не е трябвало да взема 2008 г. за отправна точка на анализа на вредата, а вместо това е трябвало да използва 2009 г. Те заявиха, че в съдебната практика на СТО се посочва, че по-новите данни са от по-голямо значение за установяване на вредата в сравнение с историческите данни и че резултатите от сравнението от една крайна точка до друга зависи до голяма степен от това, кои години се използват, тъй като дори изместване с една година може да покаже различен резултат. Поради това сравнение, от 2009 г. до края на РП показва различна тенденция от сравнение от началото на разглеждания период до края на РП.
(81)
Този аргумент не беше приет. Разглежданият период бе определен в съответствие с обичайните практики и с препоръките на СТО като обективен период от три до четири години, приключващ в края на разследвания период, който на свой ред трае 12 месеца и приключва възможно най-близо до датата на започване.
(82)
Дори разглежданият период да беше започнал през 2009 г., констатацията за съществена вреда щеше да остане в сила. Промишлеността на Съюза не е достигнала целевата си рентабилност с увеличаването на вноса през периода въпреки нарастващия обем на продукцията и продажбите и увеличаването на производителността. Нарастването на потреблението след 2009 г. се дължеше на вноса от Китай, а не на промишлеността на Съюза, която неизменно губеше пазарен дял от 2009 г. до края на РП.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
Поради липсата на коментари изложените предварителни констатации в съображения 115-119 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2. Въздействие на други фактори
7.2.1. Внос от трети страни
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Южна Корея
Обем (в тонове)
228 123
226 568
173 935
237 164
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
76
104
Пазарен дял (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
133
87
112
Ср. цена
901
727
846
903
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
100
Индия
Обем (в тонове)
159 999
149 138
155 384
141 391
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
97
88
Пазарен дял (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
125
111
95
Ср. цена
932
667
773
824
Индекс (2008 г. = 100)
100
72
83
88
Други държави
Обем (в тонове)
249 151
158 461
124 319
167 007
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
50
67
Пазарен дял (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
57
72
Ср. цена
951
809
924
955
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
97
100
Общо за всички трети страни, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
637 274
534 167
453 637
545 562
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
71
86
Пазарен дял (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
81
92
Ср. цена
929
735
842
898
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
91
97
Източник:
Евростат
(84)
Предвид малките промени в данните, направени от промишлеността на Съюза, това също засегна леко данните за пазарните дялове на вноса от трети страни.
(85)
Някои заинтересовани страни оспориха решението на Комисията за започване на разследване единствено срещу Китай, а не срещу Индия и Южна Корея, въпреки че обемът на вноса и ценовите тенденции при тях бяха сходни с тези при КНР.
(86)
Както е изложено в съображения 120-122 от регламента за временните мерки, обемът на вноса от Индия се е понижил по време на разглеждания период, а вносът от Южна Корея се е увеличил само с 4 %. Индийските цени са спаднали с 12 %, а в Южна Корея цените са останали стабилни, но при всички случаи са по-високи от тези на вноса от Китай. Поради това аргументът се отхвърля, тъй като Комисията не получи доказателства или обвинения за дъмпинг и произтичаща вреда, която да се дължи на тези държави.
(87)
Поради това валидността на изложените констатации в съображения 120-122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Износ по данни на Евростат (в тонове)
669 790
612 204
580 477
605 760
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
87
90
Средна цена (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
93
102
Износ на включените в извадката производители от Съюза
53 542
46 516
48 102
46 228
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
90
86
Средна продажна цена (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
91
104
Източник:
Евростат и проверени отговори на въпросника
(88)
Поради отсъствието на коментари относно експортните показатели на промишлеността на Съюза констатациите в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.3. Внос на промишлеността на Съюза от КНР
(89)
Някои страни продължиха с твърденията си, че противно на посоченото в съображение 125 от регламента за временните мерки обемът на вноса на промишлеността на Съюза от КНР съставлява до 40 % от общия внос от КНР. Не бяха представени доказателства за това твърдение и то не можа да бъде потвърдено. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(90)
След разгласяването на окончателните констатации един от вносителите заяви, че промишлеността на Съюза внася големи количества от разглеждания продукт от КНР, като използва данните от препродажбите си, за да докаже това.
(91)
Не се оспорва фактът, че промишлеността на Съюза е внасяла известни количества от разглеждания продукт от КНР. Дори според собствените данни на вносителя обаче заявеният обем е по-малко от 1 % от общия внос от КНР и следователно е незначителен. Както е посочено в съображение 125 от регламента за временните мерки, вносът на промишлеността на Съюза от КНР е 2-3 % от общия внос по време на разследвания период.
(92)
Поради това изложените заключения в съображение 125 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.4. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(93)
След разгласяването на окончателните констатации CISA още веднъж заяви, че промишлеността на Съюза предоставя СПОП на предприятията надолу по веригата на „субсидирана“ цена и по този начин подбива конкуренцията в сегмента надолу по веригата. Не беше предоставено обаче нито едно доказателство, което да е в състояние да промени заключението на Комисията, направено в съображение 127 от регламента за временните мерки, а именно че ценовата разлика между свързаните и несвързаните продажби е била малка (2 %) и че това не е бил случай на самопричинена вреда.
(94)
CISA също така оспори данните относно разходите за производство на СПОП и в допълнение - цената на СПОП за свързаните страни. Предвид продажната цена на рулоните с горещонанесено галванизиране - суровина при производството на СПОП - те твърдят, че производствената цена на СПОП през разследвания период не е могла да надвиши 900 EUR/тон.
(95)
Комисията не оспорва данните, предоставени от CISA, относно производствените разходи на рулоните с горещонанесено галванизиране, но държи да припомни, че производствените разходи за СПОП бяха проверени при всички включени в извадката производители от Съюза. Комисията се увери, че съвкупните производствени разходи (суровини, обработка, покритие, производствени разходи, разходи за реализация, общи и административни разходи, финансови разходи и др.) са такива, каквито са посочени в съображение 74 по-горе.
(96)
Впоследствие CISA заяви, че продажбата на СПОП към свързани страни се извършва на загуба и следователно причинява вреда на промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на сравнение на общите производствени разходи (978 EUR/тон) със средната цена на свързана продажба (965 EUR/тон).
(97)
Като се има предвид, че просто математическо сравнение показва, че свързаните продажби са извършени на загуба, това предполага, че промишлеността на Съюза би предизвикала същото равнище на производствени разходи, разходи за реализация, общи и административни разходи и други постоянни разходи по отношение на продажбите си за вътрешното си потребление, като за несвързаните си продажби. Както се посочва в съображение 105 от регламента за временните мерки, продажбите към свързани страни са извършени въз основа на „разходи плюс“ и поради това промишлеността на Съюза е възстановявала разходите си по продажбите.
(98)
При липсата на други коментари по този въпрос констатациите в съображения 126 и 127 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.5. Икономическа криза
(99)
След крайния срок за коментари по окончателните констатации една заинтересована страна отбеляза обявеното затваряне на завод в Белгия и факта, че това форсмажорно обстоятелство е затруднило нормалното производство и спедицията от други обекти в Белгия. Заинтересованата страна заяви, че това свидетелства за липсата на сигурност на доставките на СПОП в ЕС и че това е било една от причините да се разреши на вносителите и потребителите да получават свободно своите СПОП от ЕС и Китай.
(100)
Тези аргументи се отхвърлят. Като се има предвид, че използването на мощностите в ЕС е ниско, проблемът не е в доставката, тъй като промишлеността на Съюза има адекватен наличен капацитет. Във всеки случай затворените мощности в Белгия не са произвеждали СПОП. Разбира се, сигурността на доставките е важна, но предложените мита в този случай нямат за цел да спрат доставките на СПОП от Китай, а само да предотвратят дъмпинга им на пазара на Съюза.
(101)
При липсата на други коментари по този въпрос констатациите в съображения 128 и 129 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.6. Структурен свръхкапацитет
(102)
Някои страни също така заявиха, че производителите в Съюза са имали структурен свръхкапацитет, който надвишава общото потребление на Съюза. Твърдението беше формулирано на по-ранен етап и беше разгледано в съображения 130-132 от регламента за временните мерки. Поради липсата на допълнителни доказателства по този въпрос заключението от посочените съображения се потвърждава.
7.2.7. Увеличение на производствените разходи
(103)
Някои страни допълнително изтъкнаха, че източник на вреда за производителите от Съюза е било и увеличението на производствените разходи през разглеждания период. Горепосочените данни показват, че производствените разходи са се увеличили средно само с 6 %. При липса на дъмпингов внос от КНР промишлеността на Съюза би трябвало да е била в състояние да направи така, че това увеличение да бъде поето от нейните клиенти, но цените са се понижили с 3 %. Поради това твърдението, че производствените разходи са причинили вреда, се отхвърля.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
Въз основа на гореизложеното представените в съображения 133-136 от регламента за временните мерки временни заключения, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават. Временните констатации относно въздействието на другите известни фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха потвърдени: тези фактори не дават основание за прекъсване на установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Промишленост на Съюза
(105)
Не бяха получени нови коментари или информация относно интереса на производителите от Съюза след разгласяването на временните констатации. Поради това посоченото в съображения 138-143 от регламента за временните мерки относно интереса на тези заинтересовани страни се потвърждава.
8.2. Вносители, търговци и потребители
(106)
Бяха получени коментари от вносители и други заинтересовани страни след разгласяването на окончателните констатации, но не бяха получени нови коментари или информация относно интереса на вносителите, търговците или потребителите. Поради това временните констатации в съображения 144-152 от регламента за временните мерки относно интереса на тези страни се потвърждават.
8.3. Заключение относно интереса на Съюза
(107)
С оглед на гореизложеното временните констатации относно интереса на Съюза, а именно че не съществуват убедителни аргументи срещу налагането на окончателни мерки по отношение на вноса на СПОП с произход от КНР, се потвърждават.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Ниво на отстраняване на вредата
(108)
След разгласяването на временните констатации две заинтересовани страни заявиха, че предоставените данни не дават достатъчно информация и обяснение за изчислението на маржа на подбиване на цените и маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени. Както е обяснено при разгласяването на временните констатации, някои стойности не са били разгласени от съображения за поверителност, тъй като разглежданият модел е бил произвеждал само от един или двама производители от Съюза. На етапа на разгласяването на окончателните констатации бяха оповестени стойностите в интервал за тези модели.
(109)
Заинтересованите страни също така оспориха използването на 6,7 % като целева печалба от промишлеността на Съюза за изчисляване на маржа на вредата. Те заявиха, че такава печалба е завишена и нереалистична предвид сегашните икономически условия и че 2008 г не е била представителна година от гледна точка на рентабилността, тъй като тя е била изключителна година за стоманодобивната промишленост.
(110)
Това твърдение се отхвърля. На първо място, рентабилността по отношение на СПОП в действителност е била по-висока преди 2008 г., отколкото през 2008 г., което противоречи на твърдението, че 2008 г. е била изключителна. На второ място, целевата печалба е печалбата, която може да бъде реализирана в отсъствието на дъмпингов внос. 2008 г. е последната година, през която промишлеността на Съюза все още не беше усетила пълното въздействие на дъмпинговия внос, и поради това е подходяща основа за определяне на целевата печалба.
(111)
След разгласяването на окончателните констатации заинтересованите страни отново оспориха използването на 6,7 % като целева печалба на промишлеността на Съюза и описанието на 2008 г. като представителна година от гледна точка на рентабилността. Този аргумент е отхвърлен, тъй като няма доказателства относно това, каква би била печалбата на промишлеността на Съюза през 2008 г. без финансовата криза. Освен това аргументът, че печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2008 г., е била засегната от финансовата криза и поради това 2008 г. е била изключителна, изглежда сочи, че реализираната през 2008 г. печалба е по-ниска от очакваната от промишлеността през нормална година.
(112)
Заинтересованите страни също така отбелязаха факта, че обемът на вноса от КНР е бил най-нисък през 2009 г., а не през 2008 г. Като се има предвид обаче, че промишлеността на Съюза не е била рентабилна през 2009 г., не е възможно да се използват данните за 2009 г. за определяне на целева печалба за промишлеността на Съюза.
(113)
Също така CISA заяви, че печалбата за несвързани клиенти през 2008 г. не може да се използва за определяне на целева печалба, защото тази година показва най-голямата ценова разлика между свързани и несвързани продажби. Този аргумент беше отхвърлен, тъй като тази разлика в цените не е от значение за изчисляването на печалбата от продажби на несвързани клиенти.
(114)
Впоследствие CISA предложи целевата печалба от продажбите на СПОП на несвързани страни в Съюза да се основава на средната обща печалба за мултинационалната корпорация „ArcelorMittal“ за 2010 и 2011 г. Това бе отхвърлено като надежден източник за печалбата от СПОП в Съюза при липса на дъмпингов внос, тъй като използването на печалбата на цялата световна група „ArcelorMittal“ очевидно не е представително за печалбата от продажбите на СПОП в Съюза.
(115)
Заинтересованите страни също така оспориха последвалите вноса разходи, използвани за изчисляване на временните мита, тъй като са били основани на данни от само един вносител. Комисията провери втори вносител на по-късен етап и понастоящем така получените данни се използват за изчисляване на разходите, последвали вноса. След използването на средната стойност от двете дружества, понастоящем тези разходи са се понижили слабо, като по този начин са увеличили маржа на вредата.
(116)
Една от заинтересованите страни оспори методологията на Комисията за изчисляване на маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени. Това оспорване обаче почиваше върху погрешното предположение, че Комисията е изчислила маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени, като е извадила средната печалба на промишлеността на Съюза през РП (2,6 %) от пазарната цена, за да стигне до „прага на рентабилност“ (т.е. цена, която води до нулева печалба) и след това е добавила целевата печалба към този „праг на рентабилност“.
(117)
Комисията изчисли маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени, като добави целевата печалба към производствените разходи за всеки вид продукт. Методологията, предложена от тази заинтересована страна, е погрешна, тъй като средната печалба от 2,6 % не е била постигана автоматично за всяка продажба на всеки модел от всички дружества, чиито данни са били използвани.
(118)
Една от заинтересованите страни също така оспори изчисленията на вредата, извършени от Комисията. Като се има предвид, че тази страна не е имала пълен достъп до данните, използвани от Комисията за изчисляване на маржа на вредата, тя се е опитала да го изчисли сама въз основа на своето разбиране на ценовата разлика на пазара между стоманен лист с покритие от алуминиево-цинкова сплав и с цинково покритие, който е изчислен при 50 USD/MT. Това „преизчисляване“ въз основа на непълни данни доведе до по-нисък марж на вредата от този, който Комисията е изчислила и разгласила.
(119)
Тези аргументи бяха отхвърлени, защото след анализа на пълните данни, събрани от производителите износители и промишлеността на Съюза, твърдяната ценова разлика не можа да бъде потвърдена. Поради това следва да се подчертае, че данните, използвани от заинтересованата страна, са непълни и поради това не можеха да представляват надеждна основа за преизчисляване на вредата, веднъж вече пресметната от Комисията.
(120)
Ето защо съображения 154-158 от регламента за временните мерки се потвърждават.
9.2. Окончателни мерки
(121)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на СПОП с произход от КНР на равнището на по-ниската от установените стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва съответно да бъде определена на равнището на установената вреда.
(122)
Седем дружества, които не са включени в извадката, оказаха съдействие при антидъмпинговото разследване, но не и при паралелното антисубсидийно разследване. По отношение на тези дружества е заложена нулева ставка на антидъмпинговото мито. В хода на антисубсидийното разследване спрямо тези дружества ще се приложи остатъчното мито.
(123)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните дружества, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана извадка.
(124)
Въз основа на гореизложеното ставката, на равнището на която ще бъде наложено такова мито, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията (%)
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Изравнително мито (%)
Антидъмпингово мито (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Други дружества, оказали съдействие при антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата, подлежащи на остатъчно мито в рамките на паралелния антисубсидиен регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2013) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Неоказали съдействие дружества
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(125)
С оглед на значимостта на установения дъмпингов марж и равнището на нанесената на промишлеността на Съюза вреда, както и предвид факта че в рамките на паралелното антисубсидийно разследване не бяха наложени временни мерки, се счита за необходимо сумите, обезпечени посредством наложеното с регламента за временните мерки временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до равнището на наложеното временно мито. При тези обстоятелства временното мито следва да бъде окончателно събрано на равнището на ставките, определени в член 1, параграф 2 от временния регламент. Обезпечените чрез временните мита суми за продукти със стоманен лист с метално покритие от хром или калай обаче следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие, а именно. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т.нар. плоскости тип „сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), и с изключение на продуктите със стоманен лист с метално покритие от хром и калай, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (кодове по ТАРИК 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 и 7226997091) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Всички останали дружества
13,6
B999
3. Доколкото не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 845/2012, се събират окончателно на равнището на ставките, определено в член 1 от посочения регламент. Обезпечените чрез временните мита суми за продукти със стоманен лист с метално покритие от хром или калай обаче следва да бъдат освободени.
Член 3
В случай че който и да е производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 с произход от Китайската народна република през разследвания период (от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.); че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент; и че или действително е изнасял съответните стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период, Съветът, с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след като се консултира с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да приложи срямо този производител митото, приложимо за оказалите съдействие производители, невключени в извадката.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 214/2013
(2013. gada 11. marts),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) ("pamatregula"), un jo īpaši tās 9. pantu un 14. panta 1. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Eiropas Komisija ("Komisija") ar Regulu (ES) Nr. 845/2012 (2) ("pagaidu regula") noteica pagaidu antidempinga maksājumu ("pagaidu pasākumi") konkrētu Ķīnas Tautas Republikas ("ĶTR") izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu ("OTI") importam.
(2)
Procedūru ierosināja pēc tam, kad 2011. gada 7. novembrīEurofer ("sūdzības iesniedzējs") iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 70 %, no kopējā Savienībā saražotā OTI daudzuma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par OTI dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras ierosināšanu.
2. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(3)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam noteikt pagaidu antidempinga pasākumus ("pagaidu informācijas izpaušana"), vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām.
(4)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti uzņēmumā
-
Macrometal (Hamburga).
(5)
Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu konkrētu ĶTR izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam un ar pagaidu maksājumu nodrošināto summu galīgu iekasēšanu (turpmāk "galīgā informācijas izpaušana" jeb "galīgi izpaustā informācija"). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgi izpausto informāciju.
(6)
Visas ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā.
2.1. Izmeklēšanas periods
(7)
Kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim ("izmeklēšanas periods" jeb "IP"). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām ("attiecīgais periods").
3. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
3.1. Pieprasījumi izslēgt izstrādājumus
(8)
Pagaidu regulas 19. un 20. apsvērumā norādīts, ka Komisija saņēmusi vairākus pieprasījumus par izstrādājumu izslēgšanu un ka laikā, kad tika publicēta pagaidu regula, nav izdarīti nekādi secinājumi.
(9)
Pēc pagaidu secinājumu izpaušanas tika saņemti vēl citi pieprasījumi, un tie tika analizēti šādi.
3.1.1. OTI ar metāla pārklājumu no hroma vai alvas
(10)
Kāds OTI lietotājs iesniedza pieprasījumu no ražojuma definīcijas izslēgt OTI, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka metāliskā hroma vai alvas pārklājuma dēļ šā izstrādājuma veida fizikālās un ķīmiskās īpašības ir citādas nekā OTI, uz kuriem attiecas izmeklēšana. OTI, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, tiek izmantoti gandrīz vienīgi pārtikas iepakošanai un kabeļu ražošanai. Arī Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka nav paredzējusi uz šo izstrādājumu attiecināt ražojuma definīciju. Šo iemeslu dēļ OTI, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, tika izslēgti no izmeklējamā ražojuma definīcijas.
(11)
Ķīnas dzelzs un tērauda apvienība (CISA), divi importētāji un viens lietotājs ierosināja izslēgt vēl četrus citus izstrādājumu veidus. Šie pieprasījumi tika analizēti un noraidīti atbilstīgi turpmāk minētajam.
3.1.2. Karsti velmētas plātnes ar organiskas vai neorganiskas vielas aizsargkārtu
(12)
Pieprasījums tika noraidīts, jo šie izstrādājumi neatbilst KN kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Krāsojums vai pārklājums ir paredzēts tikai aizsardzībai pret rūsu, tāpēc šādi izstrādājumi atbilst KN pozīcijai 7208, nevis KN pozīcijai 7210. Ražojuma definīcija neaptver karsti velmētas plātnes ar organiskas vai neorganiskas vielas aizsargkārtu, tādēļ tās nav iespējams izslēgt no definīcijas.
3.1.3. OTI ar 0,6-2,0 mm biezu pamatni
(13)
Norādot, ka tieša konkurence starp Ķīnas eksportu un Savienības saražoto produkciju skar tikai OTI ar 0,25-0,6 mm biezu pamatni, CISA un divi importētāji pieprasīja izslēgt OTI ar 0,6-2,0 mm biezu pamatni (5-10 % importa apjoma no Ķīnas).
(14)
Šis pieprasījums tika noraidīts, jo gan Ķīnas eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod OTI ar 0,6-2,0 mm biezu pamatni un tāpēc šie izstrādājumi nepārprotami konkurē savā starpā. Netika sniegti pierādījumi, ka OTI ar vairāk nekā 0,6 mm biezu pamatni un OTI ar mazāk nekā 0,6 mm biezu pamatni nekonkurētu savā starpā un ka tāpēc tie būtu atšķirīgi izstrādājuma veidi. OTI ar mazāk nekā 0,6 mm biezu pamatni un OTI ar vairāk nekā 0,6 mm biezu pamatni ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi, tāpēc tas ir viens un tas pats izstrādājums.
3.1.4. OTI ar pamatni, kas pārklāta ar alumīnija un cinka sakausējumu
(15)
Divi importētāji apgalvoja, ka tikai četriem Savienības ražotājiem ir šā izstrādājuma veida ražošanas licence, bet to faktiski ražo tikai viens uzņēmums. Tie arī apgalvoja, ka šim izstrādājumam ir citādas īpašības nekā OTI, kas pārklāts ar cinku.
(16)
Šis pieprasījums tika noraidīts, jo abi izstrādājumu veidi ir savstarpēji aizstājami, to lietojumi pārklājas un vismaz divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā ražoja šo izstrādājuma veidu. Būtu jāpiebilst, ka izmeklēšanas periodā tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, eksportēja šāda veida ražojuma uz Savienību.
3.1.5. OTI ar pamatni, kas pārklāta ar cinka sakausējumu
(17)
Šis pieprasījums tika noraidīts, jo pretēji viena lietotāja apgalvojumam šo izstrādājumu ievērojamos daudzumos ražo un pārdod vairāki Savienības ražotāji un tam ir tādas pašas fizikālās un tehniskās īpašības un galalietojumi kā citiem OTI veidiem.
3.2. Pieprasījums iekļaut izstrādājumu
(18)
Pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas viena apvienība pieprasīja ražojuma definīciju attiecināt uz tiem OTI ar metālisku hroma vai alvas pārklājumu, kurus klasificē ar TARIC kodiem 7210122010 un 7210500010. Šis pieprasījums tika noraidīts, jo minētie kodi nebija iekļauti sākotnējā sūdzībā un produktiem, uz kuriem attiecas šie kodi, ir citādas fizikālās un tehniskās īpašības nekā sūdzībā norādītajiem izstrādājumiem.
3.3. Attiecīgais ražojums
(19)
Ņemot vērā, ka OTI ar metālisku hroma vai alvas pārklājumu tika izslēgts no definīcijas, pagaidu regulas 13. un 14. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi par attiecīgo izstrādājumu tiek grozīti atbilstīgi minētajai izslēgšanai.
(20)
Tāpēc attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi ("OTI") - proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) plakani velmējumi, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kas iestiprināts starp tām, izņemot izstrādājumus ar cinka putekļu virsējo pārklājumu (krāsa ar augstu cinka koncentrāciju, kurā cinka ir ne mazāk kā 70 % no masas) un izstrādājumus, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums -, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 ("attiecīgais ražojums").
3.4. Līdzīgais ražojums
(21)
Par pagaidu regulas 15.-18. apsvērumā izklāstītajiem secinājumiem nav saņemtas piezīmes, tādēļ ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi par līdzīgo ražojumu.
4. DEMPINGS
(22)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas un Komisijas pagaidu secinājumu izpaušanas Ķīnas ražotājiem-eksportētājiem vairāki Ķīnas ražotāji-eksportētāji iesniedza piezīmes par dempingu.
4.1. Tirgus ekonomikas režīms ("TER")
(23)
Par TER nav saņemtas piezīmes, tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 21.-38. apsvērums. Neviena no abām to ĶTR eksportētāju grupām, kuri sadarbojās un bija pieprasījuši TER, nevarēja pierādīt, ka atbilst TER piešķiršanas kritērijiem.
4.2. Individuālais režīms ("IR")
(24)
Divi ĶTR ražotāji-eksportētāji atbilst kritērijiem IR piešķiršanai (pagaidu regulas 40. apsvērums). Kāda cita persona atkārtoja prasību tai piešķir IR un individuālu pārbaudi. Šī persona atsauca savu TER prasību, bet saglabāja pieprasījumu tai piešķirt IR un individuālu pārbaudi. Tā tika uzskatīta par prasību veikt individuālu pārbaudi un tāpēc tika iekļauta pagaidu regulas 41. apsvērumā minētajos pieprasījumos. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu un 9. panta 6. punktu atsevišķus maksājumus piemēro importam, ko veicis ikviens eksportētājs vai ražotājs, kuram paredzēts piešķirt individuālu pārbaudi, kā paredzēts pamatregulas 17. panta 3. punktā. Kā paskaidrots 26.-31. apsvērumā, prasība piemērot individuālu maksājumu šai personai tika noraidīta.
(25)
Par IR nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 39. un 40. apsvērums.
4.3. Individuāla pārbaude ("IP")
(26)
Astoņi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza pieprasījumus veikt individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Kā paskaidrots pagaidu regulas 41. un 42. apsvērumā, kas apstiprināti ar šo regulu, viens ražotājs-eksportētājs Union Steel China, kurš pieprasīja TER, tika pārbaudīts saistībā ar tā iesniegto TER pieprasījumu.
(27)
Attiecībā uz visām citām prasībām veikt individuālu pārbaudi tika secināts, ka individuālas pārbaudes būtu nepienācīgi apgrūtinošas un neļautu laikus pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc šīs prasības netika pieņemtas.
(28)
Viena persona apgalvoja, ka tās pieprasījumu nevar uzskatīt par administratīvi apgrūtinošu, jo pēc pagaidu noteikšanas Komisijas dienestiem vēl ir seši mēneši līdz galīgajai noteikšanai. Turklāt nesenās procedūrās Komisijas dienesti pēc pagaidu noteikšanas ir piešķīruši individuālu pārbaudi.
(29)
Cita persona, kas jau minēta 24. apsvērumā, apgalvoja, ka tai piešķirama individuāla pārbaude, jo noteiktajā termiņā tā iesniegusi vajadzīgo informāciju un citam ražotājam eksportētājam, proti, Union Steel China, individuāla pārbaude jau piešķirta.
(30)
Lēmumi piešķirt vai noraidīt individuālas pārbaudes tiek pieņemti katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā iesniegto prasību skaitu un laiku, kas atvēlēts šo pieprasījumu novērtēšanai. Šajā lietā, ņemot vērā daudzos iesniegtos pieprasījumus un ierobežoto laiku, kas bija palicis pēc atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudes un neatlasītā ražotāja eksportētāja TER pieprasījuma izskatīšanas, un ievērojamos procesuālos termiņus, tika nolemts, ka šos pieprasījumus, kā izklāstīts 27. apsvērumā, nav iespējams pieņemt.
(31)
Kā paskaidrots pagaidu regulas 41. apsvērumā, Union Steel China apstākļi bija citādi, jo šis uzņēmums jau bija pārbaudīts saistībā ar tā iesniegto TER pieprasījumu.
4.4. Normālā vērtība
4.4.1. Analogā valsts
(32)
Par analogās valsts - Kanādas izvēli nav saņemtas papildu piezīmes. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 43.-49. apsvērums.
4.4.2. Normālās vērtības noteikšana
(33)
Normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz datiem, ko sniedza vienīgais analogās valsts (t. i., Kanādas) ražotājs, kurš sadarbojās. Tādējādi, kā paskaidrots pagaidu regulas 50.-55. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū un viena Kanādas ražotāja līdzīgā ražojuma salikto normālo vērtību.
(34)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divi Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi nepieciešamo informāciju par normālo vērtību analogajā valstī, jo īpaši attiecībā uz dažādiem izstrādājumu veidiem, izstrādājumu salīdzināmību, reprezentativitāti un korekcijām.
(35)
Šie apgalvojumi tika daļēji pieņemti. Komisija sniedza Ķīnas ražotājiem eksportētājiem visu attiecīgo informāciju par datiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu normālo vērtību, kuru varētu atklāt, nepārkāpjot pamatregulas 19. panta noteikumus, t. i., vienlaikus garantējot, ka pret konfidenciālajiem datiem, ko sniedzis vienīgais Kanādas ražotājs, izturas, ievērojot konfidencialitāti, un tie netiek izpausti citām personām. Informācija, ko sniedza ražotāji eksportētāji, ļāva izprast metodiku, kas izmantota saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem. Tomēr tika konstatēts, ka ir iespējams sniegt detalizētākus datus par katru izstrādājumu veidu, konfidencialitātes labad izmantojot intervālus. Šādi dati tika sniegti galīgajā informācijas izpaušanā. Turklāt tika sniegta detalizētāka informācija, kāpēc daži izstrādājumu veidi netika uzskatīti par reprezentatīviem un kāds bija korekciju apjoms attiecībā uz normālo vērtību.
(36)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atzina, ka detalizētāki dati tiešām sniegti, bet apgalvoja, ka dažu datu joprojām trūkst, jo īpaši datu par ražošanas izmaksu līmeni, kas izmantoti, lai noteiktu normālo vērtību tiem izstrādājuma veidiem, kas netika pārdoti iekšzemes tirgū.
(37)
Tiem izstrādājuma veidiem, kurus nepārdeva iekšzemes tirgū, par pamatu tika izmantotas tuvākā līdzīgā izstrādājuma ražošanas izmaksas, kas pēc vajadzības tika koriģētas. Kaut arī tie nebija identiski izstrādājumiem, ko eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji, tie tomēr bija ļoti līdzīgi izstrādājumu veidiem, ko pārdeva Ķīnas ražotāji eksportētāji, jo parasti atšķīrās tikai organiskā pārklājuma biezums. Tādējādi tika secināts, ka ražošanas izmaksu atšķirības bija niecīgas.
(38)
Kā iesniegtajos dokumentos atzinusi minētā persona, galīgajā informācijas izpaušanā Komisija sniedza detalizētākus datus, noformētus intervālos, ieskaitot tos datus par ražošanas izmaksām, pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņu analogajā valstī, kuri tika izmantoti, lai noteiktu normālo vērtību, datus par kopējo korekciju apjomu attiecībā uz normālo vērtību, datus par galīgo normālo vērtību pa izstrādājumu veidu grupām, datus par to korekciju reprezentativitāti, raksturu un ietekmi, kuras attiecas uz normālo vērtību.
(39)
Kā izriet no iepriekš minētā, galīgā informācijas izpaušana, kas notika saskaņā ar pamatregulas 20. panta prasībām, ļāva ieinteresētajām personām precīzi izprast metodiku, kas izmantota saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem, un visām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Tāpēc tiek secināts, ka informācijas izpaušana bijusi pilnīga un ka pilnībā ievērotas ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību.
(40)
Viena persona apgalvoja, ka pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas avots palicis neizskaidrots attiecībā uz gadījumiem, kad tika noteikta saliktā normālā vērtība. Tomēr pagaidu regulas 55. apsvēruma ir izskaidrots, ka gadījumos, kad bija jānosaka saliktā normālā vērtība, attiecībā uz izstrādājumu veidiem, kas tika atzīti par rentabliem, tika izmantotas Kanādas ražotāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un Kanādas ražotāja pelņas norma. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu nosaka, pamatojoties uz pārbaudītām analogās valsts ražotāja izmaksām un pārbaudītiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.
(41)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 50.-55. apsvērumu.
4.5. Eksporta cena
(42)
Piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 56. apsvērums.
4.6. Salīdzinājums
(43)
Divas personas apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu informāciju par izstrādājuma veidu salīdzināmību un reprezentativitāti izstrādājuma veida līmenī.
(44)
Kā paskaidrots 35. apsvērumā, Komisija Ķīnas ražotājiem eksportētājiem sniedza visus būtiskos datus, kurus varēja sniegt, ievērojot pamatregulas konfidencialitātes noteikumus. Kad pēc informācijas pagaidu izpaušanas tika pausts šis apgalvojums, par katru izstrādājuma veidu tika sniegta detalizētāka informācija, tostarp pamatojums, kāpēc daži izstrādājumu veidi tika atzīti par nereprezentatīviem, kā dēļ bija jānosaka saliktā normālā vērtība.
(45)
Pēc pārbaudes apmeklējuma pie analogās valsts Kanādas ražotāja dažu izstrādājuma veidu normālās vērtības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu tika koriģētas uz leju, jo tiem bija citādas fizikālās īpašības, galvenokārt tāpēc, ka tika konstatēts, ka dažiem izstrādājuma veidiem Kanādas ražotājs izmanto citādas kvalitātes organisko pārklājumu nekā Ķīnas ražotāji-eksportētāji. Šo korekciju dēļ attiecīgajiem izstrādājuma veidiem tika noteikta mazāka normālā vērtība.
(46)
Viena persona pieprasīja izpaust katras normālās vērtības noteikšanai veiktās korekcijas apjomu. Lai ievērotu Kanādas ražotāja sniegto datu konfidencialitāti, šos datus sniegt nebija iespējams. Tomēr korekciju kopējā procentuālā daļa tika atklāta galīgajā informācijas izpaušanā, parādot, ka korekciju ietekme bija niecīga.
(47)
Kā izklāstīts 37. apsvērumā, pat ja konstatētas atšķirības, izstrādājuma veidi, kuri tika pārdoti iekšzemes tirgū, tomēr bija ļoti līdzīgi Ķīnas ražotāju-eksportētāju pārdotajiem izstrādājuma veidiem. Tika konstatēts, ka šie izstrādājuma veidi ir līdzīgi tērauda kvalitātes, izmantotā pamatnes platuma un biezuma ziņā un izmantotā metāliska pārklājuma veida un masas ziņā.
(48)
Kā izklāstīts 45. apsvērumā, vajadzības gadījumā tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā fizikālo īpašību atšķirības, proti, tā organiskā pārklājuma kvalitātes atšķirības, kuru izmanto dažiem izstrādājuma veidiem. Lai novērtētu atšķirību tirgus vērtību, tika ņemta vērā starpība ar vislīdzīgākā izstrādājuma veida vidējām izmaksām, kā arī starptautiskās tirgus cenas.
(49)
Tā pati persona jautāja, vai pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās iekļautas pārvadāšanas izmaksas. Būtu jānorāda, ka šīs izmaksas nav iekļautas, jo salīdzināšana notika EXW līmenī.
(50)
Viena persona apgalvoja, ka būtu jāņem vērā tās prasība izdarīt korekcijas saistībā ar triju rēķinu vērtību, kā arī viens konkrēts pārdošanas darījums, kas netika ņemts vērā. Šī prasība bija saistīta ar kompensāciju, kas izmaksāta pircējam saistībā ar pārdošanas darījumiem, kas notikuši pirms izmeklēšanas perioda, bet kas tika uzskatīta par atlaidi attiecībā uz šo triju rēķinu vērtību, kas sagatavoti izmeklēšanas periodā, tādējādi mākslīgi samazinot šo triju rēķinu vērtību. Uzņēmuma prasība tika pieņemta. Pieprasītā korekcija tika izdarīta, un pārdošanas darījums, kas kļūdas pēc nebija ņemts vērā, tika izmantots eksporta cenas aprēķinos.
(51)
Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 57. apsvērums.
4.7. Dempinga starpība
(52)
Par šo jautājumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 58. un 59. apsvērumā izklāstītā metodika.
(53)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Komisija tika informēta, ka regulas rezolutīvajā daļā ir minēti daži tirdzniecības uzņēmumi, kas neražo attiecīgo izstrādājumu. Šie tirdzniecības uzņēmumi tagad ir svītroti no rezolutīvās daļas un tur minēti tikai ražotāji-eksportētāji.
(54)
Ņemot vērā 45. un 50. apsvērumā minēto normālās vērtības korekciju un ļoti niecīgo eksporta cenu korekciju, un to, ka nav saņemtas papildu piezīmes, galīgās dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.
Uzņēmuma nosaukums
Dempinga starpība (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
48,9
Union Steel China
50,9
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
55,0
Uzņēmumi, kas nesadarbojās
68,1
(55)
Pamatojoties uz faktiem, kas minēti pagaidu regulas 60. apsvērumā, valsts mēroga galīgā dempinga starpība ĶTR tika noteikta, izmantojot lielāko dempinga starpību, kas noteikta reprezentatīviem ražotāju-eksportētāju izstrādājuma veidiem. Ņemot vērā 45. apsvērumā izklāstīto normālās vērtības korekciju, kompensācijas maksājumus, kuri eksporta subsīdiju dēļ noteikti šim pašam izstrādājumam paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā, un to, ka nav saņemtas citas piezīmes, tiek noteikts, ka valsts mēroga dempinga līmenis ir 68,1 % no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.
5. KAITĒJUMS
5.1. Savienības ražošanas apjoms un ražošanas nozare
(56)
Par Savienības ražošanas apjomu nav saņemtas papildu piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. un 64. apsvērums.
5.2. Savienības tirgus
(57)
Par Savienības tirgu nav saņemtas papildu piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 65.-69. apsvērums.
5.3. Patēriņš Savienībā
(58)
Pēc pagaidu regulas publicēšanas dažas ieinteresētās personas norādīja, ka publicētajos datos par kaitējumu ir dažas neatbilstības. Komisija atkārtoti pārbaudīja datus par Savienības ražošanas nozari un Savienības tirgu un pēc vajadzības tos pārskatīja. Kaut arī pēc šīs pārbaudes par dažiem gadiem mainījās daži skaitļi, tendences un tādēļ arī secinājumi par šiem datiem kopumā palika nemainīgi.
(59)
Pēc pārskatīšanas, kas izskaidrota iepriekš, kopējā patēriņa Savienībā dinamika ir šāda.
2008
2009
2010
IP
Patēriņš (t)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indekss (2008. gads = 100)
100
75
88
93
(60)
Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš Savienības tirgū samazinājās par 7 %. Pasaules ekonomikas krīzes negatīvā ietekme - jo īpaši būvniecības nozarē no 2008. līdz 2009. gadam - izraisīja apmēram 25 % samazinājumu. Pēc tam no 2009. gada līdz IP patēriņš sāka pieaugt, palielinoties par 18 procentu punktiem, taču tas nesasniedza sākotnējo līmeni, kāds bija 2008. gadā.
(61)
Par Savienības patēriņu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 70.-72. apsvērums.
5.4. Imports Savienībā un tirgus daļa
(62)
Imports no ĶTR Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi. Tirgus daļa procentuālā izteiksmē ir mainījusies, jo mainījušies patēriņa skaitliskie rādītāji.
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no ĶTR (t)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indekss (2008. gads = 100)
100
32
98
149
Tirgus daļa (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indekss (2008. gads = 100)
100
43
112
160
Avots:
Eurostat.
(63)
Izmaiņas iepriekš norādītajos patēriņa datos izraisījušas to, ka salīdzinājumā ar pagaidu regulā publicētajiem datiem citāda ir arī ĶTR importa procentuālā daļa tirgū. Tomēr tendence nav mainījusies. ĶTR importa tirgus daļa būtiski pieauga no 9,1 % attiecīgā perioda sākumā līdz 14,6 % beigās. Pēc 2009. gada samazinājuma, kas atspoguļo ekonomikas krīzes izraisīto ievērojamo patēriņa kritumu, imports ļoti ātri atkal pieauga, tā tirgus daļa gada laikā sasniedza 2008. gada līmeni, proti, pirmskrīzes līmeni, un pēc IP beigām to ievērojami pārsniedza.
5.4.1. Importa cenas un cenu samazinājums
(64)
Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu informāciju par cenu samazinājuma aprēķinu, jo nebija precīzas atbilstības starp izstrādājuma veidu, kas eksportēts no ĶTR, un izstrādājuma veidu, ko Savienības ražošanas nozare pārdod Savienības tirgū. Tas arī pieprasīja informāciju par to, vai izdarīta korekcija attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām gadījumos, kad tika konstatēts, ka nav precīzas atbilstības.
(65)
Ja starp eksportēto izstrādājuma veidu un Savienības ražošanas nozares pārdoto izstrādājuma veidu nebija precīzas atbilstības, Komisija eksportēto izstrādājuma veidu salīdzināja ar vislīdzīgāko izstrādājuma veidu, ko pārdeva Savienības ražošanas nozare. Šajos gadījumos salīdzināšana notika ar vislīdzīgāko izstrādājuma veidu, kuram citāds bija tikai pamatnes biezums.
(66)
Ja bija vairāk nekā viens ļoti līdzīgs izstrādājuma veids, Komisija eksportēto izstrādājuma veidu salīdzināja ar lētāko izstrādājuma veidu, kas tika pārdots Savienības tirgū, neatkarīgi no tā, vai lētākam izstrādājumam bija biezāka vai plānāka pamatne. Tāpēc korekcija attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām netika uzskatīta par vajadzīgu.
(67)
Par importa cenām un cenu samazinājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 78.-81. apsvērums.
6. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS
6.1. Ievadinformācija
(68)
Attiecībā uz ievadinformāciju par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli nav saņemtas piezīmes, tāpēc 82.-85. apsvēruma secinājumi netiek mainīti.
6.2. Dati par Savienības ražošanas nozari kopumā (makroekonomiskie rādītāji)
(69)
Pēc 86.-92. apsvēruma pagaidu konstatējumu izpaušanas Komisija atjaunināja datu avotus, uz kuriem tika balstīti šie konstatējumi. Atjaunināto datu dēļ pagaidu regulā publicētie rādītāji nav ievērojami mainījušies un nav arī mainījušās tendences, uz kuru pamata balstīta Komisijas veiktā kaitējuma analīze. Atjauninātie dati ir šādi.
6.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (t)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indekss (2008. gads = 100)
100
79
90
90
Ražošanas jauda (t)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indekss (2008. gads = 100)
100
102
102
99
Jaudas izmantojums (%)
74
57
65
68
Indekss (2008. gads = 100)
100
77
88
92
Avots:
sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(70)
Kaut arī dati nedaudz mainījušies, 87. un 88. apsvērumā izklāstītās tendences un secinājumi netiek mainīti, tāpēc tie tiek apstiprināti. 2009. gadā ražošanas apjoms strauji samazinājās, 2010. gadā tas atsāka pieaugt, IP saglabājās nemainīgs, tomēr nesasniedza 2008. gada līmeni. Atbilstīgi ražošanas apjoma tendencei ražošanas jauda attiecīgajā periodā nemainījās, kaut arī jaudas izmantojums samazinājās.
6.2.2. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms (t)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indekss (2008. gads = 100)
100
77
90
88
Tirgus daļa (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
102
95
Avots:
sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(71)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem 2009. gadā strauji samazinājās par 23 %. 2010. gadā pārdošanas apjoms palielinājās par trīspadsmit procentu punktiem, bet pēc tam IP laikā tas samazinājās par diviem procentu punktiem. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 90. un 91. apsvērumā izklāstītie secinājumi.
6.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
2008
2009
2010
IP
Nodarbinātība (pilnslodzes ekvivalents)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indekss (2008. gads = 100)
100
91
86
85
Ražīgums (t/pilnslodzes ekvivalents)
627
543
655
665
Indekss (2008. gads = 100)
100
87
104
106
Avots:
sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurofer.
(72)
Kaut arī dati nedaudz mainījušies, tiek apstiprināti pagaidu regulas 92. apsvērumā izklāstītie secinājumi par nodarbinātību.
6.3. Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem (mikroekonomiskie rādītāji)
(73)
Pēc 93.-108. apsvēruma pagaidu konstatējumu izpaušanas Komisija atjaunināja datu avotus, uz kuriem tika balstīti šie konstatējumi. Atjaunināto datu dēļ pagaidu regulā publicētie rādītāji nav ievērojami mainījušies un nav arī mainījušās tendences, uz kuru pamata balstīta Komisijas veiktā kaitējuma analīze. Atjauninātie dati ir šādi.
6.3.1. Reprezentatīvo Savienības ražotāju vidējās cenas par vienību
(74)
2009. gadā vienas vienības cena nesaistītiem pircējiem bija samazinājusies par 21 % un bija radušies zaudējumi, taču pēc tam šī cena sāka pieaugt. 2010. gadā un IP Savienības ražošanas nozarē bija vērojams izmaksu pieaugums, kura segšanai tā varēja nedaudz palielināt cenas - tikai tik daudz, lai saglabātu nemainīgu rentabilitāti 2010. gadā un IP. Tomēr rezultātā tika zaudēta vēl lielāka tirgus daļa, jo Ķīnas importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
2008
2009
2010
IP
Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem (EUR/t)
1 023
805
911
994
Indekss (2008. gads = 100)
100
79
89
97
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
925
884
893
978
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
97
106
Avots:
pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.2. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem
(75)
Tabula šeit tiek iekļauta uzskatāmības labad - dati un tāpēc arī secinājumi, kas no tiem izdarīti, nav mainījušies.
2008
2009
2010
IP
Nesaistītiem pircējiem ES veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
- 138
41
39
Naudas plūsma (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indekss (2008. gads = 100)
100
64
46
62
Ieguldījumi (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indekss (2008. gads = 100)
100
8
22
27
Ienākums no ieguldījumiem (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indekss (2008. gads = 100)
100
- 101
43
44
Avots:
pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.3. Krājumi
(76)
Uzskatāmības labad tabula tiek publicēta vēlreiz - dati un tāpēc arī secinājumi, kas no tiem izdarīti, nav mainījušies.
2008
2009
2010
IP
Krājumi perioda beigās (t)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
107
112
Avots:
pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.4. Nodarbinātība, algas un ražīgums
(77)
Uzskatāmības labad tabula tiek publicēta vēlreiz - dati un tāpēc arī secinājumi, kas no tiem izdarīti, nav mainījušies.
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR, atlasītie ES ražotāji)
60,959
57,892
58,637
62,347
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
96
102
Avots:
pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.5. Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām
2008
2009
2010
IP
Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām (t)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indekss (2008. gads = 100)
100
80
87
85
Tirgus daļa (%)
22
24
22
20
Indekss (2008. gads = 100)
100
108
99
92
Avots:
sūdzība un pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
2008
2009
2010
IP
Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām (EUR/t)
962
802
901
965
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
94
100
Avots:
pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(78)
Kaut arī pagaidu regulā publicētie dati ir laboti, konstatējumi par izmantošanu un pārdošanu pašu vajadzībām netiek mainīti. Attiecīgajā periodā vidējā tonnas pārdošanas vērtība pašu vajadzībām saglabājās nemainīga un bija par 3 % mazāka nekā pārdošanas cena atlasīto Savienības ražotāju nesaistītiem pircējiem IP laikā.
6.4. Secinājums par kaitējumu
(79)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 110. -113. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.
(80)
Pēc pagaidu regulas publicēšanas pieteicās divas personas un apgalvoja, ka kaitējuma noteikšanai daudz noderīgāki būtu bijuši jaunāki dati un ka Komisijai kaitējuma analīzē par izejas punktu bija jāizvēlas nevis 2008. gads, bet gan 2009. gads. Tās apgalvoja, ka PTO judikatūrā jau esot norādīts, ka kaitējuma noteikšanā ir daudz pareizāk izmantot jaunākus, nevis vēsturiskus datus un ka sākumpunkta un beigu punkta salīdzināšanas rezultāts ļoti lielā mērā atkarīgs no tā, par kuriem gadiem izmantota informācija, jo pat novirze par vienu gadu var izraisīt citādu rezultātu. Salīdzinājums par laikposmu no 2009. gada līdz IP beigām tāpēc rāda citādu tendenci nekā salīdzinājums par laikposmu no attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām.
(81)
Šis apgalvojums netika pieņemts. Attiecīgais periods tika noteikts atbilstīgi ierastajai praksei un PTO ieteikumiem, proti, objektīvi tika izraudzīts triju līdz četru gadu periods, kas beidzas vienlaikus ar izmeklēšanas periodu, kurš ir 12 mēnešus ilgs un beidzas pēc iespējas neilgi pirms iespējamās procedūras sākuma dienas.
(82)
Pat ja attiecīgais periods būtu sācies 2009. gadā, konstatējumi par būtisko kaitējumu būtu palikuši tādi paši. Savienības ražošanas nozare šajā periodā neguva plānoto peļņu, kaut arī palielinājās ražošanas un pārdošanas apjoms, kā arī ražīgums. Pēc 2009. gada pieauga patēriņš, bet to apmierināja imports no Ķīnas, nevis Savienības ražošanas nozare, kura no 2009. gada līdz IP beigām zaudēja tirgus daļu.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(83)
Piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 115.-119. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.
7.2. Citu faktoru ietekme
7.2.1. Imports no trešām valstīm
Valsts
2008
2009
2010
IP
Dienvidkoreja
Apjoms (t)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
76
104
Tirgus daļa (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indekss (2008. gads = 100)
100
133
87
112
Vid. cena
901
727
846
903
Indekss (2008. gads = 100)
100
81
94
100
Indija
Apjoms (t)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indekss (2008. gads = 100)
100
93
97
88
Tirgus daļa (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indekss (2008. gads = 100)
100
125
111
95
Vid. cena
932
667
773
824
Indekss (2008. gads = 100)
100
72
83
88
Citas valstis
Apjoms (t)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indekss (2008. gads = 100)
100
64
50
67
Tirgus daļa (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indekss (2008. gads = 100)
100
85
57
72
Vid. cena
951
809
924
955
Indekss (2008. gads = 100)
100
85
97
100
Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR
Apjoms (t)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
71
86
Tirgus daļa (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indekss (2008. gads = 100)
100
112
81
92
Vid. cena
929
735
842
898
Indekss (2008. gads = 100)
100
79
91
97
Avots:
Eurostat.
(84)
Nelielās izmaiņas datos, kas saņemti no Savienības ražošanas nozares, arī nedaudz ietekmē datus par trešo valstu importa tirgus daļu.
(85)
Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas lēmumu sākt izmeklēšanu tikai pret Ķīnu un nevis pret Indiju un Dienvidkoreju, lai gan importa apjoms un cenu tendences atbilst ĶTR importa apjomam un cenu tendencēm.
(86)
Pagaidu regulas 120.-122. apsvērumā izklāstīts, ka importa apjoms no Indijas attiecīgajā periodā samazinājās, bet imports no Dienvidkorejas palielinājās tikai par 4 %. Indijas cenas samazinājās par 12 %, un Dienvidkorejas cenas saglabājās nemainīgas, bet visu laiku tās bija lielākas nekā Ķīnas cenas. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts, jo Komisija nav saņēmusi pierādījumus vai apgalvojumus par to, ka imports no šīm valstīm notiktu par dempinga cenām un tas radītu kaitējumu.
(87)
Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 120.-122. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
7.2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
2008
2009
2010
IP
Eksports (t) (Eurostat)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indekss (2008. gads = 100)
100
91
87
90
Vidējā cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Indekss (2008. gads = 100)
100
88
93
102
Atlasīto Savienības ražotāju veiktais eksports
53 542
46 516
48 102
46 228
Indekss (2008. gads = 100)
100
87
90
86
Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Indekss (2008. gads = 100)
100
76
91
104
Avots:
Eurostat un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.
(88)
Par Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātiem nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināti 123. un 124. apsvēruma konstatējumi.
7.2.3. Savienības ražošanas nozares veiktais imports no ĶTR
(89)
Dažas personas turpināja apgalvot, ka pretēji tam, kas minēts pagaidu regulas 125. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares importa apjoms no ĶTR bija līdz 40 % no kopējā importa no ĶTR. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, un to nevarēja apstiprināt. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
(90)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens importētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare no Ķīnas importē lielus attiecīgā izstrādājuma daudzumus un, lai to parādītu, izmantoja savus tālākpārdošanas datus.
(91)
Tas, ka Savienības ražošanas nozare importēja attiecīgā izstrādājuma daudzumus no ĶTR, netiek apstrīdēts. Tomēr, pat izmantojot importētāja paša datus, apjoms, uz kuru attiecas minētais apgalvojums, nepārsniedz 1 % no kopējā ĶTR importa apjoma un tāpēc ir niecīgs. Kā minēts pagaidu regulas 125. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares veiktais imports no ĶTR izmeklēšanas periodā bija 2-3 % no kopējā importa.
(92)
Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 125. apsvēruma konstatējumi.
7.2.4. Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām
(93)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas CISA atkal apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare darot pieejamus OTI saviem saistītajiem pakārtotās nozares uzņēmumiem par "subsidētu" cenu un tādējādi pakārtotajā segmentā pārdodot tos par mazāku cenu nekā konkurenti. Tomēr netika sniegti pierādījumi, kas mainītu Komisijas secinājumu pagaidu regulas 127. apsvērumā, proti, ka saistītās un nesaistītās pārdošanas cenu atšķirība bija neliela (2 %) un ka tas nebija pašrocīgi radīts kaitējums.
(94)
CISA arī apšaubīja datus par OTI ražošanas izmaksām un plašākā nozīmē OTI cenas saistītajām personām. Tā apgalvo, ka, ņemot vērā karsti cinkotu slokšņu ruļļu, OTI ražošanas izejmateriāla, pārdošanas cenu, OTI ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā nevarēja pārsniegt 900 EUR/t.
(95)
Komisija neapstrīd CISA sniegtos datus par karsti cinkotu slokšņu ruļļu ražošanas izmaksām, taču OTI ražošanas izmaksas tika pārbaudītas visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem. Komisija ir pārliecināta, ka pilnās ražošanas izmaksas (izejvielas, pārstrāde, pārklāšana, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, finanšu izmaksas utt.) ir tādas, kā izklāstīts šīs regulas 74. apsvērumā.
(96)
Bez tam CISA apgalvoja, ka OTI saistītām personām tiek pārdoti ar zaudējumiem un tāpēc ir Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma iemesls. Tas pamatots ar kopējo ražošanas izmaksu (978 EUR/t) un saistītās pārdošanas vidējo cenu (965 EUR/t) salīdzinājumu.
(97)
Kaut arī vienkāršs matemātisks salīdzinājums tiešām liecina, ka saistītā pārdošana notikusi ar zaudējumiem, tas nozīmētu arī to, ka Savienības ražošanas nozarei pārdošanā pašu vajadzībām un nesaistītā pārdošanā būtu bijis vienāds pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un citu pieskaitāmo tirdzniecības izmaksu apmērs. Kā norādīts pagaidu regulas 105. apsvērumā, pārdošana saistītajām personām notika pēc pieskaitīto izmaksu principa, tādēļ Savienības ražošanas nozare atguva šīs pārdošanas izmaksas.
(98)
Par šo jautājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 126. un 127. apsvēruma konstatējumi.
7.2.5. Ekonomikas krīze
(99)
Kad bija beidzies termiņš, kurā varēja iesniegt piezīmes par galīgi izpausto informāciju, ieinteresētā persona norādīja, ka paziņots par ražotnes slēgšanu Beļģijā, un ka nepārvarama vara apgrūtina normālu ražošanu un ir iemesls produkcijas nosūtīšanai no citām ražotnēm Beļģijā. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka tādējādi Eiropas Savienībā nav nodrošināta OTI piegādes drošība un tas ir iemesls, lai importētāji un lietotāji brīvi iegādātos OTI no ES un Ķīnas.
(100)
Šie argumenti tiek noraidīti. Ņemot vērā, ka jaudas izmantojums ES ir zems, jautājums nav par vienu no piegādes problēmām, jo Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama pieejamā jauda. Katrā ziņā ražotne, ko slēdza Beļģijā, neražoja OTI. Piegādes drošība, protams, ir svarīga, bet ierosinātie maksājumi šajā gadījumā nav paredzēti, lai pārtrauktu OTI piegādi no Ķīnas, bet tikai lai novērstu to, ka piegādāto produkciju Savienības tirgū pārdod par dempinga cenām.
(101)
Par šo jautājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 128. un 129. apsvēruma konstatējumi.
7.2.6. Strukturālais jaudas pārpalikums
(102)
Dažas personas nāca klajā ar apgalvojumiem, ka Savienības ražotājiem nav bijis strukturāls jaudas pārpalikums, kas pārsniegtu kopējo patēriņu Savienībā. Šāds apgalvojums tika sniegs jau agrāk, un tas aplūkots pagaidu regulas 130.-132. apsvērumā. Par šo jautājumu jaunu pierādījumu nav, tāpēc tiek apstiprināts secinājums, kas izdarīts minētajos apsvērumos.
7.2.7. Ražošanas izmaksu pieaugums
(103)
Dažas personas apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražotājiem izraisījis ražošanas izmaksu pieaugums attiecīgajā periodā. Iepriekš norādītie dati liecina, ka ražošanas izmaksas vidēji palielinājās tikai par 6 %. Ja nebūtu importa par dempinga cenām no ĶTR, Savienības ražošanas nozare būtu spējusi pārnest šo pieaugumu uz pircējiem, taču cenas samazinājās par 3 %. Apgalvojums, ka kaitējuma cēlonis ir ražošanas izmaksas, tāpēc tiek noraidīts.
7.3. Secinājums par cēloņsakarību
(104)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek paturēti spēkā pagaidu regulas 133.-136. apsvēruma pagaidu konstatējumi par to, ka ĶRT imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Tika apstiprināti arī pagaidu konstatējumi par citu tādu zināmu faktoru ietekmi, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei: minētie faktori neizjauc cēloņsakarību, kas noteikta starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
8.1. Savienības ražošanas nozare
(105)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas netika saņemtas jaunas piezīmes par Savienības ražotāju interesēm. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 138.-143. apsvērums par šo ieinteresēto personu interesēm.
8.2. Importētāji, tirgotāji un lietotāji
(106)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika saņemtas piezīmes no importētājiem un citām ieinteresētajām personām, tomēr netika saņemtas jaunas piezīmes vai informācija par importētāju, tirgotāju un lietotāju interesēm. Tādēļ ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 144.-152. apsvēruma konstatējumi par minēto personu interesēm.
8.3. Secinājums par Savienības interesēm
(107)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi par Savienības interesēm, proti, nav pārliecinošu iemeslu pret galīgo pasākumu noteikšanu ĶTR izcelsmes OTI importam.
9. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
9.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(108)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sniegtie dati nav nodrošinājuši pietiekamu informāciju un izskaidrojumu par cenu samazinājuma starpību un mērķa cenas starpību. Kā izskaidrots izpaustajā pagaidu informācijā, dažas vērtības konfidencialitātes dēļ netika izpaustas, jo konkrētu modeli ražoja viens vai divi Savienības ražotāji. Galīgi izpaustajā informācijā par šo modeli tika norādīti intervāli.
(109)
Ieinteresētās personas arī apstrīdēja kaitējuma starpības aprēķinos izmantoto 6,7 % Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu. Tās apgalvoja, ka pašreizējā ekonomikas vidē šāda peļņa ir par augstu un nereāla un ka 2008. gads nav reprezentatīvs rentabilitātes ziņā, jo tērauda ražošanas nozarē tas bijis ārkārtējs gads.
(110)
Apgalvojums tiek noraidīts. Pirmkārt, OTI rentabilitāte pirms 2008. gada faktiski bija augstāka nekā 2008. gadā, bet tas ir pretrunā apgalvojumam, ka 2008. gads esot bijis ārkārtējs. Otrkārt, mērķa peļņa ir peļņa, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. 2008. gads bija pēdējais gads, kad importa par dempinga cenām ietekmi Savienības ražošanas nozare pilnībā vēl neizjuta, tāpēc tas ir piemērots pamats mērķa peļņas noteikšanai.
(111)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas ieinteresētās personas atkal apstrīdēja izmantoto 6,7 % Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu un to, ka 2008. gads ir reprezentatīvs rentabilitātes ziņā. Šis arguments tiek noraidīts, jo netika sniegti pierādījumi par to, kāda būtu Savienības ražošanas nozares peļņa 2008. gadā, ja nebūtu finanšu krīzes. Turklāt no argumenta, ka Savienības ražošanas nozares 2008. gadā gūto peļņu skārusi finanšu krīze un tādēļ 2008. gads esot ārkārtējs, šķiet, izriet arguments, ka 2008. gada peļņa ir zemāka par peļņu, ko ražošanas nozare varētu gaidīt parastā gadā.
(112)
Ieinteresētās personas norādīja arī, ka importa apjomi no ĶTR faktiski bijuši vismazākie 2009., nevis 2008. gadā. Tomēr, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare 2009. gadā nebija rentabla, Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas noteikšanai nav iespējams izmantot 2009. gada datus.
(113)
CISA arī apgalvoja, ka peļņu nesaistītiem pircējiem 2008. gadā nevar izmantot par mērķa peļņu, jo minētajā gadā redzama vislielākā cenu starpība starp saistīto un nesaistīto pārdošanu. Šis arguments tika noraidīts, jo šī cenu starpība nav būtiska, lai aprēķinātu peļņu, kas gūta pārdošanā nesaistītiem pircējiem.
(114)
CISA tad ierosināja mērķa peļņu no OTI pārdošanas nesaistītām personām Savienībā balstīt uz multinacionālā uzņēmuma ArcelorMittal vidējo kopējo peļņu 2010. un 2011. gadā. Tas netika atzīts par uzticamu avotu, pēc kura noteikt ar OTI saistīto peļņu Savienībā situācijā, kad nebūtu importa par dempinga cenām, jo ir skaidrs, ka peļņa, ko gūst visa ArcelorMittal grupa, kura darbojas visā pasaulē, nav reprezentatīva, lai noteiktu peļņu, kas tiek gūta, Savienībā pārdodot OTI.
(115)
Ieinteresētās personas apstrīdēja arī pēcimportēšanas izmaksas, kas tika izmantotas pagaidu maksājumu aprēķiniem, jo tās pamatotas ar datiem, kas saņemti tikai no viena importētāja. Vēlāk Komisija pārbaudīja otru importētāju, un tagad pēcimportēšanas izmaksu aprēķiniem izmantoti tā dati. Tika izmantota divu uzņēmumu izmaksu vidējā vērtība, un tagad tā ir nedaudz mazāka, tāpēc attiecīgi palielinājušās kaitējuma starpības.
(116)
Viena ieinteresētā persona apstrīdēja metodiku, ko Komisija izmantojusi mērķa cenu samazinājuma starpības aprēķiniem. Tomēr tās argumentu pamatā bija kļūdains pieņēmums, ka Komisija aprēķinājusi mērķa cenu samazinājuma starpību, atņemot no tirgus cenas vidējo peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva IP laikā (2,6 %), lai iegūtu "bezpeļņas/bezzaudējumu robežvērtību" (t. i., cenu, ar kuru tiktu gūta nulles peļņa), un tad "bezpeļņas/bezzaudējumu robežvērtībai" pieskaitot mērķa peļņu.
(117)
Komisija aprēķināja mērķa cenu samazinājuma starpību, katra izstrādājuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot mērķa peļņu. Ieinteresētās personas ierosinātā metodika ir kļūdaina, jo 2,6 % vidējā peļņa nav iegūta automātiski no katra modeļa katras pārdošanas, ko veikuši visi uzņēmumi, kuru dati tika izmantoti.
(118)
Viena ieinteresētā persona apstrīdēja arī Komisijas veiktos kaitējuma aprēķinus. Ņemot vērā, ka minētā persona nevarēja pilnībā iepazīties ar datiem, ko Komisija lietoja, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, tā mēģināja to aprēķināt pati, pamatojoties uz savu izpratni par cenu starpību tirgū starp ražojumiem, kuru pamatne pārklāta ar alumīnija un cinka sakausējumu, un ražojumiem, kuru pamatne pārklāta ar cinku, un saskaņā ar šīs personas aprēķiniem minētā starpība ir USD 50/t. Šajā "pārrēķinā", kas balstīts uz nepilnīgiem datiem, iegūta zemāka kaitējuma starpība.
(119)
Šīs personas argumenti tika noraidīti, jo, izanalizējot visus datus, kas tika iegūti no ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražošanas nozares, norādīto cenu starpību iegūt nevarēja. Tādēļ būtu jāuzsver, ka ieinteresētās personas lietotie dati bija nepilnīgi un tādēļ uz tiem nevarēja paļauties, atkārtojot Komisijas veiktos kaitējuma aprēķinus.
(120)
Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154.-158. apsvērums.
9.2. Galīgie pasākumi
(121)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, ĶTR izcelsmes OTI importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jāpiemēro galīgais antidempinga maksājums mazākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības apmērā. Šajā lietā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma apmērā.
(122)
Septiņi uzņēmumi, kas nebija iekļauti izlasē, sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā ne. Šiem uzņēmumiem antidempinga maksājuma likme ir nulle. Antisubsidēšanas izmeklēšanā šiem uzņēmumiem piemēros atlikušo maksājumu.
(123)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, būtu jāparedz, ka pēdējiem minētajiem uzņēmumiem noteiktais vidējais svērtais maksājums piemērojams visiem jaunajiem ražotājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nebūtu tiesību uz pārskatīšanu, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota atlase.
(124)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme.
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība (%)
Dempinga starpība (%)
Kaitējuma starpība (%)
Kompensācijas maksājums (%)
Antidempinga maksājums (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kam paralēlajā antisubsidēšanas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 215/2013 (3) piemērots atlikušais maksājums)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Uzņēmumi, kas nesadarbojās
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(125)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības lielumu, Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni un to, ka paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā netika noteikti pagaidu pasākumi, tiek uzskatīts, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, noteiktā pagaidu maksājuma apmērā būtu jāiekasē galīgi. Šajos apstākļos būtu galīgi jāiekasē pagaidu maksājums, kura likme noteikta pagaidu regulas 1. panta 2. punktā. Taču summas, kas provizoriski nodrošinātas ražojumiem, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, būtu jāatmaksā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums šādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda izstrādājumu importam -, proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) plakanajiem velmējumiem, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kurš iestiprināts starp tām, izņemot izstrādājumus ar cinka putekļu virsējo pārklājumu (krāsa ar augstu cinka koncentrāciju, kurā cinka ir ne mazāk kā 70 % no masas) un izstrādājumus, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums -, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC kodi 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 un 7226997091).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums (%)
TARIC papildu kods
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co., Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co., Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co., Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co., Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co., Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co., Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
16,2
B334
Visi pārējie uzņēmumi
13,6
B999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 845/2012 nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kura likme noteikta minētās regulas 1. pantā, tiek iekasētas galīgi. Taču summas, kas provizoriski nodrošinātas par izstrādājumiem, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, tiek atmaksātas.
3. pants
Ja kāds Ķīnas Tautas Republikas ražotājs sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka tas izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim) neeksportēja 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces; ka tas nav saistīts ar nevienu eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; ka tas ir faktiski eksportējis attiecīgās preces vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu pēc izmeklēšanas perioda beigām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt šīs regulas 1. panta 2. punktu, lai noteiktu šim ražotājam maksājumu, kas piemērojams ražotājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 11. martā