РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 924/2012 НА СЪВЕТА
от 4 октомври 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 91/2009 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1515/2001 на Съвета от 23 юли 2001 г. относно мерките, които Общността може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (1) („регламентът относно правомощията във връзка със СТО“), и по-специално член 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („регламентът за налагане на окончателни мерки“).
Б. ДОКЛАДИ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНА ЗА УРЕЖДАНЕ НА СПОРОВЕ НА СТО
(2)
На 28 юли 2011 г. Органът за уреждане на спорове („ОУС“) на Световната търговска организация („СТО“) прие доклада на Апелативния орган и изменения с него доклад на групата на съдебните заседатели по спора „Европейски общности - окончателни антидъмпингови мерки по отношение на някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай“ (3) („доклади“). В посочените доклади бе констатирано, inter alia, че ЕС е действал в несъответствие със:
-
членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (4) („основен регламент“), приложен в рамките на разследването на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („разследването относно скрепителните елементи“),
-
членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти при определянето на дъмпинга в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на определянето на промишлеността на Съюза в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на отчитането на обема на дъмпинговия внос в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на анализа на причинно-следствената връзка в рамките на разследването относно скрепителните елементи, и
-
членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация в рамките на разследването относно скрепителните елементи.
В. ПРОЦЕДУРА
(3)
На 6 март 2012 г., съгласно регламента относно пълномощията във връзка със СТО, бе започнато преразглеждане с публикуването на известие (5) в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване“). Европейската комисия информира страните по разследването, довело до изготвянето на Регламент (ЕО) № 91/2009 („първоначалното разследване“), относно преразглеждането и начина, по който констатациите на докладите по отношение на регламента за налагане на окончателни мерки е трябвало да бъдат взети под внимание.
Г. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(4)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република (наричани по-долу „скрепителни елементи“ или „разглежданият продукт“).
(5)
Разглежданият продукт понастоящем е класиран в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
(6)
Докладите не засягат констатациите, изложени в съображения 40-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, отнасящи се до разглеждания продукт и сходния продукт.
Д. ПРЕРАБОТЕНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ ВЪЗ ОСНОВА НА ДОКЛАДИТЕ
(7)
Както е посочено в известието за започване, Комисията извърши повторна оценка на окончателните констатации от първоначалното разследване, като взе под внимание препоръките и решенията на ОУС. Тази повторна оценка се основава на информацията, събрана при първоначалното разследване, и информацията, събрана след публикуването на известието.
(8)
Първоначалното разследване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г. („разследваният период“ или „РП“). По отношение на параметрите от значение в контекста на оценката на вредата, бяха анализирани данни, обхващащи периода от 1 януари 2003 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
(9)
Настоящият регламент има за цел коригиране на аспектите от регламента за налагане на окончателни мерки, за които в приетите от ОУС доклади бе констатирано, че не са в съответствие с изискванията, и привеждане на регламента за налагане на окончателни мерки в съответствие с препоръките и решенията на ОУС.
1. Индивидуално третиране: прилагане на член 9, параграф 5 в регламента за налагане на окончателни мерки
(10)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации от първоначалното разследване относно изложените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от основния регламент, приложен в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(11)
Както е посочено в съображения 81 и 84 от регламента за налагане на окончателни мерки, за петимата включени в извадката производители износители, както и за трима разгледани поотделно производители износители, които поискаха индивидуално третиране („ИТ“), бе установено, че отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент. Както е посочено в съображения 62 и 78 от регламента за налагане на окончателни мерки, четирима производители износители, които първоначално бяха включени в извадката, както и едно дружество, на което бе осигурено индивидуално разглеждане, бяха счетени за неоказали съдействие дружества, тъй като те представиха информация, която не съответства на доказателствата, събрани в хода на разследването.
(12)
В светлината на препоръките във връзка с член 9, параграф 5 от основния регламент, които се съдържат в докладите, Комисията прикани производителите износители от Китайската народна република да заявят своя интерес и да предоставят необходимата информация, за да бъде преразгледано тяхното настоящо положение, ако износът им за Европейския съюз понастоящем е предмет на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, и ако те считат, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Комисията също така прикани тези производители да заявят дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент. Тези заинтересовани страни бяха поканени да заявят своя интерес в срок от 30 дни след публикуването на известието за започване и да предоставят информация по следните два въпроса:
-
дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ към момента на започване на първоначалното разследване, и
-
да предоставят информация за количествата на износа за Европейския съюз и експортните цени през РП, използван при първоначалното разследване.
(14)
Някои производители износители в КНР изразиха опасения относно процедурата за прилагане на докладите на ОУС, установена в известието за започване. Те изтъкнаха по-специално, че считат публикуваните срокове за прекалено кратки. Те изразиха твърдението, че на производителите износители е била наложена излишна административна тежест, което е оказало възпиращ ефект и им е попречило да получат индивидуално третиране.
(15)
Опасенията, изразени от тези производители износители, бяха счетени за неоснователни. Комисията счете този срок за подходящ с оглед на административната тежест и малкия обем на изисканата информация. В известието за започване бе разяснено, че възможността за преразглеждане на сегашното положение на даден производител износител ще бъде разгледана след получаване на заявление, включващо следната информация:
-
обикновена декларация, че производителят износител счита, че е бил демотивиран и поради това не е оказал съдействие и не е поискал ИТ, и
-
съвсем основни данни, които показват, че той е изнасял разглеждания продукт за ЕС по време на първоначалния разследван период.
(16)
Единствената цел, с която бе изискана тази информация, бе да се даде възможност на Комисията да установи кои производители износители евентуално са били в състояние да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване, но са счели, че са били демотивирани да направят това. Срокът от 30 дни бе счетен за достатъчен, за да се отговори на искане за обикновена декларация и съвсем основни данни, и не може да се разглежда като налагане на прекомерна административна тежест. Китайската търговска камара и един от китайските производители износители заявиха, че с искането за предоставяне на информацията, посочена в съображение 15 по-горе, Комисията е наложила условия на китайските производители износители, въпреки че ИТ по принцип следва да бъде предоставено съгласно членове 6.10 и 9.3 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Според твърдението този подход е в разрез с препоръките на ОУС и посочените страни приканиха Комисията да се свърже с китайските производители износители ex officio и да посочи, че ще им бъде предоставено ИТ. В тази връзка Комисията счете, че чрез публикуването на известието за започване, което бе изпратено на всички известни китайски производители износители, както и на тяхното търговско сдружение и на националните им органи, Комисията се е свързала с всички китайски производители износители, като ги е приканила да заявят своя интерес в срок от 30 дни, ако са осъществили износ през първоначалния разследван период и не са се представили при първоначалното разследване. Последното не следва да се счита за „условие“ в смисъл на „изпитване“, както бе представен въпросът от посочените страни, а по-скоро за деклариране на факт, който показва, че те наистина са били засегнати от първоначалното разследване. На последно място следва да се отбележи, че информацията, свързана с изнесените продукти, се изисква с цел да се провери дали трябва да се направят промени в първоначално подбраната извадка и няма връзка с въпроса за ИТ. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(17)
От 15-те дружества, които заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване и отправиха запитвания в рамките на определения срок:
-
десет дружества са производители износители, които вече бяха заявили своя интерес и бяха оказали съдействие на първоначалното разследване. Това показва, че те не са били демотивирани да съдействат и да поискат ИТ при първоначалното разследване и поради това тяхното положение не може да бъде преразгледано в контекста на настоящото преразглеждане; едно от посочените десет дружества, което поиска преразглеждане на действащите мита, прилагани спрямо него, бе поканено да внесе искане за преразглеждане до Комисията съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент,
-
едно от дружествата бе нов производител износител (т.е. не е изнасяло за ЕС по време на първоначалното разследване). Следователно това дружество не е било в състояние да окаже съдействие и да поиска ИТ при първоначалното разследване поради тази причина. То бе информирано за процедурите за внасяне на искане за предоставяне на статут на нов производител износител по силата на член 2 от регламента за налагане на окончателни мерки,
-
по отношение на две дружества бе счетено, че не са производители износители, а търговски дружества, така че те бяха информирани, че не са засегнати от настоящото преразглеждане,
-
двама производители износители заявиха, че отговарят на критериите и поискаха положението им да бъде разгледано. Едно от тези дружества обаче впоследствие оттегли заявлението си.
(18)
На дружествата, които бяха отправили запитвания, бе предоставена възможността да представят своите коментари по предоставената им информация.
(19)
По отношение на производителя износител, който заяви, че отговаря на критериите и поиска положението му бъде разгледано, бе констатирано, че попада в обхвата на критериите, определени в точка 1 от известието за започване. Този производител износител също така поиска индивидуално разглеждане по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, като твърдеше, че ако не е бил демотивиран да окаже съдействие по време на първоначалното разследване, той е щял да поиска такова третиране. Като се има предвид, че по време на първоначалното разследване всички производители износители, подали такова искане, бяха разгледани индивидуално, от съображения за еднакво третиране неговото искане бе прието.
(20)
На 6 юни 2012 г. бе публикувано известие (6), с което се съобщава започването на преразглеждане на положението към момента за този производител износител, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd („BFC“). Изнесените от този производител износител количества през РП възлизат на по-малко от 0,4 % от общия износ от КНР през РП. С оглед на този факт Комисията счете, че не съществува необходимост да променя първоначалната извадка от производители износители. Въпросник бе изпратен само на производителя износител в КНР и свързаните с него дружества в ЕС, участващи в препродажбата на разглеждания продукт по време на първоначалния РП.
(21)
Комисията потърси и провери цялата информация, за която бе преценено, че е необходима за определяне на дъмпинга, и извърши проверки в помещенията на следните свързани дружества:
-
Bulten Sweden AB, Гьотеборг, Швеция,
-
Bulten GmbH, Бергкамен, Германия.
(22)
Комисията заключи, че на BFC не следва да се предостави ИТ в съответствие с препоръките в докладите на ОУС относно член 9, параграф 5 от основния регламент.
2. Определени аспекти на определяне на дъмпинга в разследването относно скрепителните елементи
(23)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации на първоначалното разследване относно посочените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти на определянето на дъмпинга в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(24)
В контекста на отворения диалог, проведен с някои китайски производители износители и Китайската търговска камара, на страните бе предоставена по-подробна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от оказалия съдействие индийски производител, за да се отговори на препоръките на ОУС на СТО относно членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, посочени в съображения 28-53 по-горе. Тази информация се отнася по-специално до характеристиките на продукта, които са били счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност и са били използвани при сравнението с разглеждания продукт, т.е. факта, че индийските продажби на вътрешния пазар са разделени на „стандартни“ продажби и „специални“ продажби, и бе установен класът на якост за всяка сделка. След това бе изчислена нормална стойност за килограм за всеки клас на якост, както е посочено в таблицата за КНП.
(25)
Комисията се концентрира върху два елемента на сравнение с решаващо значение, а именно клас на якост и стандартни или специални скрепителни елементи, както е посочено в съображения 48-50 от регламента за налагане на окончателни мерки. Разграничението между „специални“ и „стандартни“ бе добавено като нов елемент на сравнение по време на разследването, а класът на якост бе използван като друг основен критерий за сравнение, за който бе подадена информация от повечето китайски производители износители по време на първоначалното разследване.
(26)
Както е посочено в съображение 56 от регламента за налагане на окончателни мерки, стандартните скрепителни елементи, произведени в държавата аналог, биха могли да бъдат сравнени със скрепителните елементи, изнасяни за ЕС от включените в извадката производители от КНР, тъй като бе констатирано, че те имат същите основни физически и технически характеристики като продуктите, изнасяни от КНР.
(27)
Нормалната стойност е изразена като цената франко завода, коригирана, за да се отчете ценовият ефект на етапа на контрол на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
2.1. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(28)
На 30 май 2012 г. на всички заинтересовани страни бе разгласена допълнителна информация по отношение на видовете на продукта, използвани за целите на сравняването на нормалната стойност и експортната цена. Както е посочено в известието за започване, по-точна информация относно характеристиките на продукта, които бяха счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност, бе предоставена на всички заинтересовани страни.
(29)
Съдържанието на обяснителна бележка за разгласяване на информация бе свързано с нормалната стойност, която бе определена на базата на цените на разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар от оказалия съдействие индийски производител. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде установена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог. Двама индийски производители се съгласиха да окажат съдействие, като отговориха на въпросника. Данните, предоставени в техните отговори на въпросниците, бяха проверени в обектите на тези две дружества. Само едно от дружествата обаче представи достатъчно подробни данни, които да се използват като основа за установяване на нормалната стойност.
(30)
Както е посочено в съображение 90 от регламента за налагане на окончателни мерки, „използването на данни от втория индийски производител беше подложено на съмнение от редица вносители и производители на основание, че i) за количеството, произведено и продадено на индийския вътрешен пазар от въпросния производител, се твърди, че не би било представително за количеството, изнасяно от КНР за Общността, и ii) за въпросния индийски производител се твърди, че има търговски връзки с един от подкрепящите жалбата производители от Общността. В това отношение следва да се отбележи, че i) обемът на продажбите на въпросния индийски производител беше счетен за достатъчно представителен с оглед на това да позволи установяването на надеждна нормална стойност, и ii) фактът, че производител от страната аналог има връзки с подкрепящ жалбата производител от Общността не обезсмисля избора на въпросната страна аналог. Беше отбелязано, че тези връзки са били установени след ПР. Предвид горното и липсата на съдействие от страна на производители от друга трета страна изборът на Индия за страна аналог беше счетен за разумен“.
(31)
С оглед на условията на конкуренция и откритост на индийския пазар и факта, че съдействащият индийски производител продава видове на продукта, сравними с тези, изнасяни от производителите износители от КНР, бе направено заключението, че Индия е подходяща трета държава с пазарна икономика по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
(32)
В обяснителната бележка за разгласяване на информация бе посочено, че данните относно продажбите на вътрешния пазар обхващат разследвания период, но не съдържат контролния номер на продукта („КНП“). Индийският производител обаче бе в състояние да посочи класа на якост на продавания скрепителен елемент, както и дали този скрепителен елемент е „стандартен“ или „специален“ съгласно определението в регламента за налагане на окончателни мерки. Необходимостта да се прави разграничение между стандартни и специални скрепителни елементи не бе установена в началото на разследването, когато КНП са били създадени.
(33)
При все това Комисията отбеляза, че това разграничение е оказало влияние върху сравнимостта на цените и следователно тези данни бяха изискани от индийския производител и той ги предостави. Индийските продажби на вътрешния пазар бяха разделени на „стандартни“ и „специални“ продажби и след това бе установен класът на якост за всяка сделка. За всеки клас на якост бе изчислена нормална стойност за килограм, както бе посочено първоначално в таблицата за КНП.
(34)
Останалите особености на първоначалния КНП не бяха използвани не само защото индийският производител не бе в състояние да осигури толкова подробни данни, но също и поради следните причини:
-
Диаметърът и дължината не се смятат за имащи отношение, тъй като анализът бе извършен въз основа на теглото, като по този начин автоматично се вземат под внимание всички разлики, произтичащи от различния диаметър или дължина на скрепителния елемент.
-
Не бяха налице признаци, че съществуват разлики по отношение на хрома в покритието или в покритието като цяло - по същество показател за галванизация - между продуктите на индийския производител и китайските скрепителни елементи.
-
По отношение на единственият друг елемент на КНП - кода по КН, бе сметнато, че той не би бил надежден показател, тъй като китайските или индийските органи не правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС.
(35)
Ето защо Комисията се съсредоточи върху две разлики между продуктите, които са от решаващо значение: класа на якост, от една страна; и стандартни или специални скрепителни елементи, което е показател за разлики по отношение на клиентите и разлики в качеството, от друга страна.
(36)
Нормалната стойност е изразена франко завода, коригирана надолу, за да се премахне ценовият ефект на контрола на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
(37)
Комисията информира всички заинтересовани страни, че нормалната стойност не може да бъде разгласена, тъй като се отнася до поверителната цена на един-единствен индийски производител на вътрешния пазар. Въпреки това заинтересованите страни бяха информирани, че „стандартната“ нормална стойност на скрепителен елемент от клас на якост 8.8 („G“ в таблицата за КНП), който е стандартен вид, обикновено изнасян от китайските производители, бе изчислена в диапазона от 9 до 12 CNY за килограм франко завода.
2.2. Получени коментари относно обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(38)
Един вносител и четирима производители износители изразиха твърдението, че срокът, предоставен на страните да представят коментари относно допълнителната информация (10 дни), е бил твърде кратък. Комисията обаче счита, че горепосоченият срок бе уместен, като се има предвид, че предоставената информация е само допълнение към това, което вече бе разгласено в регламента за налагане на окончателни мерки в края на първоначалното разследване. Срокът, предоставен за разглеждане и коментар на тази допълнителна информация, бе счетен за разумен.
(39)
Някои страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила, че не разполага с каквато и да била нова информация по отношение на физическите характеристики, различни от класа на якост на продуктите, използвани за определяне на нормалната стойност. Това твърдение следва да бъде отхвърлено. На този етап от прегледа Комисията само предостави допълнителни пояснения за начина, по който нормалната стойност бе установена при първоначалното разследване. Важно е да се подчертае, че „якостта“ бе определена като една от имащите отношение характеристики от страна на китайските производители износители. Това обаче не означава, че Комисията не е разполагала с никакви данни относно други физически характеристики.
(40)
Същите страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила по време на изслушванията по отношение на евентуални корекции, които трябва да бъдат направени за целите на сравнението между експортните цени и нормалната стойност, че ще бъде предпочетено коригиране въз основа на анализ на цените, отколкото на анализ на разходите. В действителност Комисията поясни, че в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент следва да се направи сравнение с надлежно отчитане на разликите, които влияят върху сравнимостта на цените, а не на разликите по отношение на разходите.
(41)
Впоследствие тези страни повториха твърдението си, че следва да бъдат направени корекции, за да се вземат предвид разликите по отношение на производствените разходи, като например разликите по отношение на ефективността на потреблението на суровината; разлики по отношение на потреблението на валцдрат; по отношение на потреблението на електроенергия, самостоятелно произведената електроенергия, производителността на заето лице, разумното равнище на печалба и разликите във връзка с оборудването. Както бе посочено по-горе, член 2, параграф 10 от основния регламент се отнася до цените, а не до разходите. Тези страни не приведоха доказателства, че предполагаемите разлики в разходите са довели до разлики в цените. При разследвания, свързани с икономики в преход, каквато е например икономиката на Китай, се използва държава аналог, когато това е оправдано, за да се предотврати отчитането на цени и разходи в държави с непазарна икономика, които не са нормалният резултат от действието на пазарните сили. Поради това за целите на установяване на нормалната стойност се използват като заместител разходите и цените на производителите във функциониращи пазарни икономики. Следователно тези искания за корекции, при които да се вземат предвид разликите в производствените разходи, се отхвърлят.
(42)
Тези страни също така изразиха твърдението, че допълнителната информация, предоставена на 30 май 2012 г. относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, е била непълна, доколкото според тях е липсвала информация по следните въпроси: разлики във връзка с вида на скрепителния елемент; покритие и използване на хром; диаметър и дължина; възможност за проследяване, ISO 9000; единица за дял на дефектите; както и други аспекти на твърдост, огъване, якост, устойчивост и други коефициенти на триене. Те поискаха разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не бяха счетени за имащи отношение. Тези въпроси бяха разяснени в две обяснителни бележки за разгласяване на информация, съответно изпратени на 5 юли и добавени към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, на 11 юли 2012 г.
2.3. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(43)
След искането за допълнителна информация, отправено от страните, посочено в съображение 42 по-горе, втора обяснителна бележка за разгласяване на информация бе изпратена на всички заинтересовани страни на 5 юли 2012 г. В тази бележка бе предоставена следната допълнителна информация:
-
Таблица, показваща диапазоните на ценовите нива на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител. Бе посочено също така, че много голяма част от износа от китайските производители попада в обхвата на клас на якост G.
-
Задълбочен анализ на данните в Индия показа, че продаваните на вътрешния пазар стандартни скрепителни елементи са с галванично покритие, отговарящо на КНП код „А“. Поради това Комисията предложи да се направи сравнение на нормалната стойност с покритие тип А за изнасяните модели.
-
След персонално извършен анализ на данните за цените на вътрешния пазар на Индия информацията относно диаметъра и дължината бе извлечена от текста с кодовете на продажбите, използвани от индийския производител. За да се даде възможност за сравнение с износа на китайските дружества, тези данни бяха обобщени в определени диапазони, за да се направи разграничение между основните размери на продукта:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от М4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
-
Поради това Комисията предложи да използва тези данни за допълнително прецизиране на нормалната стойност и за изчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на тази (прецизирана) информация. Когато изнасяните скрепителни елементи не попадат в тези диапазони, те не се използват за изчисляване на дъмпинга. Това засегна само много малко количество от износа.
-
Комисията предостави за справка предложените ревизирани КНП:
Показател
Описание
КНП
Стандартни/специални
Стандартен скрепителен елемент
S
Специален скрепителен елемент
P
Клас на якост
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Покритие
Галванично покритие
A
Диаметър
от M4 до M10
S
от М12 до М20
M
от М22 до М30
L
Дължина
от 0 до 100 mm
S
от 101 до 200 mm
M
от 201 до 300 mm
L
-
Комисията представи преглед на дъмпинговите маржове, изменени съгласно предложението, посочено в обяснителната бележка за разгласяване на информация, като отбеляза, че изменените антидъмпингови маржове не биха били автоматично антидъмпинговите мита, които ще подлежат на правилото за по-ниското мито.
-
На последно място, бяха предоставени нови таблици 22, 23, 32, 33 и 34 на един производител от ЕС в отговор на коментарите от някои заинтересовани страни, че допълнителната информация, предоставена с обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г., е непълна, доколкото някои от елементите в тези таблици липсват или не са обобщени по подходящ начин.
2.4. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(44)
Някои от страните поискаха допълнителна информация за ценовото равнище на нормалната стойност. Както е посочено в съображение 82 по-долу, ценовото равнище не може да бъде разгласено на заинтересованите страни, тъй като то представлява поверителна информация относно цените на един използван за аналог производител. Неповерителна версия на нормалната стойност по клас на якост за стандартните скрепителни елементи обаче бе разгласена на 5 юли 2012 г. на китайските производители износители, поискали такава допълнителна информация, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В тази обяснителна бележка Комисията предостави таблица, показваща диапазоните на ценовите равнища на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител.
(45)
Някои страни също така изразиха твърдението, че Комисията ги е информирала по време на изслушване, проведено на 26 юни 2012 г., че продажбите на индийския вътрешен пазар включват два вида покритие - „А“ и „В“, съгласно таблицата за КНП, използвана при първоначалното разследване. Това твърдение е необосновано. Комисията информира посочените страни, че на този етап от прегледа тя разглежда видовете покритие, използвани от индийския производител при стандартните скрепителни елементи. По време на последващото изслушване, проведено на 3 юли 2012 г., и посредством информационна бележка, добавена на 11 юли 2012 г. към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, всички страни бяха информирани, че индийският производител използва покритие „A“ за производството на стандартни скрепителни елементи.
(46)
По време на изслушването, което се проведе на 11 юли 2012 г., същите страни поискаха Комисията да разясни как е било извършено разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи на индийския производител. Комисията посочи, че това е направено въз основа на имената на клиентите. Както е видно обаче от протокола, изготвен от служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, Комисията заяви преди края на изслушването, че ще трябва да изясни този въпрос, което бе направено в допълнителна информационна бележка от 13 юли 2012 г., която бе изпратена на страните, взели участие в изслушването, и бе добавена към неповерителната версия на досието за справка от всички заинтересовани страни. Изявлението, направено от посочените страни, според които Комисията е заявила, че „разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи е извършено, inter alia, въз основа на имената на клиентите“, следователно е непълно, тъй като бе предоставена повече информация по този въпрос, както е посочено в съображението по-долу.
(47)
По отношение на разликата между стандартните и специалните скрепителни елементи, в бележката на Комисията от 13 юли 2012 г. бе разяснено, че „не може да се изключи възможността автомобилната промишленост също да използва стандартни скрепителни елементи за някои приложения“. Някои страни изразиха твърдението, че Комисията счита, че скрепителните елементи за автомобилостроенето също биха могли да се разглеждат като стандартни. Това твърдение е необосновано. Както ясно се обяснява в посочената бележка, изявлението на Комисията бе направено в отсъствието на списък с клиентите на индийския производител. Както бе установено обаче при първоначалното разследване и е разяснено допълнително в раздел 2.7 по-долу, от съображения за качество и търговски съображения производителите на автомобили винаги поръчват скрепителни елементи, които са специално проектирани, така че да спазят изискванията на стандартите ISO за тази промишленост. Следователно всички скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, се считат за „специални“ продукти от производителите на скрепителни елементи, включително в Индия, според информацията, открита на уебсайтовете на индийските производители на автомобили. Тъй като индийският производител ясно определи като „специални скрепителни елементи“ всички части, произведени по специален проект, Комисията счита, че стандартните скрепителни елементи, предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартните скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване.
(48)
Китайската търговска камара и китайски производител износител представиха подобни твърдения, както е посочено по-горе по отношение на възможното включване на скрепителните елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, в нормалната стойност, и освен това изразиха твърдението, че скрепителните елементи за автомобилостроенето, които не са изработени в съответствие с конкретен проект на клиент, все пак трябва да преминат през специален контрол на качеството или трябва да отговарят на изискванията за възможност за проследяване, което ги прави по-скъпи, и по принцип следва да се считат за специални скрепителни елементи. Те изразиха твърдението, че констатациите на Комисията, според които скрепителните елементи, използвани за високотехнологични приложения, които обаче не са произведени по чертежи на ползвателя, въпреки всичко трябва да се считат за специални скрепителни елементи, са неоснователни и поради това Комисията е действала в несъответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, като е нарушила принципа на обективно сравнение. Освен това те считаха, че констатациите на Комисията, основаващи се на разделянето, направено от индийския производител, не са били предмет на проверка на място. В светлината на горепосоченото те поискаха от Комисията да преразгледа разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи и ако това не е възможно, да се използва различен набор от данни за нормалната стойност.
(49)
Обосновката на Комисията по отношение на разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи вече е разгледана в съображение 47 по-горе. По отношение на твърдението за липсата на проверка на разделянето, извършено от индийския производител, Комисията провери списъка на продажбите чрез няколко проверки на протичането на операциите (т.е. задълбочена проверка на извадка от сделки за продажби, включени в списъка на продажбите, за да се провери тяхната точност) съгласно стандартните процедури за проверка. В допълнение последващото разделяне на този списък с продажби, предоставен от индийския производител, бе сравнено със средното ценово равнище на разделянето, както е обяснено в посочената бележка. Следователно твърдението, че Комисията е приела на доверие данните, предоставени от индийския производител, не е обосновано.
(50)
Освен това критериите, използвани от индийския производител, за да се състави определение за специалните скрепителни елементи, т.е. изработени в съответствие с чертеж на клиента, както е споменато в съображение 47 по-горе, предоставят достатъчно гаранции за надеждността на данните. При първоначалното разследване Комисията вече извърши корекция на нормалната стойност, за да се вземат под внимание мерките за контрол на качеството, прилагани от индийския производител, които не бяха установени за китайските производители, включени в извадката. При тези обстоятелства Комисията не смята за необходимо да прибегне до друг набор от данни за нормалната стойност, както бе предложено от засегнатите страни. На последно място, както бе посочено в съображение 89 от регламента за налагане на окончателни мерки, въпреки усилията на Комисията други производители от евентуална държава аналог не предложиха да окажат съдействие в рамките на процедурата.
(51)
Относно използването на данните от индийския производител от държавата аналог за установяване на нормалната стойност, Сдружението на европейските разпространители (EFDA) заяви, че тази техника не е подходяща, като се има предвид, че неговите продуктова гама, обем на производството, потребителски профил, метод на разпространение и пазарна позиция не са сравними с положението на китайските производители износители. Освен това от сдружението заявиха, че китайските цени са били ниски, тъй като те отразяват ползите от големите производствени обеми на стандартни продукти, тъй като те са специализирани и ефективни производители. Освен това от EFDA поискаха по-подробна информация за цените и обема на производство на индийския производител по отношение на стандартните скрепителни елементи. На последно място, EFDA представи данни на Евростат в подкрепа на своите твърдения, че сравнението по отношение на експортните цени от КНР и Индия за два конкретни кода по КН ще покаже, че индийският износ на тези продукти е бил под 4 % от износа на КНР и че Индия не е надежден доставчик на тези продукти за експортните пазари.
(52)
По отношение на целесъобразността на избора на индийския производител от държавата аналог се прави препратка към последната част от съображение 49 по-горе. По отношение на общото твърдение, че китайските експортни цени отразяват ползите от големите производствени обеми, тези твърдения не бяха обосновани или изразени количествено по съдържателен начин, който би могъл да спомогне за извършването на анализа на този етап от прегледа. Що се отнася до искането за допълнителна информация по отношение на данните на индийския производител се прави препратка към съображение 82 относно поверителността. По отношение на твърдението, че износът от Индия не е бил сравним с този от КНР по време на РП и след него, за определяне на нормалната стойност именно цените на индийския вътрешен пазар се считат за имащи отношение в съответствие с основния регламент, а не индийските експортни цени. Следователно тези твърдения на EFDA са неоснователни.
(53)
Във връзка с въпроса за покритието, използвано от индийския производител, Китайската търговска камара и китайски производител износител изразиха съмнения и поискаха Комисията да разясни как поверителната информация доказва по убедителен начин, че индийският производител е продавал единствено скрепителни елементи с галванично покритие на вътрешния си пазар. По време на проверката индийският производител предостави доказателства, които позволиха на Комисията да заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са с галванично покритие, съответстващо на покритие тип „A“ на първоначалния КНП. При тези обстоятелства Комисията счита, че доказателствената документация е достатъчна, за да се заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са били с галванично покритие. В тази връзка бе направена корекция на разликата по отношение на хрома, както е посочено в съображение 81 по-долу.
2.5. Допълнителна информация, изискана след получаването на обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(54)
Някои производители износители поискаха допълнителни разяснения и информация, за да бъдат в състояние евентуално да поискат корекции в техния дъмпингов марж, установен при първоначалното разследване, въз основа на следните съображения:
а)
характеристики на „видовете на продукта“ (кодове по КН, клас на якост, стандартни и специални части) за определянето на нормалната стойност;
б)
допълнителна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, използвани за определянето на нормалната стойност;
в)
разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не са били използвани; и
г)
корекции, които да се направят за отчитане на разлики във физичните характеристики.
(55)
Що се отнася до буква а) по-горе, както е посочено в настоящата информационна бележка, предоставена на 30 май 2012 г., класът на якост на скрепителните елементи, продавани от оказалия съдействие индийски производител, бе показателят за якост, съдържащ се в КНП, използван във въпросника, изпратен до всички страни. Класът на якост бе установен чрез използването на същите имащи отношение елементи на КНП на индийския производител в списъците с продажби, проверени по време на посещенията за проверка на място.
(56)
Разграничението между специални и стандартни скрепителни елементи бе разяснено в съображение 54 от регламента за налагане на окончателни мерки. „Специални“ скрепителни елементи са тези, които са произведени по чертеж на клиент. „Стандартни“ скрепителни елементи са тези, които са произведени за складови наличности, а не според изискванията на конкретен клиент. Необходимостта от разграничение между стандартните и специалните скрепителни елементи, произвеждани от оказалия съдействие индийски производител, бе призната в пълна степен и, както е посочено в съображения 51 и 54 от регламента за налагане на окончателни мерки, сравнението между експортната цена и нормалната стойност за включените в извадката китайски производители износители бе направено между скрепителни елементи от вида „стандартни“.
(57)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква б), от съображения за поверителност не е възможно да се разгласят точните видове на модела винтове и болтове, продаван от индийския производител. При все това, както бе посочено по-горе, бе направено сравнение на база тегло в рамките на една и съща категория стандартни или специални скрепителни елементи и в рамките на същия клас на якост, посочен в КНП.
(58)
Също по отношение на въпросите, повдигнати в буква б), няколко заинтересовани страни поискаха повече информация относно покритието. Данните от първоначалното разследване бяха анализирани по-подробно и това показа, че продуктът, продаван като „стандартен“ на вътрешния пазар в Индия, има основно покритие, т.е. галванично покритие. Тази информация бе предоставена по време на изслушванията, поискани от заинтересованите страни, и бе разгласена отново на заинтересованите страни, които поискаха тези сведения, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(59)
Двама от включените в извадката производители износители поискаха повече информация относно корекциите във връзка с използването на хром в покритието. Данните за продажбите, предоставени от оказалия съдействие индийски производител, бяха анализирани допълнително, което доведе до корекция в нормалната стойност за отчитане на разликата по отношение на хрома, както е обяснено в съображение 81 по-долу. Същите двама производители износители поискаха повече яснота по въпроса как е била определена рентабилността за продажбите на вътрешния пазар, осъществени от оказалия съдействие индийски производител; дали производствените разходи са били съобщени въз основа на КНП, или са били използвани средните разходи; както и дали нормалната стойност включва продажбите към свързани дружества.
(60)
Цялата имаща отношение информация във връзка с нормалната стойност бе посочена в съображение 94 от регламента за налагане на окончателни мерки. Също така бе пояснено, че са били използвани само продажби на вътрешния пазар към несвързани дружества.
(61)
По-късно тези двама производители износители заявиха, че имат сериозни съмнения по въпроса дали изпитванията във връзка с рентабилността и представителността са извършени по правилен начин. По-конкретно, по отношение на изпитването за представителност, тези производители износители изразиха съмнение дали количествата на продажбите на вътрешния пазар, осъществени от индийския производител, възлизат на над 5 % от техните експортни продажби на преразгледаните продуктови групи. По отношение на изпитването за представителност бе установено, че в случаите, когато условието за 5 % не е изпълнено за определен вид на продукта, за продажбите на вътрешния пазар все пак бе установено, че са с достатъчен обем, че да се осигури правилно сравнение. По отношение на рентабилността се потвърждава, че тази оценка бе извършена въз основа на вида на продукта.
(62)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква в) по-горе, а именно защо не е бил използван пълният КНП за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, по време на разследването стана ясно, че пълният КНП не би бил надежден показател. На първо място, защото нито китайските, нито индийските органи правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС. На второ място, както е обяснено в съображение 48 от регламента за налагане на окончателни мерки, известен брой заинтересовани страни изразиха твърдението, че скрепителните елементи, произведени от китайските производители износители, са стандартни продукти (основно в диапазона между 4.8 и 8.8 клас на съпротивление), при които няма специални характеристики по отношение на суровина, съпротивление, покритие или аспекти, свързани със сертифицирането/безопасността, които са предназначени за приложения от нисък клас (непрофесионална употреба и общо разпространение), за разлика от високотехнологичните приложения, и не отговарят на стриктните изисквания на конкретни крайни ползватели като автомобилната, химическата или въздухоплавателната промишленост.
(63)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква г) по-горе, елементи като „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии, като например „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“, които бяха поставени на дневен ред от двама други производители износители, не могат да бъдат приети, тъй като въпросните дружества не са показали как тези елементи влияят на сравнимостта на цените между нормалната стойност и експортната цена.
(64)
При липсата на каквато и да е конкретна информация относно невъзможността да се извърши сравнение, както се твърди в допълнение към препоръките, направени от заинтересованите страни при първоначалното разследване, и като се има предвид ограниченото количество допълнителна информация относно други технически характеристики, като например полагането на покритие, при първоначалното разследване се стигна до заключението, че основните фактори и разлики, изтъкнати от заинтересованите страни, по-специално разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и класът на якост, представляват достатъчна основа, върху която да се базира сравнението между нормалната стойност и експортните цени.
2.6. Допълнително разгласяване на информация относно нормалната стойност на 11 юли 2012 г.
(65)
На 11 юли 2012 г. Комисията разгласи допълнително прекласифицирането на нормалната стойност, както е описано по-горе, предложи преизчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на разясненото по-горе и поиска коментари.
(66)
Както е посочено в съображение 32 по-горе, индийският производител представи в първоначалния си отговор списък на продажбите на вътрешния пазар („DMSAL“), без КНП. Единственият показател за всяка продажба бе код, който представлява вътрешен код за всеки продукт и текст с описание на продукта, например:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Както бе разяснено в съображения 48-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, индийското дружество предостави отделни данни за своите продажби на вътрешния пазар по отношение на стандартните и специалните скрепителни елементи, като използва разграничаването, посочено в съображение 77. В резултат на това DMSAL бе представен като две досиета, „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“. Продажбите, които не можеха да бъдат определени като стандартни или специални, бяха изключени от по-нататъшното изчисляване на нормалната стойност.
(68)
По време на разследването стана ясно, че класът на якост на скрепителния елемент ще бъде необходим, за да се определи нормалната стойност. Индийското дружество установи класа на якост за всеки ред от досиетата „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“ и те бяха представени с колона „Клас“, в която е посочен класът на якост, като например:
Описание
Клас
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Първоначалната нормална стойност бе изчислена на тази основа, като се използват разделянето стандартни/специални и класът на якост, както е посочено в първото разгласяване на прегледа на изпълнението на 30 май 2012 г.
(70)
Както е посочено в съображение 54, някои производители износители поискаха допълнителни разяснения, като се позоваха на липсата на сравнение въз основа на покритието, диаметъра и дължината на скрепителния елемент и изразиха твърдението, че това би могло да се отрази на равнището на първоначално изчислената нормална стойност.
(71)
При липсата на КНП текстът с описанието на всяка сделка (след обединяването на сделки със същото текстово описание) бе анализиран, за да се извлекат данните за диаметъра и дължината на продадените скрепителни елементи. Ако използваме примера по-горе, M8 = диаметър и 16 = дължина. Следователно в този случай се описва винт с диаметър от 8 mm и дължина 16 mm. Стойността 1,25 се отнася до стъпката на резбата, която не бе използвана за класиране на разглеждания продукт.
(72)
В КНП, използван от китайските производители износители, тези данни се съобщават по малко по-различен начин. Винтът, посочен по-горе, би бил описан като „080016“ за диаметър и дължина.
(73)
За да се осигури съответствие между нормалната стойност и експортната цена, Комисията извърши разделение по диаметър и дължина в три равни диапазона, както е предвидено във второто писмо за разгласяване от 5 юли 2012 г.:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от M4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
(74)
Малко на брой продажби на индийския производител попадат извън тези диапазони и те не бяха използвани при изчисляването на нормалната стойност. Винтът, описан по-горе, следователно би бил описан с ревизирания КНП „GSS“ = клас на якост 8.8; малък диаметър; малка дължина.
(75)
От примера по-горе е видно, че текстът с описанието на продукта не включва никаква информация относно покритието, използвано от местния индийски производител. Поради това досието на разследването бе проверено за доказателства за вида на покритието, ако има такова, използвано от индийския производител за продаваните от него стандартни скрепителни елементи на вътрешния пазар. Поверителни данни от досието, проверени в помещенията на индийския производител, показаха използването на галванизиране (КНП тип А) на стандартните скрепителни елементи на вътрешния пазар и това бе разгласено на всички страни на 5 юли 2012 г.
2.7. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 11 юли 2012 г.
(76)
Няколко производители износители отговориха на горепосоченото разгласяване. Както бе поискано от тези производители износители, бе проведено изслушване, председателствано от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“, за да продължи диалогът с Комисията и да се обсъдят въпросите, повдигнати от тях. По-специално производителите износители повдигнаха следните въпроси:
а)
методологията, чрез която индийският производител е разделил своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални;
б)
в случай че някои скрепителни елементи, продавани на автомобилната промишленост, са били считани за стандартни скрепителни елементи, би била оправдана една „съществена корекция“;
в)
корекции на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 10, буква б) за косвените данъци, платени за вноса на валцдрат в Индия;
г)
наличието на хром VI в покритието на стандартните скрепителни елементи;
д)
следваната от Комисията методология, когато не е имало съответстващи продажби на вътрешния пазар за конкретна сделка за износ; и
е)
разгласяване на продуктовите кодове на продажбите на вътрешния пазар на индийския производител.
(77)
По отношение на буква а) по-горе индийският производител раздели своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални, като счита, че скрепителните елементи, произведени по чертеж на клиент, са специални скрепителни елементи, докато другите продажби включват стандартни скрепителни елементи, т.е. такива, които не са произведени по специални чертежи или чертежи на клиент.
(78)
По отношение на буква б) по-горе и както е посочено в обяснителна бележка за досието от 13 юли 2012 г., изпратена до посочените заинтересовани страни след изслушването, което се проведе на 11 юли, Комисията потвърди, че при отсъствие на имена на клиенти, както бе посочено по-горе, тя се позовава на съображение 47 по-горе. Освен това Комисията отбелязва, че според Европейското сдружение на производителите на скрепителни елементи „в Европа, когато даден клиент - по-специално в автомобилния сектор - поръча продукт от групата на скрепителните елементи, произвеждан в съответствие с чертеж, но който е същевременно в пълно съответствие с международните стандарти (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), този продукт във всеки случай се счита от производителя на скрепителни елементи за „специален“ продукт и следователно се идентифицира в рамките на вътрешната класификация на компанията като „специален“… това е „modus operandi“ на всички производители на скрепителни елементи по целия свят, както и в Индия“. Следователно Комисията е убедена, че стандартните скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартни скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(79)
По отношение на буква в) по-горе, по време на изслушване производителите износители повдигнаха въпроса за корекция по член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, за да се вземат предвид митата върху вноса на валцдрат в Индия, включени в нормалната стойност, но не и върху експортните цени от Китай. Китайските дружества, включени в извадката, по време на първоначалното разследване са закупили валцдрат, произведен в Китай.
(80)
Суровината, внесена от индийския производител, е била предмет на основното мито (5 % от митническата стойност) и митническата такса за образование (3 % от стойността на основното мито плюс сумата на изравнителното мито). Съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент обаче такава корекция за косвените данъци може да се поиска само ако вносните такси за сходния продукт и за материалите, които са физически вложени в него, когато са предназначени за потребление на вътрешния пазар, не се събират или се възстановяват, когато сходният продукт се изнася за Европейския съюз. При липсата на искане и на доказателства, че износът от горепосочените производители износители за ЕС ще се ползва от несъбиране или възстановяване на такси върху вноса на суровини (валцдрат), твърдението трябва да бъде отхвърлено. Освен това такава корекция по принцип не е възможна, когато съответният производител износител, какъвто е случаят при настоящото преразглеждане, доставя всичките си суровини от местни снабдители, поради което за него няма вносни такси.
(81)
По отношение на буква г) по-горе данни в досието на първоначалното разследване показват, че стандартното покритие на стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, съдържа хром Cr3 и поради това съответства на определението в КНП, според което към покритието не се добавя хром VI. Поради това дъмпинговите маржове бяха преизчислени, като бе използван най-скъпият вид хромово покритие по отношение на износа, без корекция на експортната цена. Двама производители износители изразиха твърдението, че информацията за покритието засяга по-скоро настоящото положение, а не толкова положението през РП. По време на проверката в хода на първоначалното разследване бяха получени проверени данни, които показват, че всички стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, са били с галванично покритие през първоначалния РП.
(82)
По отношение на буква д) по-горе се потвърждава, че дъмпинговите маржове бяха изчислени въз основа на принципа, че когато няма съответстващи продажби на вътрешния пазар, сделката за износ е изключена от изчисляването на дъмпинга. Някои страни заявиха, че няма основание за изключване на някои сделки за износ при изчисляването на дъмпинговия марж. При все това обаче за всички китайски производители износители, включени в извадката, бе установено значително съответствие между продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, така че да се постигне обективно представяне на продажбите, извършени от различните страни.
(83)
По отношение на буква е) по-горе Китайската търговска камара и китайски износител заявиха, че индийският производител не е представил достатъчно основание, което да не позволява на Комисията да разгласи специфична информация по отношение на продуктовите кодове за неговите продажби на вътрешния пазар. Комисията предостави възможно най-много информация, при спазване на правилата за поверителност, чрез редица бележки към досието, информационна бележка, предоставена на разположение на всички заинтересовани страни, и изслушвания, осигурени на Китайската търговска камара и на всички китайски износители, които поискаха такива изслушвания. По отношение на искането за разгласяване на продуктовите кодове на индийския производител разгласяването на тази информация ще позволи на другите страни да изчислят с приемлива точност цените на вътрешния пазар на индийския производител, което следва да се избегне на основание защита на поверителна търговска информация. Ако не бъде защитена поверителната информация, това може да изправи Комисията пред евентуални искове за нанесени вреди и да демотивира дружествата в държави аналог, чието сътрудничество е доброволно, да оказват съдействие при разследванията. Поради това искането бе отхвърлено.
2.8. Корекции на методологията, използвана в регламента за налагане на окончателни мерки при изчисляването на нормалната стойност
(84)
С оглед на забележките, отправени от китайските производители износители при настоящото преразглеждане по отношение на определянето на видовете на продукта при изчисляването на нормалната стойност от Индия, които твърдят, че в допълнение към разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и клас на якост, елементите диаметър, дължина и покритие са важни, и на изслушванията и диалога, които се проведоха в присъствието на служителя по изслушванията, данните на индийския производител бяха разгледани отново.
(85)
В резултат от това преразглеждане Комисията успя да установи диаметъра и дължината на скрепителните елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия. За да се гарантира обективно сравнение между тези скрепителни елементи и изнасяните от КНР, бяха определени диапазони за диаметъра и дължината и бе изчислена нормалната стойност за всеки диапазон. Това бе разяснено подробно в две информационни бележки от 5 и 11 юли 2012 г., които бяха предоставени на всички заинтересовани страни. Като обобщава в диапазони, с цел да извърши разграничение между основните размери на продукта, продаван от индийския производител, тази методика даде възможност за обективно сравнение с износа на китайските дружества, както това бе поискано от заинтересованите страни. Впоследствие двама производители износители заявиха, че не разполагат с пълна информация, като изразиха твърдението, че класификацията е неясна и неподходяща и следователно не разполагат с достатъчна информация, за да поискат корекция за физически различия. Като се изключат посочените общи изявления обаче, тези двама производители износители не представиха нито добре обосновано алтернативно предложение, нито съществени доказателства. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(86)
EFDA заяви, че използването на диаметъра и дължината не отговаря на реалността и предложи алтернативен вариант, свързан с двата критерия, според тях с цел да се избегне някои продукти да бъдат пропуснати, без обаче да обоснове този алтернативен подход. Класификацията, предложена от Комисията, не изключва никой от видовете на продукта (всички възможни комбинации на диаметри и дължини са обхванати) и следователно това твърдение не би могло да бъде разгледано допълнително.
(87)
За всички продавани стандартни скрепителни елементи бе констатирано, че са с галванично покритие, и нормалната стойност бе изчислена въз основа на покритието, отговарящо на КНП код „А“. В случаите, когато включеният в извадката китайски производител износител не е изнасял скрепителни елементи с покритие от вид А, бе използван най-близкият до него вид покритие без корекция на експортната цена.
(88)
Данните за класа на якост и разделянето на стандартни и специални скрепителни елементи остават непроменени.
(89)
Двама производители износители поискаха намесата на служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, за да се разгледат поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, и да се предоставят гаранции относно поверителния характер на неговите продажби на вътрешния пазар, както и по въпроса за покритието на стандартните скрепителни елементи, наличието на хром в покритието и относно извличането на информация относно дължината и диаметъра за стандартните скрепителни елементи. Служителят по изслушванията, след като разгледа поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, представи пояснения по въпросите, поставени от двамата производители износители. Докладът на служителя по изслушванията бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(90)
Въпреки гореспоменатата допълнителна информация, разяснения, изслушвания и проведения диалог, някои страни продължиха да твърдят, че не разполагат с достатъчно информация, която да им позволи да поискат корекции, за да се гарантира обективно сравнение. Комисията предостави изчерпателна информация на страните относно продуктовите групи, използвани при установяването на нормалната стойност, както бе изискано от Апелативния орган (7). Освен това в продължение на дълъг период от време (от 30 май 2012 г. до 19 юли 2012 г.) Комисията предостави информация и отговори на всички въпроси, повдигнати от всички страни. При това на всички страни бе предоставен допълнителен срок от 20 дни, за да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки.
(91)
Същите страни изразиха твърдението, че противно на доклада на Апелативния орган, Комисията отказва да разгласи информация относно конкретните продукти на индийския производител, които са използвани за установяване на нормалната стойност, без да представя основателна причина. Член 6.5 от Антидъмпинговото споразумение гласи, че информацията, която е поверителна или се предоставя на поверителна основа, се третира като такава от страна на разследващите органи. В този случай индийският производител предостави информация за видовете на продукта, продавани на местния пазар, на поверителна основа и дружеството представи отново искане за поверително третиране, адресирано до Комисията, като заяви, че продължава да счита, че информацията е строго поверителна, както е посочено в съображение 82. Тези страни също така заявиха, че Комисията не е успяла да предостави съдържателно резюме с неповерителен характер на информацията, предоставена от индийския производител, както се изисква в докладите. В продължаващия процес на диалог обаче и както е посочено в съображенията по-горе, Комисията разгласи цялата имаща отношение информация (в рамките, които позволява нейният поверителен характер) на заинтересованите страни във връзка с индийския производител, така че те да могат да защитят своите интереси.
2.9. Определяне на нормалната стойност за производителите износители от КНР, нормална стойност, експортни цени, сравнение
(92)
Нормалната стойност бе изчислена и сравнена с експортната цена, както е изложено по-горе. Корекции на експортната цена бяха направени с цел премахване на ценовата разлика в случаите, когато към покритието на съответните скрепителни елементи е добавен хром VI. Сравнение между двете стойности бе направено на база цената франко завода, както при първоначалното разследване.
2.10. Искания за корекции въз основа на характеристиките на продукта
(93)
Един производител износител поиска корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент за физически разлики между различните видове (шестограмни болтове, винтове за дърво, болтове и др.) на разглеждания продукт. Тъй като разглежданият производител износител, от съображения за поверителност, няма достъп до всички данни за нормалната стойност, дружеството е използвало своите собствени експортни цени за доказване на степента, в която цените варират за всеки вид скрепителен елемент.
(94)
При първоначалното разследване сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено чрез разграничаване на стандартните от специалните видове скрепителни елементи, както е посочено в съображение 102 от регламента за налагане на окончателни мерки, както и чрез установяване на класа на якост. Пълните контролни номера на продуктите (КНП) не бяха използвани в настоящия случай, като се има предвид, че производителят от държавата аналог не предостави информация, категоризирана на базата на КНП, както бе изискано. Един от елементите на първоначалния КНП имаше за цел определяне на различните видове скрепителни елементи според това в рамките на кой код по КН попадат те. Като се има предвид, че тази информация не бе предоставена от индийския производител, този елемент не можеше да бъде използван за извършване на сравнението при първоначалното разследване.
(95)
В информацията, предоставена от производителя износител, се посочва, че може да има основания да се извършат корекции поради разликите в различните видове скрепителни елементи. Предложената методология обаче не бе сметната за целесъобразна предвид факта, че дружеството не предостави точна информация за вида на продукта съгласно кода по КН, както бе разяснено в съображение 34, както първоначално бе изискано. Като алтернатива бяха разгледани разликите при цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за определяне на това дали съществуват ценови разлики между различните видове скрепителни елементи. Информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, бе предоставена изцяло под формата на КНП, както бе изискано първоначално. Тази проверка потвърди, че цените на пазара на ЕС варират в зависимост от вида на скрепителния елемент. На тази основа бе счетено за целесъобразно да се коригират нормалните стойности, за да отразяват тези различия. Като основа за корекцията, средната цена на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза бе оценена като „1“, като за всички отделни видове бе определена индивидуална стойност в зависимост от тяхната цена по отношение на средната цена. След това тези стойности бяха приложени към нормалната стойност, използвана в сравнението с всеки вид на продукта, изнасян от производителя износител.
(96)
Тъй като тези корекции бяха направени въз основа на пазарната стойност на разликите във физическите характеристики на пазара на ЕС, бе счетено за целесъобразно да се направят подобни корекции при изчисляването на дъмпинговите маржове на всички производители износители.
(97)
След публикуването на документа за разгласяване на общата информация CCME и един от китайските производители износители заявиха, че Комисията продължава да нарушава членове 2.4, 6.2 и 6.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като не предоставя навременно информацията, въз основа на която са сравнени експортната цена и нормалната стойност, и приканиха Комисията да разгласи изчерпателна информация относно използваните за нормалната стойност видове на продукта, за да изпълни своето задължение да предостави на китайските производители износители възможността да гарантират защитата на своите интереси и да представят своите аргументи на базата на цялата необходима информация, както и да гарантира обективно сравнение между експортните цени и нормалната стойност. Поради това посочените страни поискаха от Комисията да преразгледа следните аспекти:
а)
пълно разгласяване на използваните за нормалната стойност видове на продукта;
б)
да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произвеждани от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, с цел употреба във високотехнологични приложения;
в)
да се предостави информация по въпроса как да се обосновават исканията за корекции;
г)
да се предостави информация по въпроса как са извършени определени корекции; и
д)
задължението на ЕС да не изключва нито една сделка за износ.
(98)
По отношение на буква а), във връзка с информацията, предоставена посредством информационните бележки от 30 май 2012 г., 11 юли 2012 г. и 13 юли 2012 г., документа за разгласяване на общата информация, изпратен на 31 юли 2012 г., и по-специално съображения 77-96, и изслушванията, проведени в хода на процеса на консултации, се смята, че цялата информация, която може да бъде разгласена в рамките на изискванията във връзка с поверителния характер, е била предоставена на заинтересованите страни.
(99)
По отношение на буква б) във връзка с необходимостта да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произведени от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, предназначени за употреба във високотехнологични приложения, този аспект бе разгледан в рамките на съображение 78 по-горе. При липсата на нови доказателства и с оглед на наличието не необосновани твърдения на посочените страни относно евентуално наличие на скрепителни елементи, предназначени за високотехнологични приложения, различни от употреба в автомобилната промишленост, Комисията смята, че информацията, която е на разположение в досието, е достатъчно надеждна, за да се гарантира, че само стандартни скрепителни елементи са използвани за определянето на нормалната стойност, използвана за сравнението с експортните цени на посочения китайски износител.
(100)
По отношение на буква в) и твърденията, според които Комисията не е предоставила информация по въпроса как китайските производители износители биха могли да обосноват искания за корекции във връзка с елементите „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии като „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“ (вж. съображение 63 по-горе) и задълженията относно разходите за внос (вж. съображения 79 и 80 по-горе), Комисията отбелязва следното. На първо място тя припомня, че тези въпроси са били повдигнати от страните, без да бъдат предоставени допълнителни данни. По време на изслушване, проведено от служителя по изслушванията на 11 юли 2012 г., Комисията покани страните да предоставят допълнителна информация във връзка с горепосочените въпроси, но такава не бе предоставена. По отношение на искането за корекции на експортните цени, за да се отчетат митата върху вноса на валцдрат в Индия и, като цяло, по-евтиният достъп до суровини за китайските производители износители, Комисията разясни подробно в съображение 80 причината, поради която тази корекция не може да бъде приета. Освен това, както е посочено в съображение 63 от първоначалния регламент, разходите за основната суровина - стоманен валцдрат, не отразяват в значителна степен пазарните стойности. Бе констатирано, че цените на стоманения валцдрат на вътрешния пазар са значително по-ниски от цените на други пазари. Поради това тези изкривени цени не могат да бъдат използвани като основа за корекции, както се изиска от посочените страни. При тези обстоятелства Комисията не разбира каква е допълнителната информация, която според Китайската търговска палата и производителя износител може да бъде предоставена, за да бъдат обосновани допълнително тези две искания за корекции.
(101)
По отношение на буква г) се припомня, че информацията относно „видовете нормална стойност на производителите от ЕС и техните ценови равнища, както и въздействието на произтичащите от това корекции на видовете нормална стойност на производителя, използван за аналог“ е поверителна и не може да бъде разгласена. Китайската търговска камара и китайски производител износител поискаха допълнителни разяснения по въпроса как са извършени корекциите за разликите в цените на покритието. Както бе посочено в съображение 92 по-горе обаче, следва да се отбележи, че в документа за разгласяване на специфична информация Комисията посочи за кои видове на изнасяния продукт са били извършени корекции, с което даде възможност на засегнатите страни да разберат как е извършена корекцията.
(102)
По отношение на буква д) и твърденията, че е необходимо да се отчетат всички сравними сделки за износ при изчисляването на дъмпинга, за да се гарантира обективно сравнение съгласно член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, Комисията отбелязва, че тя следва точно искането и предложенията на посочените страни, според които нормалната стойност, използвана за определянето на дъмпинговите маржове, трябва да бъде коригирана. Използваната методология бе разяснена в съображения 93-96 по-горе, а основанията за изразяване на размера на установения дъмпинг като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга, посочени в съображения 107 и 108 по-долу, са изцяло в съответствие с член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, в което са посочени сравними сделки за износ. В този случай всички сравними сделки (по видове на продукта) са използвани за сравнението. Поради това е основателно размерът на установения дъмпинг да се изрази като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга.
(103)
След разгласяването на общата информация двама китайски производители износители отново заявиха, че следва да бъдат извършени корекции, за да се отчетат твърдените разлики в ефективността на потреблението на суровини и по-лесният достъп до суровини, по-ефективното потребление на електричество и по-ниската средна производителност на заето лице. Припомня се, че на нито един от китайските производители износители не бе предоставено ТДПИ при първоначалното разследване и че за тяхната ценова структура не може да се приеме, че отразява пазарната стойност, която може да бъде използвана за основа за корекции, по-специално по отношение на достъпа до суровини. В допълнение към това следва да се отбележи, че за съществуващите в КНР производствени процеси бе установено, че са сравними с тези на индийския производител, а за твърдените разлики бе констатирано, че са твърде незначителни. В този случай за индийския производител бе установено, че се конкурира с много други производители на индийския вътрешен пазар и се смята, че неговите цени отразяват изцяло състоянието на вътрешния пазар. Както бе посочено в съображение 41 по-горе, трябваше да бъде използван заместител на разходите и цените във функциониращи пазарни икономики с цел установяване на нормалната стойност.
(104)
Същите двама китайски производители износители заявиха, че при обобщаването на данните за диаметъра и дължината в диапазони Комисията не трябва да се позовава на диапазоните, а да използва действителните данни за дължината и диаметъра за извършване на сравнението. На първо място, както е посочено в съображение 70 по-горе, Комисията прие след изслушване, проведено на 26 юни 2012 г. със същите страни, да раздели диаметъра и дължината в диапазони с цел да отчете въздействието на физическите характеристики върху цените. Посочените страни сами посочиха някои евентуални диапазони, но Комисията посочи по време на изслушването, че предложените диапазони следва да бъдат изменени, за да се гарантира, че за всички изнасяни видове има съответстващи им видове, произвеждани от индийския производител, които силно ги наподобяват. На второ място, посочените страни заявиха в коментари по време на изслушване, проведено на 3 юли 2012 г. например, че диаметърът няма съществено отражение по отношение на средното потребление на суровини за единица продукция. Поради това твърдението бе отхвърлено.
2.11. Дъмпингови маржове
(105)
Дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглена експортна цена.
(106)
Окончателният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, за производителя износител, обект на настоящото преразглеждане, е следният:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Изменените окончателни дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Производител износител в КНР
Действащ дъмпингов марж
Изменен дъмпингов марж
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
78,1 %
54,1 %
Всички други дружества
115,4 %
74,1 %
(108)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на неговия дъмпингов марж общият размер на дъмпинга следва да бъде изразен като процент от общата CIF стойност на всички сделки за износ, а не като процент от сделките за износ, използвани при изчислението на размера на дъмпинга. В противен случай според това дружество ще се стигне до презумпция за дъмпинг при тези сделки за износ, които не са използвани при определянето на дъмпинга.
(109)
Сравнение между експортната цена и нормалната стойност бе направено на основата на среднопретеглената стойност само за тези видове на продукта, изнасяни от китайския производител износител, за които съответстващ вид е произвеждан и продаван от индийския производител. Счита се, че това е най-надеждната база за определяне на нивото на дъмпинга, ако има такъв, на този производител износител; опитът да се намерят силно наподобяващи видове на продукта на индийския производител за всички други изнасяни видове би довел до неточни констатации. На тази основа е правилно да се изрази размерът на установения дъмпинг като процент от сделките за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга - тази констатация се смята за представителна за всички изнасяни видове на продукта. Същият подход бе използван при изчисляването на дъмпинговите маржове на другите производители износители.
3. Определяне на промишлеността на Съюза
(110)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа определението за промишлеността на Съюза с цел да се вземат предвид препоръките от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като е изключил от определението за промишлеността на Съюза производителите, които не желаят да бъдат включени в извадката, и като е счел, че прагът от 25 %, заложен в член 4, параграф 1 от основния регламент, автоматично представлява „основна част“ от общото производство на Съюза на разглеждания продукт. В параграф 430 от доклада на Апелативния орган, издаден на 15 юли 2011 г., се признава, че „фрагментираният характер на промишлеността за скрепителни елементи обаче може да е позволил подобна малка част поради факта, че би било практически невъзможно да получи повече информация, при условие че процесът, в рамките на който Комисията дефинира промишлеността, не води до значителен риск от нарушаване на конкуренцията. […] чрез ограничаването на обхвата на определението за местната промишленост до производителите, които желаят да участват в извадката, Комисията е изключила производители, които са предоставили имаща отношение информация.“ (подчертано от автора). Именно тези производители сега са включени в определението за промишлеността на Съюза.
(111)
При първоначалното разследване бе установено, че продукцията на производителите от Съюза, които се съгласиха да бъдат включени в извадката и изцяло оказаха съдействие на първоначалното разследване, представлява 27,0 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза. Затова се приема, че тези дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(112)
След заключенията на докладите на ОУС и въз основа на всички валидни заявления, получени от всички производители в ЕС, които са заявили своя интерес в срока, определен в параграф 6, буква б), подточка i) от известието за образуване на антидъмпингова процедура относно вноса на някои скрепителни елементи от стомана или желязо с произход от Китайската народна република (8), и независимо от това дали те са посочили, че са готови да бъдат включени в извадката, Комисията изчисли повторно, че промишлеността на Съюза всъщност представлява 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза през 2006 г.
(113)
След като преразгледа определението за „промишленост на Съюза“, Комисията прецени дали процентът от продукцията на скрепителни елементи на тази промишленост от общото изчислено производство представлява основна част по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО.
(114)
Както е посочено в съображение 112 от регламента за налагане на окончателни мерки, разследването установи, че сходният продукт е произвеждан от голям брой производители в Съюза, който по приблизителни оценки възлиза на над 300, основно малки и средни предприятия („МСП“), но включва и няколко големи дружества или групи от дружества. Към момента на започване на първоначалното разследване Комисията се свърза с всеки от тези известни производители и поиска от тях да участват в разследването и да предоставят определена информация за своите дейности. Нито в известието за започване, публикувано при започването на първоначалното разследване, нито в придружителното писмо, изпратено в деня на започването до всички известни производители от ЕС, не се посочваше, че информацията, представена от производителите от ЕС, които не желаят да съдействат, няма да се вземе предвид.
(115)
Както бе посочено, по-голямата част от производителите на скрепителни елементи в ЕС са малки предприятия, ако не и микропредприятия (семейни предприятия), които обикновено разполагат с ограничени ресурси, включително финансови и човешки, не са членове на национални или европейски сдружения, които биха могли да ги представляват по време на разследването, и както често се случва с МСП, не разполагат с ресурси да наемат специализирани търговски адвокати и счетоводители. Малките предприятия също така хранят сериозни опасения по отношение на защитата на техните поверителни данни, за които те смятат, че са от жизненоважно значение, в хода на такива разследвания. Независимо от това голям брой производители (общо 63-ма производители от ЕС) заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация. Следва да се отбележи, че тези производители представляват както МСП, така и по-големи дружества, които са разпръснати в целия ЕС. В светлината на гореизложеното, с оглед на специфичните обстоятелства на настоящия случай, за тези производители, които представляват 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в ЕС, може да се счита, че представляват основна част от цялата промишленост на Съюза и следователно по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Освен това, както бе споменато, тъй като всички известни производители в ЕС се отзоваха при започването на процедурата в сроковете, предвидени в първоначалното известие за започване, подбраната извадка при първоначалното разследване може да се разглежда като представителна дори след включването на други 18 производители от ЕС в определението за промишлеността на Съюза.
(116)
Китайската търговска камара заяви, че Комисията не може да се ограничи до използване на данните, предоставени от производителите от ЕС, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в съображение 112 по-горе, тъй като някои производители от ЕС може да са избрали да не заявят своя интерес, тъй като не са желаели да участват в извадката и следователно са знаели, че техният отговор няма да се вземе предвид. Сдружението на износителите от КНР поиска от Комисията„да започне целия процес на подбор отначало и да се свърже с всички производители от ЕС, без да посочва, че производителите трябва да искат да участват в извадката“ (9). В светлината на гореизложеното обаче се стигна до извода, че не е необходимо да се подновява процесът на подбор на окончателна извадка, тъй като най-големите известни производители от ЕС се отзоваха на етапа на образуването на процедура. След разгласяването Китайската търговска камара отново заяви, че не може да бъде изключена възможността голям брой производители просто да не отговорят на въпросника за изготвяне на извадка „точно поради факта, че те знаят, че нежеланието им да участват в извадката автоматично ще доведе до изключването им от определението за местната промишленост“. Следва да се отбележи, че същите аргументи бяха представени от китайските производители износители и европейските вносители по време на първоначалното разследване, като те изразиха твърдението, че не е налице правен интерес. Както е разяснено в съображение 26 от регламента за налагане на окончателни мерки, Комисията се свърза със значителен брой производители от Съюза след започването на процедурата и само няколко от тези производители предоставиха отговор. Следва да се отбележи, че не бе посочено дали те евентуалното ще бъдат включени в окончателната извадка. Всъщност евентуалният подбор на производители от Съюза в окончателната извадка нямаше отношение към решението им да заявят своя интерес по време на процедурата, тъй като решението бе мотивирано от други фактори, като например посочените в съображение 115 по-горе. Поради това отправеното до Комисията искане тя отново да извърши оценка на вредата бе отхвърлено.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(117)
Вследствие на докладите констатациите относно вредата, направени по време на първоначалното разследване, бяха преразгледани на равнището на промишлеността на Съюза съгласно определението в съображение 114 по-горе, що се отнася до тенденциите, засягащи производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите, единичните цени, пазарния дял, заетостта и производителността, т.е. от информацията, събрана във връзка с шестимата включени в извадката производители и 57-те производители, които сега са част от промишлеността на Съюза. По отношение на други фактори за вреда, установени за производителите от ЕС, включени в извадката, тъй като информацията относно складовите наличности, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и заплатите е получена от проверените отговори на въпросника на шестимата включени в извадката производители, констатациите следователно се потвърждават в преразглеждането.
4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(118)
Развитието на производството, производствения капацитет и използването на капацитета при промишлеността на Съюза въз основа на цялата налична информация (вж. съображение 112) е следното:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Индекс
100
107
100
106
110
Производствен капацитет (в тонове)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Индекс
100
102
105
107
110
Използване на капацитета (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Независимо от значителното нарастване на търсенето с 29 % между 2004 г. и РП, производственият обем на промишлеността на Съюза се колебае през целия разглеждан период и е по-висок с 9 % през РП в сравнение с 2003 г., спрямо 6 % при първоначалното разследване, т.е. все още е значително по-малко от нарастването на търсенето с 29 %.
(120)
По отношение на производствения капацитет и използването на капацитета заключенията от първоначалното разследване, макар и въз основа на различен набор от данни, са потвърдени (вж. съображения 130-133 от регламента за налагане на окончателни мерки).
4.2. Продажби, пазарен дял, ръст и средни единични цени в Съюза
(121)
Данните по-долу представляват продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти в Съюза (като обем и стойност) въз основа на цялата налична информация:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (в хил. евро)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Индекс
100
106
111
121
130
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (MT)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Индекс
100
111
105
114
114
Единична продажна цена на промишлеността на Съюза в Съюза (EUR/МТ)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Индекс
100
96
106
106
114
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
Няма данни
28 %
27 %
24 %
22 %
Индекс
Няма данни
100
96
86
80
(122)
Изменените данни, отчетени в горната таблица, потвърждават констатациите, изложени в съображения 137-140 от регламента за налагане на окончателни мерки, доколкото всички вредоносни тенденции се потвърждават. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е повишил с 14 % по време на разглеждания период, а не с 12 %, както бе установено при първоначалното разследване, а по отношение на стойността нарастването е с 30 %, а не с 21 %. Установено бе, че тенденциите в действителност са твърде сходни на тези от първоначалното разследване. Същият спад в обема на продажбите между 2004 и 2005 г. потвърждава заключението, посочено в съображение 139 от регламента за налагане на окончателни мерки, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от нарастването на потреблението в Съюза и поради това пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 20 % за по-малко от три години.
4.3. Заетост и производителност
(123)
Развитието на заетостта и производителността при промишлеността на Съюза е, както следва:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Брой на заетите лица
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Индекс
100
111
114
114
114
Производителност (тон/заето лице)
65
63
58
61
63
Индекс
100
97
89
93
96
4.4. Заключение относно вредата
(124)
В светлината на изложеното по-горе заключенията, посочени в съображения 153-161 от регламента за налагане на окончателни мерки, се потвърждават.
5. Обем на дъмпинговия внос
(125)
Както е посочено в известието за започване, Комисията взе предвид заключенията от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на разглеждането на обема на дъмпинговия внос при първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(126)
Съответно Комисията преразгледа своята оценка на вредата в светлината на факта, че за някои производители бе установено, че не са извършвали дъмпинг през РП. Припомня се, че при първоначалното разследване двама китайски производители износители не извършваха дъмпинг. Както е посочено в съображение 105 по-горе, за още един производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг при настоящото преразглеждане. Общият обем на вноса от тези трима производители износители възлиза на едва 0,01-0,40 % от общия внос на разглеждания продукт от КНР през РП. Анализът на вредата относно развитието на вноса от КНР, който бе извършен въз основа на обема на дъмпинговия внос, от който е изваден недъмпинговият внос, показва значителни промени в тенденциите, описани в съображение 121 от регламента за налагане на окончателни мерки.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Обеми на вноса от КНР (МТ)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Индекс
100
137
179
225
267
Пазарен дял на КНР
Няма данни
17 %
22 %
23 %
25 %
Източник: Евростат.
6. Причинно-следствена връзка - равнище на износа на промишлеността на Съюза
(127)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка с цел да се вземат предвид заключенията от докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като се вземат предвид статистическите данни за общия износ, отчетени от Евростат, а не специфичното равнище на износа на промишлеността на ЕС.
(128)
Равнището на износа на промишлеността на Съюза бе анализирано в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Бе установено, че износът към трети държави представлява само 11 % от общото производство на промишлеността на Съюза на сходния продукт през 2006 г. Както е посочено в докладите на ОУС обаче, използваните данни, свързани с износа на всички производители от Съюза, се основават на данни от Евростат, а не на износа на промишлеността на Съюза. След докладите на ОУС Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка, като разгледа въпроса дали равнището на износа от наново определената промишленост на Съюза може да е било фактор за претърпяната вреда. Бе установено, че износът за трети държави е представлявал само 3,7 % от производството на наново определената промишленост на Съюза на сходния продукт по време на РП, а не 11 %, както е посочено в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Този износ е нараснал с около 4 % между 2003 г. и РП. Освен това този износ е осъществяван последователно на цени, значително надхвърлящи продажните цени на пазара на Съюза.
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Износ на Съюза към останалия свят през РП (МТ)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Индекс
100
120
108
107
104
Износ на Съюза към останалия свят през РП (в хил. евро)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Индекс
100
118
112
124
117
Единична цена (EURO/МТ)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Следователно може да се направи заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза за трети държави не е причина за съществена вреда. Освен това окончателното заключение, посочено в съображение 184 от регламента за налагане на окончателни мерки, според което дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждава.
7. Третиране на поверителната информация
(130)
Както е посочено в известието за започване, Комисията се ангажира да преразгледа заключенията, базирани на решенията в докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация.
(131)
Вследствие на докладите Комисията прикани двамата значими производители в Съюза да представят разумна обосновка на твърдението, че поверителната информация не е пригодна за изготвянето на неповерително обобщение. Двамата производители предоставиха допълнителна информация в неповерителна форма или, ако някои данни не можеше да бъдат обобщени, те посочиха причините за това. Така предоставената информация от тези производители бе изпратена на всички заинтересовани страни. Едно сдружение, представляващо вносителите от Европейския съюз, твърдеше, че информацията, предоставена от двамата производители от Съюза, е неразбираема и не позволява сравнение с данните на Евростат, които са на разположение на обществеността. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че като се има предвид, че информацията, предоставена от тези двама производители, е специфична за дружеството информация, не е вероятно да съществува обществено достъпен източник, който да даде възможност за извършване на кръстосани проверки.
(132)
Китайската търговска камара и EFDA заявиха, че допълнително предоставената информация е непълна, тъй като някои елементи в таблици 22, 23 и 32-34 все още липсват и следователно не са в съответствие с начина, по който следва да бъдат приложени констатациите на ОУС. Не бяха получени други коментари след разгласяването на тази допълнителна неповерителна информация. Тъй като таблици 32-34 съдържат данни за продажбите и разходите, направени от съответното дружество, тази информация, която по своето естество е поверителна, бе обобщена, за да се предостави информация по отношение на нейното съдържание, без да се разгласява поверителна информация. Другата информация, посочена като липсваща в таблица 22 (доставени видове суровини и обеми на закупените суровини) и таблица 23 (предоставени са само индексирани данни за маржа на печалбата преди облагането с данъци и липсват отделни данни за продажбите в рамките на ЕС и извън него), отново бе предоставена от засегнатото дружество от Съюза, за да се даде възможност да бъде добре разбрана информацията, и отговорът бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В заключение се счита, че препоръките на докладите по този въпрос бяха напълно спазени.
(133)
В допълнение EFDA заяви, че таблица 24, предоставена от производител от Съюза, не позволява да се направи заключението, че това дружество е претърпяло значителна вреда, тъй като се наблюдава постоянно нарастване на печалбата, използването на капацитета и производството. Комисията обаче направи отново оценка на вредата, включително на данните за шестимата включени в извадката производители от ЕС, и заключи, че е претърпяна съществена вреда, както е потвърдено в съображение 124 по-горе. Поради това твърдението е неоснователно.
(134)
На последно място, както е посочено в точка 6 от известието за започване, след констатацията по отношение на членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация, на 30 май 2012 г. Комисията разгласи данните на Евростат за общото производство в ЕС на скрепителни елементи, както бе представено първоначално.
8. Други препоръки и решения
(135)
Както се посочва в известието, Комисията разгледа коментарите на страните по разследването относно скрепителните елементи, в които те твърдят, че са били неблагоприятно засегнати от разгласяването на констатациите по отношение на третирането като предприятия, работещи в условията на пазарна икономика, или по отношение на всяка друга препоръка или решение на ОУС. Комисията предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС.
Е. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(136)
Всички страни бяха информирани относно посочените по-горе констатации. На страните също така бе даден срок да представят коментари и искания след разгласяването на информацията. Вследствие на разгласяването бяха получени няколко коментара.
(137)
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, следва да се запазят и че върху вноса от Bulten Fasteners China следва да бъде наложено мито в размер на 0 %.
Ж. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(138)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че вредоносният дъмпинг, установен при първоначалното разследване, се потвърждава. Комисията обаче предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС. Следователно член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки следва да бъде съответно изменен. Същият член следва също така да бъде изменен, за да се вземат предвид изменените антидъмпингови мита, изчислени за някои от дружествата, изброени в таблицата в член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки, както е посочено по-долу:
Производител износител в КНР
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателни мерки
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Всички други дружества
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата, съдържаща ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, произведени от дружествата, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 91/2009, се заменя със следната таблица:
„Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Дружествата, посочени в приложение I
54,1 %
A928
Всички други дружества
74,1 %
A999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 4 октомври 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 924/2012
(2012. gada 4. oktobris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1515/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (1) (“PTO pilnvarojuma regula”), un jo īpaši tās 1. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 91/2009 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (“galīgā regula”).
B. PTO STRĪDU IZŠĶIRŠANAS IESTĀDES PIEŅEMTIE ZIŅOJUMI
(2)
Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (“PTO”) Strīdu izšķiršanas iestāde (“DSB”) 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu un Īpašās komisijas ziņojumu, kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu strīdā “Eiropas Kopienas - Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” (3) (“ziņojumi”). Šajos ziņojumos cita starpā tika konstatēts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar:
-
PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un 9.2. pantu attiecībā uz 9. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (4) (pamatregula), ko piemēro izmeklēšanā attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu (savienotājelementu izmeklēšana),
-
PTO Antidempinga nolīguma 6.4., 6.2. un 2.4. pantu attiecībā uz konkrētiem dempinga noteikšanas aspektiem savienotājelementu izmeklēšanā,
-
PTO Antidempinga nolīguma 4.1. pantu attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju savienotājelementu izmeklēšanā,
-
PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.2. pantu attiecībā uz apsvērumu par importa par dempinga cenām apjomu savienotājelementu izmeklēšanā,
-
PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.5. pantu attiecībā uz cēloņsakarības analīzi savienotājelementu izmeklēšanā, un
-
PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un 6.5.1. pantu attiecībā uz konfidenciālas informācijas apstrādi savienotājelementu izmeklēšanā.
C. PROCEDŪRA
(3)
Saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulu 2012. gada 6. martā tika sākta pārskatīšana, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Eiropas Komisija informēja personas, kas bija iesaistītas izmeklēšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 91/2009 (“sākotnējā izmeklēšana”) un kura attiecās uz pārskatīšanu un veidu, kā bija paredzēts ņemt vērā ziņojumu konstatējumus par galīgo regulu.
D. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(4)
Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrēti dzelzs vai tērauda, kas nav nerūsējošais tērauds, savienotājelementi, t. i., kokskrūves (izņemot kvadrātgalvas kokskrūves), pašvītņgriezes skrūves, citas skrūves vai bultskrūves ar galvu (ar uzgriezni vai paplāksni vai bez tiem, izņemot no viengabala stieņiem, stieņiem, profiliem vai stieplēm virpotas skrūves, kuru kājiņas biezums nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves, ko paredzēts izmantot sliežu ceļu būves materiālu nostiprināšanai) un paplāksnes (turpmāk “savienotājelementi” jeb “attiecīgais ražojums”).
(5)
Pašlaik uz attiecīgo ražojumu attiecas KN kodi 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00.
(6)
Ziņojumi neskar konstatējumus, kas izklāstīti galīgās regulas 40. līdz 57. apsvērumā attiecībā uz attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.
E. UZ ZIŅOJUMIEM BALSTĪTIE PĀRSKATĪTIE KONSTATĒJUMI
(7)
Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja sākotnējās izmeklēšanas galīgos konstatējumus, ņemot vērā DSB ieteikumus un nolēmumus. Atkārtotu novērtēšanu veica, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā savākto informāciju un pēc paziņojuma par procedūras sākšanu savākto informāciju.
(8)
Dempinga un kaitējuma sākotnējās izmeklēšanas periods bija no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Lai analizētu rādītājus kaitējuma novērtējuma kontekstā, tika izmantoti dati par laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(9)
Šīs regulas mērķis ir grozīt galīgās regulas aspektus, kuru nesaderību konstatēja DSB savos ziņojumos, un nodrošināt, lai galīgā regula būtu saderīga ar DSB ieteikumiem un nolēmumiem.
1. Individuālais režīms: galīgās regulas 9. panta 5. punkta piemērošana
(10)
Šajā sadaļā izklāstīti sākotnējās izmeklēšanas atkārtoti novērtētie konstatējumi attiecībā uz ziņojumos minētiem ieteikumiem un nolēmumiem, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un 9.2. pantam attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu, ko piemēroja savienotājelementu sākotnējā izmeklēšanā.
(11)
Kā minēts galīgās regulas 81. un 84. apsvērumā, tika konstatēts, ka visi pieci izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kā arī trīs atsevišķi pārbaudīti ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja individuālo režīmu (“IR”), atbilst visām IR piešķiršanas prasībām saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Kā noteikts galīgās regulas 62. un 78. apsvērumā, tika uzskatīts, ka četri sākotnējā izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kā arī viens uzņēmums, kuram piešķīra individuālu pārbaudi, nav uzņēmumi, kas sadarbojās, jo tie iesniedza informāciju, kura nesaderēja ar izmeklēšanas gaitā iegūtajiem pierādījumiem.
(12)
Ņemot vērā ziņojumos ietvertos ieteikumus attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu, Komisija aicināja ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā pieteikties un iesniegt informāciju, kas vajadzīga, lai pārskatītu pašreizējo stāvokli, ja uz to eksportu uz Eiropas Savienību pašlaik attiecas antidempinga pasākumi, kuri ir spēkā attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda savienotājelementu importu, un ja minētie ražotāji eksportētāji uzskata, ka sākotnējā izmeklēšanā tie atturējušies sadarboties un pieprasīt individuālu režīmu administratīvā sloga dēļ vai tāpēc, ka uzskatījuši sevi par neatbilstošiem visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem.
(13)
Komisija aicināja minētos ražotājus paziņot, vai tie uzskata, ka sākotnējā izmeklēšanā atturējušies sadarboties un pieprasīt individuālu režīmu administratīvā sloga dēļ vai tāpēc, ka uzskatījuši sevi par neatbilstošiem visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem. Minētās ieinteresētās personas tika aicinātas pieteikties 30 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un iesniegt šādu divējādu informāciju:
-
vai tie uzskata, ka tie atturējusies sadarboties un pieprasīt individuālu režīmu sākotnējās izmeklēšanas sākšanas laikā, un
-
sniegt informāciju par eksporta daudzumiem uz Eiropas Savienību un eksporta cenām IP laikā, kuras izmantoja sākotnējā izmeklēšanā.
(14)
Daži ĶTR ražotāji eksportētāji pauda bažas par DSB ziņojumu procedūras īstenošanu, kas paredzēta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tie īpaši uzsvēra, ka publicētos termiņus uzskata par pārāk īsiem. Tie apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem uzlikts pārmērīgs administratīvais slogs, kas tos attur un neļauj saņemt individuālu režīmu.
(15)
Šo ražotāju eksportētāju paustās bažas tika uzskatītas par nepamatotām. Ņemot vērā administratīvo slogu un nelielo prasītās informācijas daudzumu, Komisija uzskatīja, ka termiņš ir piemērots. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika paskaidrots, ka ražotāju eksportētāju pašreizējā stāvokļa pārskatīšana tiktu apsvērta tad, ja tiktu saņemts pieteikums, kurā ietverta šāda informācija:
-
vienkāršs paziņojums, ka ražotājs eksportētājs uzskata, ka tas atturējies un tāpēc nesadarbojās un nepieprasīja IR, un
-
pamatskaitļi, kuri liecina, ka tas eksportējis attiecīgo ražojumu uz ES sākotnējās izmeklēšanas periodā.
(16)
Vienīgais šādas informācijas pieprasīšanas mērķis bija ļaut Komisijai noteikt tos ražotājus eksportētājus, kuri būtu vēlējušies sadarboties un pieprasīt IR sākotnējā izmeklēšanā, bet uzskatījuši, ka tie tikuši atturēti to darīt. Tika uzskatīts, ka 30 dienu termiņš ir pietiekams, lai atbildētu uz pieprasījumu sniegt vienkāršu paziņojumu un pamatskaitļus, un nevar uzskatīt, ka tiek uzlikts nesamērīgs administratīvais slogs. Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pieprasot 15. apsvērumā minēto informāciju, Komisija izvirzījusi nosacījumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, lai gan IR būtu jāpiešķir atbilstīgi PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un 9.3. pantam. Šī pieeja bija pretrunā DSB ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, un minētās personas aicināja Komisiju sazināties ar Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ex officio un norādīt, ka tiem tiks piešķirts IR. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka, publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu, kuru nosūtīja visiem zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un to tirdzniecības asociācijām un valsts iestādēm, Komisija ir sazinājusies ar visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, aicinot tos pieteikties 30 dienās, ja tie ir eksportējuši sākotnējās izmeklēšanas periodā un nav pieteikušies sākotnējās izmeklēšanas laikā. Minētais jautājums būtu jāuzskata nevis par “nosacījumu”“pārbaudes” nozīmē, kā to norādījušas minētās personas, bet gan par fakta konstatāciju, kas liecina, ka uz tām faktiski attiekusies sākotnējā izmeklēšana. Visbeidzot būtu jānorāda, ka ar eksportētajiem ražojumiem saistītie jautājumi tiek uzdoti, lai pārbaudītu, vai sākotnēji izveidoto izlasi nepieciešams mainīt un vai tā nav saistīta ar jautājumu par IR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(17)
No 15 uzņēmumiem, kuri pieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un iesniedza pieprasījumus termiņā:
-
desmit uzņēmumi bija ražotāji eksportētāji, kas jau bija pieteikušies un sadarbojušies sākotnējās izmeklēšanas laikā. Tas liecināja, ka tie nebija atturēti sadarboties un pieprasīt IR sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc to stāvokli varēja atkārtoti nepārbaudīt pašreizējās pārskatīšanas kontekstā. Vienu no šiem desmit uzņēmumiem, kuri pieprasīja pārskatīt tā pašreizējos maksājumus, aicināja iesniegt Komisijai pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam,
-
viens uzņēmums bija jauns ražotājs eksportētājs (t. i., sākotnējās izmeklēšanas laikā tas neeksportēja uz ES). Tāpēc šis uzņēmums sākotnējā izmeklēšanā nevarēja sadarboties un pieprasīt IR. Tas tika informēts par procedūrām, kas paredzētas jauna ražotāja eksportētāja režīma pieprasīšanai saskaņā ar galīgās regulas 2. pantu,
-
divus uzņēmumus uzskatīja nevis par ražotājiem eksportētājiem, bet par tirdzniecības uzņēmumiem, tāpēc tos informēja, ka šī pārskatīšana uz tiem neattiecas,
-
divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tie atbilst kritērijiem un pieprasīja pārbaudīt to stāvokli. Tomēr viens no šiem uzņēmumiem pēc tam atsauca savu pieteikumu.
(18)
Uzņēmumiem, kuri iesniedza pieprasījumus, tika dota iespēja iesniegt piezīmes par tiem sniegto informāciju.
(19)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš apgalvoja, ka atbilst kritērijiem, un pieprasīja sava stāvokļa pārbaudi, atbilst paziņojuma par procedūras sākšanu 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Šis ražotājs eksportētājs arī pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, apgalvojot, ka tad, ja sākotnējā izmeklēšanā tas nebūtu atturēts sadarboties, tas būtu pieprasījis šādu režīmu. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un ņemot vērā, ka sākotnējā izmeklēšanā tika individuāli pārbaudīti visi ražotāji eksportētāji, kuri iesniedza šādu pieprasījumu, minētā ražotāja eksportētāja pieprasījums tika akceptēts.
(20)
2012. gada 6. jūnijā tika publicēts paziņojums (6), kurā tika paziņots par ražotāja Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (“BFC”) eksportētāja pašreizējā stāvokļa pārskatīšanu. Šā ražotāja eksportētāja eksportētie daudzumi IP laikā bija mazāk nekā 0,4 % no ĶTR kopējā eksporta IP laikā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav jāmaina sākotnējā ražotāju eksportētāju izlase. ĶTR ražotājam eksportētājam un ar to saistītajiem uzņēmumiem ES, kas nodarbojās ar attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu sākotnējā IP laikā, tika nosūtīta aptaujas anketa.
(21)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un veica pārbaudes šādu saistīto uzņēmumu telpās:
-
Bulten Sweden AB, Gēteborga, Zviedrija,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Vācija.
(22)
Komisija saskaņā ar DSB ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu secināja, ka būtu jāpiešķir IR uzņēmumam BFC.
2. Konkrēti dempinga noteikšanas aspekti savienotājelementu izmeklēšanā
(23)
Šajā sadaļā izklāstīti atkārtoti novērtētie sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi attiecībā uz ziņojumos iekļautajiem ieteikumiem un nolēmumiem, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 6.4., 6.2. un 2.4. pantu attiecībā uz konkrētiem dempinga noteikšanas aspektiem sākotnējā savienotājelementu izmeklēšanā.
(24)
Lai īstenotu PTO DSB ieteikumus attiecībā uz PTO Antidempinga nolīguma 6.4., 6.2. un 2.4. pantu, kā minēts 28. līdz 53. apsvērumā, saistībā ar atvērto dialogu, kurš notika ar dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Tirdzniecības kameru, ieinteresētajām personām tika sniegta sīkāka informācija par to ražojumu īpašībām, kurus pārdevis Indijas ražotājs, kas sadarbojās. Šī informācija ietvēra ražojuma īpašības, kuras, kā tika konstatēts, varēja izmantot normālās vērtības noteikšanai un kuras izmantoja salīdzināšanai ar attiecīgo ražojumu, t. i., ietvēra faktu, ka Indijas pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū sadalīti “standarta” un “speciālo” savienotājelementu pārdošanā, kā arī katram darījumam noteica stiprības klasi. Katrai stiprības klasei tika aprēķināta normālā vērtība par kilogramu saskaņā ar PCN tabulu.
(25)
Komisija galveno uzmanību pievērsa diviem būtiskiem salīdzināšanas elementiem, proti, stiprības klasei un standarta un speciālo savienotājelementu salīdzinājumam, kā norādīts galīgās regulas 48. līdz 50. apsvērumā. Nošķirtus standarta un speciālos savienotājelementus pievienoja kā jaunu salīdzināšanas elementu izmeklēšanā, un stiprības klasi izmantoja kā vēl vienu galveno salīdzināšanas kritēriju, jo lielākā daļa Ķīnas ražotāju eksportētāju to bija iesnieguši sākotnējā izmeklēšanā.
(26)
Kā minēts galīgās regulas 56. apsvērumā, standarta savienotājelementus, ko ražoja analogajā valstī, varēja salīdzināt ar savienotājelementiem, kurus izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportēja uz ES, jo konstatēja, ka minētajiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības kā no ĶTR eksportētajiem ražojumiem.
(27)
Normālo vērtību izteica EXW, kas koriģēta, lai ņemtu vērā ietekmi, kādu uz cenu atstājusi kvalitātes kontrole, kuru veica Indija ražotājs, bet neveica Ķīnā. Tāpēc ieguva divus normālo vērtību sarakstus Ķīnas juaņās (CNY) par kilogramu katrai stiprības klasei, vienu - standarta savienotājelementiem, otru - speciāliem savienotājelementiem.
2.1. 2012. gada 30. maija paziņojums par informācijas izpaušanu
(28)
2012. gada 30. maijā visām ieinteresētajām personām tika izpausta papildu informāciju par ražojumu veidiem, kuri izmantoti, lai salīdzinātu normālo vērtību un eksporta cenu. Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, visām ieinteresētajām personām tika sniegta precīzāka informācija par ražojuma īpašībām, kuras, kā tika konstatēts, varēja izmantot normālās vērtības noteikšanai.
(29)
Paziņojuma par informācijas izpaušanu saturs attiecās uz normālo vērtību, kura tika noteikta, pamatojoties uz tā attiecīgā ražojuma cenu, ko Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva iekšzemes tirgū. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību analogā valstī. Divi Indijas ražotāji piekrita sadarboties, atbildot uz aptaujas anketas jautājumiem. Anketas atbildēs sniegtos datus pārbaudīja šo divu uzņēmumu telpās. Tomēr tikai viens no uzņēmumiem sniedza pietiekami sīku informāciju, kuru varēja izmantot kā pamatu, lai noteiktu normālo vērtību.
(30)
Galīgās regulas 90. apsvērumā minēts: “vairāki importētāji un eksportētāji apšaubīja minētā Indijas ražotāja datu izmantošanas piemērotību, pamatojoties uz šādiem apgalvojumiem: i) šā ražotāja Indijas iekšējā tirgū saražotais un pārdotais apjoms, iespējams, nav reprezentatīvs attiecībā uz daudzumiem, kādus no ĶTR eksportē uz Kopienu, un ii) šis Indijas ražotājs, iespējams, uzņēmējdarbības jomā ir saistīts ar vienu no Kopienas ražotājiem, kas atbalsta sūdzību. Saistībā ar minēto būtu jāņem vērā, ka: i) Indijas ražotāja pārdošanas apjomu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, lai varētu noteikt ticamas normālās vērtības, un ii) fakts, ka analogās valsts ražotājs uzņēmējdarbības jomā ir saistīts ar Kopienas ražotāju, kurš atbalsta sūdzību, neietekmē analogās valsts izvēli. Turklāt jāatzīmē, ka šīs saistības tika izveidotas pēc IP. Ņemot vērā minētos faktus un to, ka citi trešu valstu ražotāji nesadarbojās, Indijas izvēlēšanās par analogo valsti uzskatāma par lietderīgu.”
(31)
Ņemot vērā konkurences apstākļus un Indijas tirgus atvērtību, kā arī faktu, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva ražojumu veidus, kuri ir salīdzināmi ar ĶTR ražotāju eksportētāju eksportētajiem ražojumiem, tika secināts, ka Indija ir piemērota tirgus ekonomikas trešā valsts pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē.
(32)
Paziņojumā par informācijas izpaušanu tika norādīts, ka dati par pārdošanu iekšzemes tirgū aptvēra izmeklēšanas periodu, bet tajos nebija minēts ražojuma kontroles numurs (“PCN”). Tomēr Indijas ražotājs varēja noteikt pārdoto savienotājelementu stiprības klasi un arī to, vai tas ir “standarta” vai “speciāls” savienotājelements, kā noteikts galīgajā regulā. Izmeklēšanas sākumā, kad izveidoja PCN, netika noteikta vajadzība nošķirt standarta un speciālos savienotājelementus.
(33)
Tomēr Komisija norādīja, ka šī nošķiršana ietekmējusi cenu salīdzināmību, tāpēc no Indijas ražotāja tika pieprasīti šie dati, un tas tos arī sniedza. Tāpēc Indijas pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū sadalīja “standarta” un “speciālo” savienotājelementu pārdošanā, un tad katram darījumam noteica stiprības klasi. Katrai stiprības klasei aprēķināja normālo vērtību par kilogramu saskaņā ar PCN tabulu.
(34)
Pārējās sākotnējā PCN īpašības neizmantoja ne tikai tāpēc, ka Indijas ražotājs nevarēja sniegt tik sīki izstrādātus datus, bet arī šādu iemeslu dēļ:
-
diametrs un garums netika uzskatīts par svarīgu, jo analīzi veica, pamatojoties uz svaru, tādējādi automātiski ņemot vērā visas atšķirības, kuras radās savienotājelementa dažāda diametra vai garuma dēļ,
-
nebija norādes, ka pastāv atšķirības starp Indijas ražotāja ražojumiem un Ķīnas savienotājelementiem hroma pārklājuma vai cita pārklājuma, t. i., galvanizācijas rādītāju, ziņā,
-
vienīgo atlikušo PCN elementu, KN kodu, uzskatīja par neuzticamu rādītāju, jo Ķīnas un Indijas iestādes atšķirībā no ES iestādēm nenošķir desmit KN kodus, kurus izmanto attiecīgā ražojuma noteikšanai.
(35)
Tāpēc Komisija galveno uzmanību pievērsa divām būtiskām atšķirībām starp ražojumiem: no vienas puses, stiprības klasei un, no otras puses, standarta un speciālo savienotājelementu salīdzinājumam, kas ir klientu atšķirību un kvalitātes atšķirību rādītājs.
(36)
Normālo vērtību izteica EXW, no kuras atņēma korekciju, lai ņemtu vērā ietekmi, kādu uz cenu atstāja kvalitātes kontrole, kuru veica Indijas ražotājs, bet neveica Ķīnā. Tāpēc ieguva divus normālo vērtību sarakstus Ķīnas juaņās (CNY) par kilogramu katrai stiprības klasei, vienu - standarta savienotājelementiem, otru - speciāliem savienotājelementiem.
(37)
Komisija informēja visas ieinteresētās personas, ka normālo vērtību nevar izpaust, jo tā attiecās uz vienīgā Indijas ražotāja konfidenciālo cenu iekšzemes tirgū. Tomēr ieinteresētās personas tika informētas, ka “standarta” normālo vērtību 8.8. stiprības klases savienotājelementam (“G”PCN tabulā), kuru parasti Ķīnas ražotāji eksportē kā standarta veidu, aprēķināja diapazonā no CNY 9 līdz CNY 12 par kilogramu EXW.
2.2. Piezīmes, kas saņemtas par 2012. gada 30. maija paziņojumu par informācijas izpaušanu
(38)
Viens importētājs un četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka termiņš, kas ieinteresētajām personām dots piezīmju sniegšanai par papildu informāciju (desmit dienas), bijis pārāk īss. Tomēr Komisija uzskata, ka iepriekš minētais termiņš bijis pietiekams, ņemot vērā, ka sniegtā informācija bija paredzēta tikai kā papildinājums sākotnējās izmeklēšanas beigās galīgajā regulā izpaustajai informācijai. Tāpēc tika uzskatīts, ka laiks, kas piešķirts šīs papildu informācijas pārbaudei un piezīmju sniegšanai, bijis pietiekams.
(39)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija paziņojusi, ka tai nav citas jaunas informācijas attiecībā uz fiziskajām īpašībām kā vien to ražojumu stiprības klase, kurus izmanto normālās vērtības noteikšanai. Minētais apgalvojums būtu jānoraida. Šajā pārskatīšanas posmā Komisija tikai sniedza papildu skaidrojumu par to, kā sākotnējā izmeklēšanā noteikta normālā vērtība. Ir svarīgi uzsvērt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji “stiprību” noteica kā vienu no svarīgajām īpašībām. Tomēr tas nenozīmēja, ka Komisijai nebija nekādas informācijas par citām fiziskām īpašībām.
(40)
Tās pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzklausīšanā attiecībā uz iespējamām korekcijām, kuras jāveic, lai salīdzinātu eksporta cenas un normālo vērtību, Komisija paziņojusi, ka priekšroka jādod koriģēšanai, kurā pamatojas uz cenas analīzi, nevis uz izmaksu analīzi. Faktiski Komisija precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu salīdzināšana būtu jāveic, pienācīgi ņemot vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību, nevis izmaksu atšķirības.
(41)
Pēc tam šīs ieinteresētās personas atkārtoja prasību, ka būtu jāizdara korekcijas, lai ņemtu vērā tādas ražošanas izmaksu atšķirības kā izejvielu patēriņa efektivitātes atšķirības, velmētu stiepļu patēriņa atšķirības, elektrības patēriņa, pašu saražotās elektrības patēriņa, darbinieka ražības, samērīga rentabilitātes līmeņa atšķirības un ar mehānisko apstrādi saistītas atšķirības. Kā norādīts iepriekš, pamatregulas 2. panta 10. punkts attiecas uz cenu, nevis uz izmaksām. Šīs personas nesniedza pierādījumus, ka iespējamās izmaksu atšķirības atspoguļotos cenu atšķirībās. Lai nepieļautu, ka attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, ņem vērā esošās cenas un izmaksas, ciktāl šie parametri nav parasts tirgū darbojošos spēku ietekmes rezultāts, izmeklēšanās, kas attiecas uz tādām valstīm ar pārejas ekonomiku kā Ķīna, tiek izmantota analogā valsts. Tāpēc, lai noteiktu normālo vērtību, kā aizstājēju izmanto tādu ražotāju izmaksas un cenas, kuru valstīs darbojas tirgus ekonomika. Tādējādi šīs prasības, ka, izdarot korekcijas, jāņem vērā ražošanas izmaksu atšķirības, tika noraidītas.
(42)
Turklāt šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2012. gada 30. maijā sniegtā papildu informācija attiecībā uz Indijas ražotāja pārdoto ražojumu īpašībām bija nepilnīga, jo, iespējams, trūcis informācijas par šādiem jautājumiem: ar savienotājelementa veidu saistītas atšķirības; pārklājums un hroma izmantošana; diametrs un garums; izsekojamība; ISO 9000; brāķa procents; citi stigrības aspekti, kā cietība, liece, stiprība, iedarbība, un citi berzes koeficienti. Tās vēlējās saņemt skaidrojumu par to, kāpēc pārējās sākotnējā PCN īpašības netika uzskatītas par svarīgām. Šos jautājumus skaidroja divos paziņojumos par informācijas izpaušanu, kurus attiecīgi nosūtīja 2012. gada 5. jūlijā un 11. jūlijā iekļāva dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.
2.3. 2012. gada 5. jūlija paziņojums par informācijas izpaušanu
(43)
Pēc papildu informācijas pieprasījuma, kuru iesniedza ieinteresētās personas, kā minēts 42. apsvērumā, otro paziņojumu par informācijas izpaušanu ieinteresētajām personām nosūtīja 2012. gada 5. jūlijā. Šajā paziņojumā sniegta šāda papildu informācija:
-
tabula, kurā norādīti to normālo vērtību cenu līmeņu diapazoni, kas aprēķinātas katrai standarta savienotājelementu stiprības klasei, kurus vienīgais Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva Indijas iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem. Tika arī noteikts, ka lielākā daļa no Ķīnas ražotāju eksporta ir G stiprības klases ražojumi,
-
padziļināta Indijas datu analīze liecināja, ka standarta savienotājelementi, ko pārdeva iekšzemes tirgū, bija galvanizēti atbilstīgi PCN kodam “A”. Tāpēc Komisija ierosināja salīdzināt normālo vērtību ar A pārklājuma veidu eksporta modeļiem,
-
pēc Indijas iekšzemes cenas manuālas analīzes no pārdošanas kodētā teksta virknes, ko izmanto Indijas ražotājs, ieguva informāciju par diametru un garumu. Lai tos varētu salīdzināt ar Ķīnas uzņēmumu eksportu, šos datus apkopoja diapazonos pēc galvenā ražojuma izmēriem:
Rādītājs
Diametrs
Garums
Mazs
M4 līdz M10
0 līdz100 mm
Vidējs
M12 līdzM20
100 līdz 200 mm
Liels
M22 līdzM30
200 līdz300 mm
-
Tāpēc Komisija ierosināja izmantot šos datus, lai turpmāk precīzāk noteiktu normālo vērtību un, pamatojoties uz to, aprēķinātu dempinga starpības. Ja eksportētie savienotājelementi nebija attiecināmi uz šiem diapazoniem, tos nevarēja izmantot dempinga aprēķinā. Tas ietekmēja tikai nelielu eksporta apjomu,
-
Komisija sniedza atsaucei ierosinātos pārskatītos PCN:
Rādītājs
Apraksts
PCN
Standarta/Speciāls
Standarta savienotājelements
S
Speciāls savienotājelements
P
Stiprības klase
3.6.
A
4.6.
B
4.8.
C
5.6.
D
5.8.
E
6.8.
F
8.8.
G
9.8.
H
10.9.
I
12.9.
J
Pārklājums
Galvanizēts pārklājums
A
Diametrs
M4 līdz M10
S
M12 līdz M20
M
M22 līdz M30
L
Garums
0 līdz 100 mm
S
101 līdz 200 mm
M
201 līdz 300 mm
L
-
Komisija sniedza pārskatu par dempinga starpībām, kas grozītas saskaņā ar paziņojumā par informācijas izpaušanu ietverto priekšlikumu, kurā norādīts, ka šīm pārskatītajām antidempinga starpībām nebūtu automātiski jākļūst par antidempinga maksājumiem, uz kuriem attieksies mazākā maksājuma noteikums,
-
visbeidzot, atbildot uz dažu ieinteresēto personu sniegtajām piezīmēm, ka 2012. gada 30. maija paziņojumā par informācijas izpaušanu ietvertā papildu informācija nav pilnīga, jo šajās tabulās trūka dažu elementu vai arī tie nebija pareizi apkopoti, attiecībā uz vienu ES ražotāju tika sniegta jauna 22., 23., 32., 33. un 34. tabula.
2.4. Piezīmes, kas saņemtas par 2012. gada 5. jūlija paziņojumu par informācijas izpaušanu
(44)
Dažas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par normālās vērtības cenas līmeni. Kā turpmāk minēts 82. apsvērumā, cenu līmeni nevarēja izpaust ieinteresētajām personām, jo tā bija konfidenciāla informācija, kas attiecās uz vienīgā analogā ražotāja cenām. Tomēr 2012. gada 5. jūlijā tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja šādu papildu informāciju, tika izpausta nekonfidenciālā informācija par normālo vērtību, kas aprēķināta katrai standarta savienotājelementu stiprības klasei, un to iekļāva arī dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Šajā paziņojumā Komisija iekļāva tabulu, kurā norādīti to normālo vērtību cenu līmeņu diapazoni, kas aprēķinātas katrai standarta savienotājelementu stiprības klasei, kurus vienīgais Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva Indijas iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem.
(45)
Dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisija 2012. gada 26. jūnija uzklausīšanas laikā informējusi, ka saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto PCN tabulu Indijas iekšzemes tirgū pārdoti ražojumi ar divu veidu pārklājumiem - “A” un “B”. Šis apgalvojums nav pamatots. Komisija minētās personas informēja, ka šajā pārskatīšanas posmā tā pārbaudījusi pārklājuma veidus, kurus Indijas ražotājs izmantojis standarta savienotājelementiem. Nākamajā uzklausīšanā, kas notika 2012. gada 3. jūlijā, un informatīvajā paziņojumā, kas 2012. gada 11. jūlijā tika iekļauts dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām, visas personas tika informētas, ka standarta savienotājelementu ražošanai Indijas ražotājs izmantojis pārklājumu “A”.
(46)
2012. gada 11. jūlija uzklausīšanā tās pašas ieinteresētās personas lūdza Komisiju izskaidrot, kā Indijas ražotājs nodalījis speciālo un standarta savienotājelementu normālo vērtību. Komisija norādīja, ka tas tika darīts, pamatojoties uz klientu nosaukumiem. Tomēr, kā liecināja Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas rakstītais protokols, Komisija pirms uzklausīšanas beigām paziņoja, ka tai jānoskaidro šis jautājums, un to izdarīja turpmākajā paziņojumā par informāciju 2012. gada 13. jūlijā, kuru nosūtīja ieinteresētajām personām, kas piedalījās uzklausīšanā, un iekļāva nekonfidenciālos dokumentos, kuri pieejami visām ieinteresētajām personām. Tādējādi šis paziņojums, kuru iesniedza minētās personas un par kuru Komisija norādīja, ka “speciālo un standarta savienotājelementu normālo vērtību nodalīja, cita starpā pamatojoties uz klientu nosaukumiem”, ir nepilnīgs un plašāka informācija par šo jautājumu ir sniegta turpmākajā apsvērumā.
(47)
Komisija 2012. gada 13. jūlija paziņojumā paskaidroja par atšķirību starp speciāliem un standarta savienotājelementiem, ka “nevar izslēgt iespēju, ka arī autobūves nozare izmanto standarta savienotājelementus konkrētiem lietojumiem”. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija uzskatījusi, ka arī autobūves nozarē izmantotos savienotājelementus var uzskatīt par standartu. Šāds apgalvojums nav pamatots. Kā paskaidrots minētajā paziņojumā, Komisijai, nākot klajā ar paziņojumu, nebija pieejams Indijas ražotāja klientu saraksts. Tomēr, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā un izskaidrots šīs regulas 2.7. sadaļā, autobūves nozares ražotāji kvalitātes nodrošināšanas un komerciālu iemeslu dēļ vienmēr pasūta savienotājelementus pēc individuāla projekta, lai tie atbilstu ražošanas nozares ISO prasībām. Tāpēc visi savienotājelementi, kurus savienotājelementu ražotāji uzskata par “speciālu” ražojumu, tostarp Indijā saskaņā ar Indijas autobūves nozares ražotāju tīmekļu vietnēs atrasto informāciju, ir piemēroti autobūves nozarei. Tā kā Indijas ražotājs skaidri noteicis, ka “speciālie savienotājelementi” ir visi pēc individuāla projekta izgatavotie ražojumi, Komisija uzskata, ka autobūves nozarei paredzētie standarta savienotājelementi netika iekļauti standarta savienotājelementu sarakstā, kas iesniegts sākotnējā izmeklēšanā.
(48)
Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza prasības, kas līdzīgas iepriekš minētajai, - par iespējamo autobūves nozarei paredzēto savienotājelementu iekļaušanu normālajā vērtībā -, un turklāt apgalvoja, ka autobūves nozarei paredzētiem savienotājelementiem, kuri nav izgatavoti saskaņā ar speciālu klienta projektu, tomēr jāpiemēro īpaša kvalitātes kontrole vai attiecībā uz tiem jāievēro izsekojamības prasības, kas padara tos dārgākus, un tāpēc tie būtu uzskatāmi par speciāliem savienotājelementiem. Tie apgalvoja, ka Komisijas konstatējumi, kuros paredzēts, ka savienotājelementi, ko izmanto augstajās tehnoloģijās, bet neražo saskaņā ar lietotāja rasējumiem, katrā ziņā būtu uzskatāmi par speciāliem savienotājelementiem, nav pamatoti, tādējādi Komisija rīkojusies nesaderīgi ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pārkāpjot taisnīga salīdzinājuma principu. Turklāt tie uzskatīja, ka uz Komisijas konstatējumiem, kuru pamatā ir Indijas ražotāja sadalījums, neattiecās pārbaudes apmeklējums uzņēmuma telpās. Ņemot vērā iepriekš minēto, tie pieprasīja Komisijai pārskatīt standarta un speciālo savienotājelementu nošķiršanu un, ja tas nebūtu iespējams, atgriezties pie atšķirīgas normālās vērtības datu kopas.
(49)
Komisijas pamatojums attiecībā uz standarta un speciālo savienotājelementu nošķiršanu jau izklāstīts 47. apsvērumā. Attiecībā uz apgalvojumu, ka uz Indijas ražotāja sadalījumu neattiecas pārbaude, Komisija pārbaudīja pārdošanas darījumu sarakstu, veicot vairākus iepazīšanās testus (t. i., to pārdošanas darījumu izlases padziļinātu pārbaudi, kuri iekļauti pārdošanas darījumu sarakstā, lai pārbaudītu tā pareizību) saskaņā ar standarta pārbaudes praksi. Turklāt nākamais pārdošanas darījumu saraksta sadalījums, ko iesniedzis Indijas ražotājs, tika pārbaudīts, izmantojot sadalījuma vidējo cenas līmeni, kā skaidrots minētajā paziņojumā. Tāpēc apgalvojums, ka Komisija pieņēmusi Indijas ražotāja iesniegtos datus pēc nominālās vērtības, nav pamatots.
(50)
Turklāt Indijas ražotāja kritēriji, kas izmantoti, lai noteiktu speciālos savienotājelementus, t. i., ražotus saskaņā ar klienta rasējumu, kā iepriekš minēts 47. apsvērumā, nodrošina pietiekamu pārliecību, ka dati ir ticami. Sākotnējā izmeklēšanā Komisija jau veica normālās vērtības korekciju, lai ņemtu vērā kvalitātes kontroli, kuru piemēroja Indijas ražotājs, bet, kā konstatēja, nepiemēroja izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji. Šajos apstākļos Komisija neuzskata par vajadzīgu pāriet uz citu normālās vērtības datu kopu, kā ieteica attiecīgās personas. Visbeidzot, kā minēts galīgās regulas 89. apsvērumā, neraugoties uz Komisijas centieniem, neviens cits ražotājs no pārējām iespējamām analogām valstīm nepiedāvāja sadarbību procedūrā.
(51)
Attiecībā uz Indijas analogās valsts ražotāja datu izmantošanu, lai noteiktu normālo vērtību, Eiropas Izplatītāju asociācija (EFDA) apgalvoja, ka šāds paņēmiens nav piemērots, ņemot vērā, ka ražojumu klāsts, ražošanas apjoms, klientu profils, izplatīšanas metode un tirgus stāvoklis nav salīdzināms ar Ķīnas ražotāju eksportētāju stāvokli. Turklāt tā apgalvoja, ka Ķīnas cenas bija zemas, jo tā izmantoja priekšrocības, ko sniedza liela apjoma standarta ražojumu ražošana, jo ražotājiem bija augsts specializācijas un efektivitātes līmenis. Tā pieprasīja sīkāku informāciju par Indijas ražotāja cenām un standarta savienotājelementu ražošanas apjomu. Visbeidzot, EFDA iesniedza Eurostat datus, lai pamatotu savus apgalvojumus par to, ka ĶTR un Indijas eksporta cenu salīdzinājums attiecībā uz diviem specifiskiem KN kodiem būtu parādījis, ka šo ražojumu Indijas eksporta apjoms bija par 4 % mazāks nekā ĶTR eksports un ka Indija nebija šo ražojumu ticams piegādātājs eksporta tirgum.
(52)
Attiecībā uz Indijas analogās valsts ražotāja izvēles piemērotību ir veikta atsauce uz 49. apsvēruma pēdējo daļu. Saistībā ar vispārīgo apgalvojumu, ka attiecībā uz Ķīnas eksporta cenām izmantotas priekšrocības, ko sniegusi liela apjoma ražošana, šīs apgalvojums nebija pamatots vai precizēts saprotamā veidā, kas pārskatīšanas laikā varētu palīdzēt veikt analīzi. Attiecībā uz pieprasījumu sniegt papildu informāciju par Indijas ražotāja datiem tiek veikta atsauce uz 82. apsvērumu par konfidencialitāti. Attiecībā uz apgalvojumu, ka eksports no Indijas nav salīdzināms ar eksportu no ĶTR IP laikā un pēc IP, lai noteiktu normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulu par svarīgām tiek uzskatītas Indijas iekšzemes cenas, nevis Indijas eksporta cenas. Tāpēc šie EFDA apgalvojumi nebija pamatoti.
(53)
Attiecībā uz jautājumu par Indijas ražotāja lietoto pārklājumu, Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs pauda šaubas un pieprasīja Komisijai skaidrot, kā no konfidenciālas informācijas varēja iegūt pārliecinošu pierādījumu, ka Indijas ražotājs savā iekšzemes tirgū pārdeva tikai galvanizētus savienotājelementus. Pārbaudes laikā Indijas ražotājs sniedza pierādījumus, kas ļāva Komisijai secināt, ka standarta savienotājelementi, kurus pārdeva iekšzemes tirgū, bija galvanizēti atbilstīgi oriģinālā PCN pārklājuma veidam “A”. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka pierādījumi dokumentos ir pietiekami, lai secinātu, ka standarta savienotājelementi, kurus pārdeva iekšzemes tirgū, bijuši galvanizēti. Tāpēc tika veikta korekcija attiecībā uz hroma izmantošanas atšķirību, kā minēts 81. apsvērumā.
2.5. Papildu informācija, kas pieprasīta pēc 2012. gada 5. jūlija paziņojuma par informācijas izpaušanu
(54)
Daži ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumus un informāciju, lai varētu, iespējams, pieprasīt savas dempinga starpības korekciju, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:
a)
“ražojumu veidu” īpašības (KN kodi, stiprības klase, standarta un speciālo daļu salīdzinājums), ko izmanto normālās vērtības noteikšanai;
b)
papildu informācija par Indijas ražotāja pārdoto ražojumu īpašībām, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai;
c)
skaidrojums par to, kāpēc netika izmantotas pārējās sākotnējā PCN īpašības; un
d)
korekcijas, kas jāveic fizisko īpašību atšķirību dēļ.
(55)
Attiecībā uz iepriekš minēto a) punktu, kā norādīts 2012. gada 30. maija paziņojumā par informāciju, Indijas ražotāja, kas sadarbojās, pārdoto savienotājelementu stiprības klase bija stiprības rādītājs, ko iekļāva visām ieinteresētajām personām nosūtītajā aptaujas anketā izmantotajā PCN. Stiprības klasi noteica, izmantojot to pašu svarīgo PCN elementu, ko Indijas ražotājs iekļāva pārdošanas darījumu sarakstos, kurus pārbaudīja pārbaudes apmeklējumā uzņēmuma telpās.
(56)
Speciālo un standarta savienotājelementu nošķiršanu izskaidroja galīgās regulas 54. apsvērumā. “Speciālie” savienotājelementi ir tie savienotājelementi, kurus ražoja saskaņā ar klienta rasējumu. “Standarta” savienotājelementi ir tie savienotājelementi, kurus ražoja krājumam, nevis pēc konkrēta klienta instrukcijas. Vajadzība nošķirt Indijas ražotāja, kas sadarbojās, ražotos standarta un speciālos savienotājelementus tika pilnībā atzīta un, kā minēts galīgās regulas 51. un 54. apsvērumā, izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenu un normālo vērtību salīdzināja, izmantojot “standarta” veida savienotājelementus.
(57)
Attiecībā uz jautājumiem, kas radušies saistībā ar b) punktu, konfidencialitātes iemeslu dēļ nav iespējams izpaust konkrētus Indijas ražotāja pārdotos skrūvju un bultskrūvju modeļu veidus. Tomēr, kā norādīts iepriekš, salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražojuma kontroles numurā (PCN) iekļauto svaru tajā pašā standarta vai speciālajā kategorijā un tajā pašā stiprības klasē.
(58)
Atgriežoties pie jautājumiem, kas radušies saistībā ar b) punktu, vairākas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par pārklājumu. Tika sīkāk analizēti sākotnējās izmeklēšanas dati un tādējādi ieguva informāciju, ka Indijas iekšzemes tirgū pārdotajam “standarta” ražojumam bija pamatpārklājums, t. i., tas bija galvanizēts. Šo informāciju sniedza uzklausīšanā, kuru pieprasīja ieinteresētās personas, un to atkārtoti izpauda ieinteresētajām personām, kuras bija pieprasījušas šo informāciju, un arī iekļāva dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.
(59)
Divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu informāciju par korekcijām attiecībā uz hroma izmantošanu pārklājumā. Tika sīkāk analizēti Indijas ražotāja, kas sadarbojās, iesniegtie pārdošanas dati, tādējādi iegūstot normālās vērtības korekciju attiecībā uz hroma izmantošanas atšķirību, kā skaidrots 81. apsvērumā. Tie paši divi ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumu par to, kā noteica Indijas ražotāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdošanas rentabilitāti, - vai ražošanas izmaksas uzskaitīja, pamatojoties uz PCN vai arī izmantojot vidējās izmaksas; un vai normālajā vērtībā iekļāva pārdošanu ikvienam saistītam uzņēmumam.
(60)
Visa attiecīgā informācija par normālo vērtību minēta galīgās regulas 94. apsvērumā. Tiek noteikts arī, ka izmantoja tikai iekšzemes pārdošanas apjomus nesaistītiem uzņēmumiem.
(61)
Vēlāk divi minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nopietni apšauba, ka rentabilitātes un reprezentativitātes testus veica pareizi. Konkrētāk, attiecībā uz reprezentativitātes testu šie ražotāji eksportētāji pauda šaubas, ka Indijas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjoms pārsniedza 5 % no eksporta pa pārskatīto ražojumu grupām. Attiecībā uz reprezentativitātes testu konstatēja, ka gadījumos, kad konkrētā ražojumu grupā nesasniedza 5 %, tomēr tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjoms bija pietiekami liels, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu. Attiecībā uz rentabilitātes testu tika apstiprināts, ka to veica pa ražojumu veidiem.
(62)
Attiecībā uz jautājumiem, kas radušies saistībā ar iepriekš minēto c) punktu, t. i., kāpēc, salīdzinot normālo vērtību ar eksporta cenu, netika izmantots pilns PCN, izmeklēšanas laikā noskaidroja, ka pilns PCN nebūtu ticams rādītājs. Pirmkārt, tāpēc, ka ne Ķīnas, ne Indijas iestādes atšķirībā no ES iestādēm nenošķir desmit KN kodus, kurus izmanto attiecīgā ražojuma noteikšanai. Otrkārt, kā paskaidrots galīgās regulas 48. apsvērumā, vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju ražotie savienotājelementi bija standarta ražojumi (lielākā daļa ar pretestības klasi diapazonā no 4.8. līdz 8.8.), kuriem nebija speciālu īpašību attiecībā uz izejmateriālu, pretestību, pārklājumu vai ar sertifikāciju/drošumu saistītiem aspektiem un kuri bija paredzēti zemākas klases lietojumam (neprofesionālam lietojumam un izplatīšanai ierindas patērētājam), nevis lietojumam augstajās tehnoloģijās un neatbilda konkrētu galalietotāju, piemēram, autobūves, ķīmijas vai kosmiskās aviācijas nozares, stingrajām prasībām.
(63)
Attiecībā uz jautājumiem, kuri radušies saistībā ar iepriekš minēto d) punktu un kurus uzdeva divi citi ražotāji eksportētāji, tādus elementus kā “izsekojamība”, ISO 9000 standarts, brāķa procents un citi tādi kritēriji kā “cietības, lieces, stiprības, triecienizturības, berzes koeficients” nevarēja apstiprināt, jo attiecīgie uzņēmumi nesniedza informāciju, kā šie elementi ietekmē normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināmību.
(64)
Tā kā nav nekādas specifiskas informācijas attiecībā uz salīdzināmības trūkumu, kā apgalvots papildus ieteikumiem, kurus sniedza ieinteresētās personas sākotnējā izmeklēšanā, un, ņemot vērā ierobežoto papildu informāciju, kura pieejama attiecībā uz tādām citām tehniskām īpašībām kā pārklājums, sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka galvenie pašu ieinteresēto personu izceltie faktori un atšķirības, jo īpaši standarta un speciālo savienotājelementu salīdzinājums un stiprības klase, ir pietiekams pamats normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumam.
2.6. Papildu informācijas izpaušana par normālo vērtību 2012. gada 11. jūlijā
(65)
Kā iepriekš minēts, Komisija 2012. gada 11. jūlijā izpauda papildu informāciju par normālās vērtības atkārtotu klasificēšanu un ierosināto dempinga starpību pārrēķināšanu, pamatojoties uz iepriekš minēto skaidrojumu un prasītajām piezīmēm.
(66)
Kā minēts 32. apsvērumā, Indijas ražotājs sākotnējā pieteikumā iekļāva iekšzemes pārdošanas darījumu sarakstu (“DMSAL”) bez PCN. Vienīgais katra pārdošanas darījuma identifikators bija vienības kods, kas bija katra ražojuma iekšējais kods, un ražojuma apraksta teksta virkne, piemēram:
M8X1,25X16 APCIĻŅA SKRŪVE
(67)
Kā skaidrots galīgās regulas 48. līdz 57. apsvērumā, Indijas uzņēmums sadalīja savus iekšzemes pārdošanas apjomus standarta un speciālo savienotājelementu pārdošanā, izmantojot 77. apsvērumā minēto nošķiršanu. Tāpēc DMSAL tika iesniegts kā divi dokumenti - “Standarta DMSAL” un “Speciālais DMSAL”. Tos pārdošanas apjomus, kurus nevarēja noteikt vai nu kā standarta, vai kā speciālo savienotājelementu pārdošanu, izslēdza no turpmākā normālās vērtības aprēķina.
(68)
Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs arī, ka būs vajadzīga savienotājelementa stiprības klase, lai noteiktu normālo vērtību. Indijas uzņēmums noteica stiprības klasi katrai “Standarta DMSAL” un “Speciālais DMSAL” dokumenta pozīcijai un norādīja to ailē “Pakāpe”, kurā minēta stiprības klase, piemēram:
Apraksts
Pakāpe
M8X1,25X16 APCIĻŅA SKRŪVE
8.8.
(69)
Pamatojoties uz to, aprēķināja sākotnējo normālo vērtību, izmantojot sadalījumu standarta un speciālos savienotājelementos un stiprības klasi, kā noteikts pirmajā izpaustajā informācijā par īstenošanas pārskatīšanu 2012. gada 30. maijā.
(70)
Kā minēts 54. apsvērumā, daži ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumus, atsaucoties uz to, ka nav salīdzinājuma, pamatojoties uz savienotājelementa pārklājumu, diametru un garumu, un apgalvoja, ka tas varētu ietekmēt sākotnēji aprēķinātās normālās vērtības līmeni.
(71)
Tā kā nebija PCN, lai iegūtu pārdotā savienotājelementa diametru un garumu, tika analizēta katra darījuma apraksta teksta virkne (apvienojot vienā grupā darījumus ar tādu pašu apraksta tekstu). Pēc iepriekš minētā parauga M8 = diametrs un 16 = garums. Tāpēc šajā gadījumā tas ir tādas skrūves apraksts, kuras diametrs ir 8 mm un garums 16 mm. 1,25 attiecas uz vītnes soli, kuru neizmantoja, lai klasificētu attiecīgo ražojumu.
(72)
Ķīnas ražotāja eksportētāja izmantotajā PCN šie dati tiek atspoguļoti nedaudz citādi. Iepriekš minētās skrūves diametra un garuma apraksts būtu “080016”.
(73)
Lai nodrošinātu atbilstību starp normālo vērtību un eksporta cenu, Komisija sadalīja diametru un garumu trīs līdzīgos diapazonos, kā noteikts otrajā 2012. gada 5. jūlija vēstulē par izpaušanu:
Rādītājs
Diametrs
Garums
Mazs
M4 līdz M10
0 līdz100 mm
Vidējs
M12 līdz M20
100 līdz 200 mm
Liels
M22 līdz M30
200 līdz 300 mm
(74)
Neliels Indijas ražotāja pārdošanas darījumu skaits neietilpst šajos diapazonos, un to neizmantoja, lai aprēķinātu normālo vērtību. Tāpēc iepriekš minētā skrūve būtu aprakstīta ar pārskatītu PCN“GSS” = 8.8. stiprības klase; mazs diametrs; mazs garums.
(75)
Iepriekš minētajā piemērā skaidri parādīts, ka ražojuma apraksta teksta virknē nav ietverta informācija par pārklājumu, ko izmantoja Indijas iekšzemes ražotājs. Tāpēc tika pārbaudīti izmeklēšanas dokumenti, meklējot pierādījumus par pārklājuma veidu, ja tāds ir, ko Indijas ražotājs izmantoja pārdošanai iekšzemes tirgū paredzētajiem standarta savienotājelementiem. Konfidenciālie pierādījumi dokumentos, kurus pārbaudīja Indijas ražotāja uzņēmuma telpās, liecināja, ka iekšzemes tirgum paredzētie standarta savienotājelementi bija galvanizēti (PCN veids “A”), un šo informāciju izpauda visām ieinteresētajām personām 2012. gada 5. jūlijā.
2.7. Piezīmes, kas saņemtas par 2012. gada 11. jūlija paziņojumu par informācijas izpaušanu
(76)
Vairāki ražotāji eksportētāji atbildēja uz minēto paziņojumu par informācijas izpaušanu. Pēc šo ražotāju eksportētāju pieprasījuma tika noorganizēta uzklausīšana, kuru vadīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersona, lai turpinātu dialogu ar Komisiju un apspriestu radušos jautājumus. Ražotāji eksportētāji uzdeva šādus jautājumus:
a)
Indijas ražotāja izmantotā metodoloģija, lai sadalītu savus iekšzemes pārdošanas apjomus standarta un speciālu savienotājelementu pārdošanā;
b)
ja daži autobūves nozarei pārdotie savienotājelementi tiek uzskatīti par standarta savienotājelementiem, būtu jānodrošina “svarīga korekcija”;
c)
normālās vērtības korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, ko piemēro velmētu stiepļu importam Indijā;
d)
hroma (VI) klātbūtne standarta savienotājelementu pārklājumā;
e)
Komisijas izmantotā metodologija gadījumos, ja konkrētam eksporta darījumam nav atbilstoša iekšzemes pārdošanas darījuma; un
f)
Indijas ražotāja iekšzemē pārdoto ražojumu kodu atklāšana.
(77)
Attiecībā uz a) punktu Indijas ražotājs savus iekšzemes pārdošanas apjomus sadalīja standarta un speciālo savienotājelementu pārdošanā, uzskatot, ka saskaņā ar klienta rasējumu ražotie savienotājelementi bija speciāli savienotājelementi, bet citi pārdošanas apjomi attiecās uz standarta savienotājelementiem, t. i., nebija ražoti saskaņā ar specifisku vai klienta rasējumu.
(78)
Attiecībā uz b) punktu un kā noteikts 2012. gada 13. jūlija paziņojumā par lietu, kas nosūtīta minētajām ieinteresētajām personām pēc uzklausīšanas 11. jūlijā, Komisija apstiprināja, ka tā kā nav klientu nosaukumu, kā iepriekš minēts, Komisija atsaucas uz 47. apsvērumu. Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar Eiropas savienotājelementu ražotāju asociācijas iesniegto informāciju “Eiropā, ja klients - jo īpaši autobūves nozare - pasūta savienotājelementu, ko ražo saskaņā ar rasējumu, bet kurš vienlaicīgi pilnībā atbilst starptautiskajiem standartiem (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), savienotājelementu ražotāji jebkurā gadījumā šo ražojumu uzskata par “speciālu” ražojumu un uzņēmuma iekšējā klasifikācijā to attiecīgi nosaka kā “speciālu” [..] Tas ir visu pasaules un arī Indijas savienotājelementu ražotāju “modus operandi””. Tāpēc Komisija ir pārliecināta, ka autobūves nozarei paredzētos standarta savienotājelementus neiekļāva standarta savienotājelementu sarakstā, ko sniedza sākotnējās izmeklēšanas konstatējumos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(79)
Attiecībā uz c) punktu uzklausīšanā ražotāji eksportētāji uzdeva jautājumu par korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, lai ņemtu vērā maksājumus, ko piemēro velmētas stieples importam Indijā, kas iekļauti normālajā vērtībā, bet nav neiekļauti Ķīnas izcelsmes eksporta cenā. Izlasē iekļautie Ķīnas uzņēmumi sākotnējās izmeklēšanas laikā pirka Ķīnā ražotu velmētu stiepli.
(80)
Uz Indijas ražotāja importēto izejvielu attiecās muitas pamatnodoklis (5 % no vērtības, kas apliekama ar nodokli) un muitas nodoklis izglītības vajadzībām (3 % no muitas pamatnodokļa vērtības, kurai pieskaitīta kompensācijas maksājuma summa). Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu šādu netiešo nodokļu korekciju var pieprasīt, ja līdzīgajam ražojumam un izejvielām piemērotie importa maksājumi ir tajā fiziski iekļauti, ja ražojums paredzēts patēriņam iekšzemes tirgū un ja maksājumi nebūtu iekasēti vai tiktu atmaksāti, līdzīgo ražojumu eksportējot uz Eiropas Savienību. Tā kā netika saņemta sūdzība un pierādījumi, ka eksportam no iepriekš minētajiem ražotājiem eksportētājiem uz ES būtu priekšrocības, kas saistītas ar importa maksājumu neiekasēšanu vai atmaksāšanu par izejvielu (velmēta stieple) importu, prasība ir jānoraida. Turklāt šāda korekcija parasti nav pieejama, ja attiecīgais ražotājs eksportētājs, kā tas ir šajā pārskatīšanā, visas izejvielas iegūst no iekšzemes piegādātājiem, kuriem nepiemēro importa maksājumu.
(81)
Attiecībā uz d) punktu pierādījumi sākotnējās izmeklēšanas dokumentos liecināja, ka Indijas iekšzemes tirgū pārdoto standarta savienotājelementu standarta pārklājums ietvēra hromu Cr3 un tāpēc tas atbilda PCN definīcijai “pārklājumam nav pievienots hroms (VI). Tāpēc dempinga starpību pārrēķināja, eksporta pozīcijā iekļaujot visdārgāko hroma pārklājuma veidu un nepiemērojot eksporta cenas korekciju. Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka informācija par pārklājumu attiecās uz esošo situāciju, nevis uz IP. Apgalvojums nav pareizs. Sākotnējās izmeklēšanas gaitā pārbaudes laikā ieguva pārbaudītus pierādījumus, ka visi standarta savienotājelementi, kas pārdoti Indijas iekšzemes tirgū sākotnējā IP laikā, bija galvanizēti.
(82)
Attiecībā uz e) punktu apstiprināja, ka dempinga starpības tika aprēķinātas, pamatojoties uz to, ka, ja nebija atbilstošu iekšzemes pārdošanas darījumu, eksporta darījumi tika izslēgti no dempinga aprēķina. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nebija pamatojuma, lai konkrētus eksporta darījumus izslēgtu no dempinga starpības aprēķina. Tomēr, lai panāktu dažādu personu pārdošanas apjomu godīgu atspoguļojumu, tika konstatēta ievērojama atbilstība starp visu izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju iekšzemes un eksporta pārdošanas apjomiem.
(83)
Attiecībā uz f) punktu Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas eksportētājs apgalvoja, ka Indijas ražotājs nesniedza labu pamatojumu, kāpēc Komisijai nebija ļauts izpaust konkrētu informāciju par iekšzemē pārdoto ražojumu kodiem. Komisija, vienlaicīgi ievērojot konfidencialitātes noteikumus, sniedza iespējami daudz informācijas vairākos paziņojumos par lietu, paziņojumā par informāciju, ko darīja pieejamu visām ieinteresētajām personām, un uzklausīšanā, ko nodrošināja Ķīnas Tirdzniecības kamerai un visiem Ķīnas eksportētājiem, kuri to pieprasīja. Attiecībā uz pieprasījumu izpaust Indijas ražotāja ražojumu kodus jāatzīst, ka šīs informācijas izpaušana ļaus citām personām diezgan precīzi aprēķināt Indijas ražotāja iekšzemes cenas, un, lai aizsargātu uzņēmuma konfidenciālo informāciju, no tā būtu jāizvairās. Ja konfidenciāla informācija netiktu aizsargāta, Komisija varētu saņemt sūdzības par kaitējumu un varētu atturēt uzņēmumus analogās valstīs, kuru sadarbošanās ir brīvprātīga, sadarboties izmeklēšanās. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja.
2.8. Tās metodoloģijas korekcijas, ko galīgajā regulā izmanto normālas vērtības aprēķināšanai
(84)
Indijas ražotāja datus atkārtoti pārbaudīja, ņemot vērā uzklausīšanu un dialogu, kas notika uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, kā arī Ķīnas ražotāju eksportētāju iebildumus šajā pārskatīšanā par ražojumu veidu noteikšanu Indijas normālās vērtības aprēķināšanai, kuros tika apgalvots, ka papildus standarta un speciālo savienotājelementu nošķiršanai un stiprības klasei liela nozīme ir tādiem elementiem kā diametrs, garums un pārklājums.
(85)
Pēc šīs atkārtotās pārbaudes Komisija varēja noteikt Indijas iekšzemes tirgū pārdoto savienotājelementu diametru un garumu. Lai nodrošinātu taisnīgu minēto un no ĶTR eksportēto savienotājelementu salīdzinājumu, diametru un garumu sadalīja diapazonos un katram diapazonam aprēķināja normālo vērtību. To sīki paskaidroja 2012. gada 5. jūlija un 11. jūlija informatīvajās piezīmēs, kuras darīja pieejamas visām ieinteresētajām personām. Metodoloģija, kur apvieno savienotājelementus diapazonos, lai tos sadalītu pēc Indijas ražotāja pārdoto galveno ražojumu izmēriem, nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu ar Ķīnas uzņēmumu eksportu, kā to pieprasīja ieinteresētās personas. Pēc tam divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tiem nebija pilnīgas informācijas, norādot, ka klasifikācija bija neskaidra un nepiemērota, un tāpēc ar šo informāciju nepietika, lai pieprasītu korekcijas fizisko atšķirību dēļ. Tomēr bez šiem vispārīgajiem paziņojumiem divi minētie ražotāji eksportētāji nesniedza nevienu pamatotu alternatīvu ieteikumu vai pierādījumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(86)
EFDA apgalvoja, ka diametra un garuma izmantošana neatspoguļo realitāti, un ieteica alternatīvu - divus kritērijus, lai, viņuprāt, izvairītos no dažu ražojumu neiekļaušanas, tomēr šo alternatīvu nepamatoja. No Komisijas ierosinātās klasifikācijas neizslēdza nevienu ražojumu veidu (iekļāva visas iespējamās diametra un garuma kombinācijas), un tādējādi šā apgalvojuma pārbaudi nevarēja turpināt.
(87)
Konstatēja, ka visi pārdotie standarta savienotājelementi bija galvanizēti, un tāpēc normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz pārklājumu, kas atbilst PCN kodam “A”. Ja izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji neeksportēja savienotājelementus ar “A” veida pārklājumu, tad izmantoja vislīdzīgāko pārklājuma veidu, nekoriģējot nevienu eksporta cenu.
(88)
Stiprības klases dati un sadalījums standarta un speciālos savienotājelementos palika nemainīgs.
(89)
Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos, lai pārbaudītu Indijas analogā ražotāja konfidenciālos datus un nodrošinātu pārliecību par iekšzemes pārdošanas apjomu konfidencialitāti, kā arī par standarta savienotājelementu pārklājuma jautājumu, t. i., hroma klātbūtni pārklājumā, un par informācijas ieguvi attiecībā uz standarta savienotājelementu garumu un diametru. Pēc Indijas analogā ražotāja konfidenciālo datu pārbaudes uzklausīšanas amatpersona atbildēja uz divu ražotāju eksportētāju uzdotajiem jautājumiem. Uzklausīšanas amatpersonas ziņojumu iekļāva dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.
(90)
Neraugoties uz iepriekš minēto papildu informāciju, paskaidrojumiem, uzklausīšanu un notikušo dialogu, dažas personas turpināja apgalvot, ka tām trūkst informācijas, kas ļauj pieprasīt korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu. Komisija ieinteresētajām personām sniedza plašu informāciju par normālās vērtības noteikšanai izmantotajām ražojumu grupām, kā to paredzēja Apelācijas institūcija (7). Turklāt ilgākā laikposmā no 2012. gada 30. maija līdz 2012. gada 19. jūlijam Komisija sniedza informāciju un atbildēja uz visiem personu uzdotajiem jautājumiem. Turklāt visām personām piešķīra papildu 20 dienu periodu, lai tās sniegtu piezīmes par galīgo izpaušanu.
(91)
Tās pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pretēji Apelācijas institūcijas ziņojumam Komisija, neminot labu pamatojumu, atteicās izpaust informāciju par konkrētiem Indijas ražotāja ražojumiem, kurus izmantoja, lai noteiktu normālo vērtību. Antidempinga nolīguma 6.5. pantā noteikts, ka izmeklēšanas iestādēm atbilstīgi jāizturas pret informāciju, kura ir konfidenciāla vai tiek sniegta konfidenciāli. Šajā gadījumā Indijas ražotājs konfidenciāli sniedza informāciju par iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidiem, un uzņēmums atjaunoja savu pieprasījumu Komisijai uzskatīt šo informāciju par konfidenciālu, norādot, ka tā turpina uzskatīt šo informāciju par pilnīgi konfidenciālu, kā minēts 82. apsvērumā. Šīs personas arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi nekonfidenciālu informācijas apkopojumu, kuru, kā prasīts ziņojumos, sniedza Indijas ražotājs. Tomēr dialoga procesa turpinājumā, kā iepriekš minēts apsvērumos, Komisija izpauda ieinteresētajām personām visu attiecīgo informāciju par Indijas ražotāju, kuru tā drīkstēja izpaust, ievērojot konfidencialitātes ierobežojumus, lai ieinteresētās personas varētu aizstāvēt savas intereses.
2.9. Normālās vērtības noteikšana ĶTR ražotājiem eksportētājiem, normālā vērtība, eksporta cenas, salīdzinājums
(92)
Normālo vērtību aprēķināja un salīdzināja ar eksporta cenu, kā iepriekš noteikts. Tika veiktas eksporta cenas korekcijas, lai novērstu cenu atšķirību, ja attiecīgo savienotājelementu pārklājumam tiek pievienots hroms (VI). Minēto salīdzinājumu veica, pamatojoties uz EXW, kā sākotnējā izmeklēšanā.
2.10. Prasības veikt korekcijas, pamatojoties uz ražojuma īpašībām
(93)
Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu fizisko atšķirību dēļ vairākos attiecīgā ražojuma veidos (sešstūra skrūves, kokskrūves, bultskrūves u. c.). Tā kā konfidencialitātes iemeslu dēļ attiecīgajam ražotājam eksportētājam nav piekļuves pilnīgiem datiem par normālo vērtību, uzņēmums izmantoja savas eksporta cenas, lai parādītu, cik lielā mērā atšķiras katra savienotājelementa veida cenas.
(94)
Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu veica, nošķirot standarta un speciālo savienotājelementu veidus, kā minēts galīgās regulas 102. apsvērumā, kā arī nosakot stiprības klasi. Šajā gadījumā neizmantoja pilnus ražojuma kontroles numurus (PCN), ņemot vērā, ka ražotājs analogajā valstī nesniedza informāciju, kurā, kā prasīts, izmantotas uz PCN balstītas kategorijas. Sākotnējā PCN viena no elementiem mērķis bija noteikt dažādus savienotājelementu veidus pēc KN koda, pie kura tie pieder. Ņemot vērā, ka Indijas ražotājs nesniedza šo informāciju, veicot salīdzinājumu sākotnējā izmeklēšanā, šo elementu nevarēja izmantot.
(95)
Ražotāja eksportētāja sniegtā informācija liecināja, ka, iespējams, ir pamatojums, lai veiktu korekcijas dažādu savienotājelementu veidu atšķirību dēļ. Tomēr ieteikto metodiku neuzskatīja par piemērotu, jo atšķirībā no sākotnēji pieprasītā uzņēmums nesniedza precīzu informāciju par ražojuma veidu pēc KN koda, kā skaidrots 34. apsvērumā. Alternatīvi Savienības tirgū veica Savienības ražošanas nozares cenu atšķirību pārbaudi, lai noteiktu, vai starp dažādu savienotājelementu veidiem pastāv cenu atšķirības. Savienības ražošanas nozares informācija tika sniegta pilnībā, izmantojot PCN, kā tas sākotnēji prasīts. Šī pārbaude apstiprināja, ka cenas ES tirgū atšķiras atkarībā no savienotājelementa veida. Pamatojoties uz to, uzskatīja par piemērotu koriģēt normālās vērtības, lai ietvertu šīs atšķirības. Kā korekcijas pamatu izmantoja Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu Savienības tirgū un to novērtēja kā “1”, bet visiem individuāliem veidiem noteica attiecīgas individuālas vērtības atkarībā no cenas un vidējās cenas attiecības. Tad šīs vērtības piemēroja normālajai vērtībai, kuru izmantoja salīdzinājumam ar katru ražotāja eksportētāja eksportēto veidu.
(96)
Tā kā šīs korekcijas veica, pamatojoties uz fizisko īpašību atšķirību tirgus vērtībām ES tirgū, par piemērotu uzskatīja līdzīgas korekcijas veikt arī visu ražotāju eksportētāju dempinga starpību aprēķinā.
(97)
Pēc vispārējās izpaušanas dokumenta publicēšanas CCME un Ķīnas eksportētājs apgalvoja, ka Komisija joprojām pārkāpj PTO Antidempinga nolīguma 2.4., 6.2. un 6.4. pantu, laicīgi nesniedzot informāciju par pamatu, ko izmantoja eksporta cenas un normālās vērtības salīdzināšanai, un aicināja Komisiju izpaust vispārēju informāciju par izmantotajiem normālās vērtības ražojumu veidiem, lai pildītu savu pienākumu un sniegtu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem iespējas nodrošināt savu interešu aizsardzību, iesniegt lietu ar pilnīgu informatīvo pamatojumu un nodrošināt eksporta cenu un normālās vērtības taisnīgu salīdzinājumu. Tāpēc minētās personas pieprasīja Komisijai pārskatīt:
a)
pilnīgu informācijas izpaušanu par normālās vērtības ražojumu veidiem;
b)
nodrošinājumu, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju izgatavotie standarta savienotājelementi netiek salīdzināti ar savienotājelementiem, kurus analogais ražotājs izgatavo izmantošanai augstās tehnoloģijās;
c)
sniegtos pierādījumus, kā pamatot korekciju pieprasījumus;
d)
sniegto informāciju, kā tiek veiktas konkrētas korekcijas; un
e)
ES pienākumu ņemt vērā jebkuru eksporta darījumu.
(98)
Attiecībā uz a) punktu un ņemot vērā informāciju, kuru darīja pieejamu 2012. gada 30. maija, 11. jūlija un 13. jūlija informatīvajos paziņojumos, 2012. gada 31. jūlijā nosūtītajā vispārējās izpaušanas dokumentā un īpaši 77. līdz 96. apsvērumā un uzklausīšanā, kas notika apspriešanās procesa gaitā, uzskata, ka ieinteresētajām personām tika sniegta visa informācija, kuru varēja izpaust konfidencialitātes prasību ietvaros.
(99)
Aspekts attiecībā uz b) punktu par vajadzību nodrošināt, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju izgatavotie standarta savienotājelementi netiek salīdzināti ar analogā ražotāja izgatavotajiem savienotājelementiem izmantošanai augstās tehnoloģijās, tika aplūkots 78. apsvērumā. Tā kā nebija jaunu pierādījumu un minētās personas iesniedza tikai apgalvojumus par iespējamo augstām tehnoloģijām, kas nav autobūves nozare, paredzēto savienotājelementu klātbūtni, Komisija uzskata, ka lietā pieejamā informācija ir pietiekami ticama, lai nodrošinātu, ka tikai standarta savienotājelementi tika izmantoti tās normālās vērtības noteikšanai, kuru izmantoja salīdzināšanai ar minētā Ķīnas eksportētāja eksporta cenu.
(100)
Attiecībā uz c) punktu un apgalvojumiem, kuros norādīts, ka Komisija nav sniegusi informāciju par to, kā Ķīnas ražotāji eksportētāji varēja pamatot korekciju pieprasījumus attiecībā uz tādiem elementiem kā “izsekojamība”, ISO 9000 standarts, brāķa procents un citiem tādiem kritērijiem kā “cietības, lieces, stiprības, triecienizturības, berzes koeficients” (skatīt 63. apsvērumu) un importēšanas izmaksu nodokļiem (skatīt 79. un 80. apsvērumu), Komisija sniedza šādu informāciju. Pirmkārt, jāatgādina, ka ieinteresētās personas uzdeva jautājumu par šiem elementiem, nesniedzot nekādu sīkāku informāciju. Uzklausīšanā, kuru 2012. gada 11. jūlijā noorganizēja uzklausīšanas amatpersona, Komisija aicināja personas sniegt papildu informāciju par iepriekš minētajiem jautājumiem, bet papildu informācija netika sniegta. 80. apsvērumā Komisija sīki paskaidroja, kāpēc nevarēja apstiprināt korekciju pieprasījumu attiecībā uz eksporta cenām, kurā bija paredzēts ņemt vērā nodokļus, ko piemēro velmētu stiepļu importam Indijā, kā arī vispārīgi Ķīnas ražotāju eksportētāju lētāku piekļuvi izejvielām. Turklāt, kā noteikts sākotnējās regulas 63. apsvērumā, galvenās izejvielas - velmētu tērauda stiepļu - izmaksas pilnībā neatspoguļoja tirgus vērtības. Konstatēja, ka velmētu tērauda stiepļu cenas iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas nekā citos tirgos. Tāpēc šīs izkropļotās cenas nevar izmantot kā korekciju pamatu saskaņā ar minēto personu pieprasījumu. Šajos apstākļos Komisija nezina, kādu papildu informāciju Ķīnas Tirdzniecības kamera un ražotājs eksportētājs vēl varētu iesniegt, lai pamatotu šos divus korekciju pieprasījumus.
(101)
Attiecībā uz d) punktu jāatgādina, ka minētā informācija par “ES ražotāju normālās vērtības veidiem un to cenu līmeņiem, kā arī korekciju ietekmi uz analogā ražotāja normālās vērtības veidiem” ir konfidenciāla un to nevar izpaust. Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu skaidrojumus par to, kā tika veiktas pārklājuma cenu atšķirību korekcijas. Tomēr, kā minēts 92. apsvērumā, būtu jānorāda, ka speciālajā izpaušanas dokumentā Komisija norādīja, kuri eksportēto ražojumu veidi ir tikuši koriģēti, tādējādi ļaujot attiecīgajām personām saprast, kā veica korekcijas.
(102)
Attiecībā uz e) punktu un iespējamo vajadzību dempinga aprēķinā ņemt vērā visus salīdzināmos eksporta darījumus, lai nodrošinātu taisnīgu cenu salīdzinājumu atbilstīgi PTO Antidempinga nolīguma 2.4.2. pantam, Komisija norāda, ka tā precīzi pildīja minēto personu pieprasījumu un ieteikumus, koriģējot dempinga starpību noteikšanā izmantoto normālo vērtību. Nodrošinot pilnīgu atbilstību PTO Antidempinga nolīguma 2.4.2. pantam, kurš attiecas uz salīdzināmiem eksporta darījumiem, iepriekš minētajā 93. līdz 96. apsvērumā sniegti paskaidrojumi par izmantoto metodiku un turpmāk minētajā 107. un 108. apsvērumā norādīti iemesli, kāpēc konstatētā dempinga summa tika izteikta kā dempinga aprēķinā izmantoto eksporta darījumu procentuālā attiecība. Šajā gadījumā visi salīdzināmie darījumi (pa ražojumu veidiem) ir tikuši izmantoti salīdzināšanai. Tāpēc bija pamatoti konstatēto dempinga summu izteikt kā dempinga aprēķinā izmantoto eksporta darījumu procentuālo attiecību.
(103)
Pēc vispārējās informācijas atklāšanas divi Ķīnas ražotāji eksportētāji atgādināja, ka būtu jākoriģē iespējamās izejvielu patēriņa efektivitātes atšķirības, vieglāka piekļuve izejvielām, efektīvāks elektrības patēriņš un zemāka rentabilitāte uz darbinieku. Jāatgādina, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesaņēma TER sākotnējā izmeklēšanā un to izmaksu struktūru nevar uzskatīt par tirgus vērtību atspoguļojumu, kuru var izmantot kā korekciju pamatu, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi izejvielām. Turklāt būtu jānorāda, ka konstatēja, ka ĶTR ražošanas procesi ir salīdzināmi ar Indijas ražotāja procesiem un ka iespējamās atšķirības ir ļoti mazas. Šajā gadījumā konstatēja, ka Indijas ražotājs konkurē ar daudziem citiem ražotājiem Indijas iekšzemes tirgū, un tiek uzskatīts, ka tā cenas pilnībā atspoguļoja iekšzemes tirgus stāvokli. Kā minēts 41. apsvērumā, kā aizstājēju normālās vērtības noteikšanai bija jāizmanto tādu ražotāju izmaksas un cenas, kuru valstīs darbojas tirgus ekonomika.
(104)
Tie paši divi Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, apkopojot diapazonos datus par diametru un garumu, Komisijai nevajadzētu atsaukties uz diapazoniem, bet, lai veiktu salīdzināšanu, tai būtu jāizmanto diametra un garuma faktiskās vērtības. Pirmkārt, kā minēts 70. apsvērumā, pēc uzklausīšanas, kas notika 2012. gada 26. jūnijā, Komisija vienojās ar tām pašām personām apkopot diametru un garumu diapazonos, lai ņemtu vērā fizisko īpašību ietekmi uz cenām. Minētās personas pašas noteica dažus iespējamos diapazonus, tomēr Komisija uzklausīšanā norādīja, ka šie ierosinātie diapazoni būtu jāpārskata, lai nodrošinātu eksportēto veidu atbilstību ļoti līdzīgiem Indijas ražotāja veidiem. Otrkārt, minētās personas apgalvoja, ka diametram piemērā, ko piedāvāja 2012. gada 3. jūlija uzklausīšanā, būtu bijusi neliela ietekme izejvielas patēriņa ziņā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
2.11. Dempinga starpības
(105)
Dempinga starpības noteica, pamatojoties uz svērtās vidējās normālās vērtības salīdzinājumu ar svērto vidējo eksporta cenu.
(106)
Galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir šāda:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pārskatītās galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
ĶTR ražotājs eksportētājs
Pašreizējā dempinga starpība
Pārskatītā dempinga starpība
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojas un kuri nav iekļauti izlasē
78,1 %
54,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
115,4 %
74,1 %
(108)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā dempinga starpības aprēķinā kopējā konstatētā dempinga summa būtu jāizsaka procentos no kopējās visu eksporta darījumu CIF vērtības, nevis procentos no tiem eksporta darījumiem, kurus izmantoja dempinga summas aprēķināšanā. Saskaņā ar šā uzņēmuma pausto viedokli, pretējā gadījumā veidotos pieņēmums, ka noticis dempings attiecībā uz tiem eksporta darījumiem, kurus neizmantoja dempinga noteikšanā.
(109)
Eksporta cenu un normālo vērtību, pamatojoties uz svērto vidējo, salīdzināja tikai tiem Ķīnas ražotāja eksportētāja eksportētiem ražojumu veidiem, kuriem atbilstošus ražojumu veidus ražoja un pārdeva Indijas ražotājs. Tika uzskatīts, ka tas ir visticamākais pamats šā ražotāja eksportētāja dempinga līmeņa noteikšanai, ja tāds ir; mēģinājumi noteikt visu citu eksportēto veidu atbilstību ļoti līdzīgiem Indijas ražotāja veidiem varētu radīt kļūdainus konstatējumus. Pamatojoties uz to, pareizi ir konstatēto dempinga summu izteikt procentos no tiem eksporta darījumiem, kurus izmantoja dempinga summas aprēķinā - šo konstatējumu uzskata par reprezentatīvu visiem eksportētajiem veidiem. Tādu pašu pieeju izmantoja, aprēķinot citu ražotāju eksportētāju dempinga starpības.
3. Savienības ražošanas nozares definīcija
(110)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja Savienības ražošanas nozares definīciju, lai ņemtu vērā DSB ziņojumos minētos ieteikumus, kuros norādīts, ka ES bija rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 4.1. pantam, izslēdzot no Savienības ražošanas nozares definīcijas tos ražotājus, kuri nevēlas tikt iekļauti izlasē, un uzskatot, ka 25 % slieksnis, kas noteikts pamatregulas 4. panta 1. punktā, automātiski ir ražotāji, kuru produkcija ir “nozīmīga daļa” no Savienības attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma. Apelācijas institūcijas 2011. gada 15. jūlijā izdotā ziņojuma 430. punktā tiek norādīts, ka “ja Komisijas Savienības ražošanas nozares definēšanas process nerada būtisku izkropļojuma risku, sadrumstalotajā savienotājelementu nozarē varētu būt pieļaujama šāda neliela daļa, jo pastāv plašākas informācijas ieguves grūtības. [..] ierobežojot iekšzemes ražošanas nozares definīciju attiecībā uz ražotājiem, kuri vēlas piedalīties izlasē, Komisija izslēdza ražotājus, kuri sniedza būtisku informāciju” (izcēlums pievienots). Tagad minētie ražotāji ir iekļauti Savienības ražošanas nozares definīcijā.
(111)
Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka to Savienības ražotāju ražošanas apjoms, kuri piekrita tikt iekļauti izlasē un pilnībā sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas laikā, bija 27,0 % no Savienības attiecīgā ražojuma kopējā ražojuma apjoma. Tāpēc tika uzskatīts, ka šie uzņēmumi ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(112)
Pēc DSB ziņojumos minētajiem secinājumiem un pamatojoties uz visiem derīgajiem pieteikumiem, ko iesnieguši ES ražotāji termiņā, kas noteikts 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā paziņojumā par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu (8), un neraugoties uz to, vai tie norādīja, ka ir gatavi kļūt par izlases daļu, Komisija pārrēķināja, ka faktiski Savienības ražošanas nozare bija 36,3 % no Savienības attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma 2006. gadā.
(113)
Pēc Savienības ražošanas nozares definīcijas pārskatīšanas Komisija noskaidroja, vai saražoto savienotājelementu procentuālais daudzums no kopējā aprēķinātā ražošanas apjoma bija nozīmīga daļa PTO Antidempinga nolīguma 4.1. panta nozīmē.
(114)
Kā minēts galīgās regulas 112. apsvērumā, izmeklēšanā noteica, ka līdzīgo ražojumu ražo liels ražotāju skaits Savienībā, t. i., vairāk nekā 300 galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi (“MVU”), bet tostarp arī daži lielāki uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. Sākotnējās izmeklēšanas sākšanas laikā Komisija sazinājās ar katru no šiem zināmajiem ražotājiem un aicināja tos piedalīties izmeklēšanā un sniegt konkrētu informāciju par savām darbībām. Ne paziņojumā par procedūras sākšanu, ko publicēja, sākot sākotnējo izmeklēšanu, ne pavadvēstulē, ko nosūtīja sākšanas dienā visiem zināmajiem ES ražotājiem, nebija atsauces uz faktu, ka to ES ražotāju iesniegtā informācija, kuri nevēlējās sadarboties, netiks ņemta vērā.
(115)
Kā minēts, lielākā daļa ES uzņēmumu, kas ražo savienotājelementus, ir mazi, pat mikrouzņēmumi (ģimenes uzņēmumi), kuriem parasti ir ierobežoti resursi, tostarp finanšu un personāla resursi, un tie nav tādu valsts vai ES asociāciju locekļi, kuras šos uzņēmumus varētu pārstāvēt izmeklēšanas laikā, un tiem, kā tas bieži notiek MVU gadījumā, nav līdzekļu, lai algotu tirdzniecības jomā specializējušos juristus un grāmatvežus. Mazi uzņēmumi arī pauž lielas bažas par savu konfidenciālo datu aizsardzību šādas izmeklēšanas gaitā, kurus tie uzskata par ļoti svarīgiem. Neraugoties uz to, liels ražotāju skaits pieteicās (kopā 63 ES ražotāji) un sniedza prasīto informāciju. Jānorāda, ka šie ražotāji bija gan MVU, gan lielāki uzņēmumi, kas atradās visā ES. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī šā gadījuma īpašos apstākļus, var uzskatīt, ka šie ražotāji, kuri bija 36,3 % no Savienības kopējās attiecīgā ražojuma produkcijas, ir nozīmīga daļa no visas Savienības ražošanas nozares un attiecīgi atbilst PTO Antidempinga nolīguma 4.1. panta nozīmei. Turklāt, kā minēts, tā kā visi lielākie zināmie ES ražotāji pieteicās procedūras sākšanas laikā termiņā, kas noteikts sākotnējā paziņojumā par procedūras sākšanu, sākotnējā izmeklēšanā atlasīto izlasi var uzskatīt par reprezentatīvu, pat pēc papildu 18 ES ražotāju iekļaušanas Savienības ražošanas nozares definīcijā.
(116)
Ķīnas Tirdzniecības kamera apgalvoja, ka Komisija varēja neierobežoti izmantot datus, kas saņemti no tiem ES ražotājiem, kuri pieteicās 112. apsvērumā minētajā termiņā, jo daži ES ražotāji varēja izvēlēties nepieteikties, jo nevēlējās piedalīties izlasē un tādējādi zināja, ka to atbildes netiks ņemtas vērā. Ķīnas eksportētāju asociācija pieprasīja Komisijai “sākt visu atlases procesu no jauna un sazināties ar visiem ES ražotājiem, neatsaucoties uz faktu, ka ražotājiem jāpauž gatavība piedalīties izlasē” (9). Tomēr, ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatīja, ka nebija vajadzības atsākt galīgās izlases atlasīšanas procesu, jo lielākie zināmie ES ražotāji pieteicās jau sākotnējā posmā. Pēc izpaušanas Ķīnas Tirdzniecības kamera atgādināja, ka nedrīkstētu izslēgt, ka daudzi ražotāji neatbildēja uz atlases veidošanas anketas jautājumiem “precīzi, jo tie zināja, ka nevēlēšanās piedalīties atlasē automātiski nozīmētu to izslēgšanu no iekšzemes ražošanas nozares”. Jānorāda, ka tādus pašus argumentus sākotnējās izmeklēšanas laikā sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji un Eiropas importētāji, kuri iebilda pret esošo stāvokli. Kā skaidrots galīgās regulas 26. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas Komisija sazinājās ar daudziem Savienības ražotājiem, un tikai daži no tiem atbildēja. Jānorāda, ka netika minēta to iespējamā iekļaušana vai neiekļaušana galīgajā atlasē. Faktiski iespējamā Savienības ražotāju galīgā izlase neatbilda to lēmumam pieteikties procedūras laikā, jo lēmuma pieņemšanas motivācijā ietilpa citi faktori, kuri atšķīrās no 115. apsvērumā ietvertajiem faktoriem. Tāpēc Komisijai adresētais pieprasījums, kurā Komisiju aicināja veikt kaitējuma novērtējumu, no jauna tika noraidīts.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(117)
Pēc ziņojumiem sākotnējā izmeklēšanā noteiktos konstatējumus par kaitējumu atkārtoti pārbaudīja Savienības ražošanas nozares līmenī, kā noteikts saskaņā ar 114. apsvērumu, attiecībā uz tendencēm šādās jomās - ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošana, vienības cenas, tirgus daļa, nodarbinātība un ražība, t. i., izmantojot informāciju, kas savākta par 6 izlasē iekļautajiem ražotājiem un papildu 57 ražotājiem, kuri tagad veido Savienības ražošanas nozari. Tā kā informāciju par krājumiem, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumu no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un algām ieguva no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza 6 izlasē iekļautie ražotāji, citi atlasītajā ES ražošanas nozarē konstatētie kaitējuma faktori tika apstiprināti pārskatā.
4.1. Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums
(118)
Pamatojoties uz visu pieejamo informāciju (skatīt 112. apsvērumu), Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika bija šāda:
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Ražošanas apjoms (t)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indekss
100
107
100
106
110
Ražošanas jauda (t)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indekss
100
102
105
107
110
Jaudas izmantojums (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Neraugoties uz ievērojamu pieprasījuma pieaugumu 29 % apmērā laikposmā no 2004. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms svārstījās visā attiecīgajā periodā un bija par 9 % augstāks IP salīdzinājumā ar 2003. gadu, salīdzinot ar 6 % sākotnējā izmeklēšanā, t. i., joprojām ievērojami zemāks nekā pieprasījuma pieaugums 29 % apmērā.
(120)
Attiecībā uz ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā izdarītos secinājumus, lai gan tika izmantota atšķirīga datu kopa (skatīt galīgās regulas 130. līdz 133. apsvērumu).
4.2. Pārdošana, tirgus daļa, izaugsme un vidējā vienības cena Savienībā
(121)
Turpmāk minētie skaitļi attiecas uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu neatkarīgiem klientiem Savienībā, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju (par apjomu un vērtību):
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā (EUR 000)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indekss
100
106
111
121
130
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā (t)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indekss
100
111
105
114
114
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indekss
100
96
106
106
114
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)
Neattiecas
28 %
27 %
24 %
22 %
Indekss
Neattiecas
100
96
86
80
(122)
Pārskatītie dati, kas iekļauti iepriekš minētajā tabulā, apstiprina galīgās regulas 137. līdz140. apsvērumā aprakstītos konstatējumus, ciktāl tiek apstiprinātas visas kaitējuma tendences. Savienības ražošanas nozares apjomi attiecīgajā periodā palielinājās par 14 % sākotnējā izmeklēšanā konstatēto 12 % vietā, un vērtība palielinājās par 30 % minētā 21 % vietā. Tika konstatēts, ka sākotnējā izmeklēšanā bija ļoti līdzīgas tendences. Tāds pats pārdošanas apjomu kritums 2004. un 2005. gadā ļauj apstiprināt galīgās regulas 139. apsvērumā minēto secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja izmantot priekšrocības, ko sniedza Savienības patēriņa pieaugums, un tāpēc Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 20 % mazāk nekā trīs gados.
4.3. Nodarbinātība un ražīgums
(123)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda:
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Darbinieku skaits
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indekss
100
111
114
114
114
Ražīgums (t/darbinieks)
65
63
58
61
63
Indekss
100
97
89
93
96
4.4. Secinājums par kaitējumu
(124)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika apstiprināti galīgās regulas 153. līdz 161. apsvēruma secinājumi.
5. Importa apjoms par dempinga cenām
(125)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija ņēma vērā DSB ziņojumos minētos secinājumus, kuros norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.2. pantu attiecībā uz apsvērumu par importa apjomu par dempinga cenām savienotājelementu sākotnējā izmeklēšanā.
(126)
Pēc tam Komisija atkārtoti pārbaudīja savu kaitējuma novērtējumu, ņemot vērā konstatēto faktu, ka daži ražotāji eksportētāji nenodarbojās ar dempingu IP. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā divi Ķīnas ražotāji eksportētāji nenodarbojās ar dempingu. Kā minēts 105. apsvērumā, konstatēja, ka vēl viens ražotājs eksportētājs nenodarbojās ar dempingu šajā pārskatīšanā. Šo trīs ražotāju eksportētāju kopējais importa apjoms bija tikai starp 0,01 % un 0,40 % no kopējā attiecīgā ražojuma ĶTR importa izmeklēšanas periodā. Kaitējuma analīze attiecībā uz ĶTR importa dinamiku, kuru veica, pamatojoties uz importa apjomu par dempinga cenām, no kura atņemts imports, kas netika veikts par dempinga cenām, liecina par nelielām izmaiņām galīgās regulas 121. apsvērumā aprakstītajās tendencēs.
2003
2004
2005
2006
IP
ĶTR importa apjoms (t)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indekss
100
137
179
225
267
ĶTR tirgus daļa
N/A
17 %
22 %
23 %
25 %
Avots: Eurostat.
6. Cēloņsakarība - Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(127)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja cēloņsakarības analīzi, lai ņemtu vērā DSB ziņojumos minētos secinājumus, kuros norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.5. pantu, ES ražošanas nozares konkrētu eksporta rezultātu vietā ņemot vērā Eurostat vispārējos eksporta statistiskas datus.
(128)
Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātus analizēja galīgās regulas 175. apsvērumā. Tika konstatēts, ka eksports uz trešām valstīm bija tikai 11 % no Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma 2006. gadā. Tomēr, kā norādīts DSB ziņojumos, lai noteiktu visu ražotāju eksportu Savienībā, tika izmantoti dati, pamatojoties uz Eurostat datiem, nevis uz datiem par Savienības ražošanas nozares eksportu. Pēc DSB ziņojumiem Komisija atkārtoti novērtēja savu cēloņsakarības analīzi, pārbaudot, vai no jauna definētās Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti varētu būt nodarītā kaitējuma faktors. Tika konstatēts, ka eksports uz trešām valstīm bija tikai 3,7 % no definētās Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma IP, nevis 11 %, kā minēts galīgās regulas 175. apsvērumā. No 2003. gada līdz IP šis eksports palielinājās par apmēram 4 %. Turklāt šā eksporta cenas pastāvīgi pārsniedza pārdošanas cenas Savienības tirgū.
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Savienības eksports uz pārējo pasauli attiecīgajā periodā (t)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indekss
100
120
108
107
104
Savienības eksports uz pārējo pasauli attiecīgajā periodā (EUR 000)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indekss
100
118
112
124
117
Vienības cena (EUR/t)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta uz trešām valstīm rezultāti nebija būtiska kaitējuma iemesls. Turklāt tiek apstiprināts galīgais secinājums, kā noteikts galīgās regulas 184. apsvērumā, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
7. Konfidenciālas informācijas apstrāde
(130)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija apņēmās atkārtoti novērtēt secinājumus, kas izdarīti, pamatojoties uz ziņojumu nolēmumiem, kuros norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un 6.5.1. pantu attiecībā uz konfidenciālas informācijas apstrādi.
(131)
Pēc ziņojumiem Komisija aicināja divus attiecīgos Savienības ražotājus pienācīgi paskaidrot iemeslus, kāpēc tie nesagatavoja konfidenciālās informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu. Divi ražotāji sniedza papildu informāciju nekonfidenciālā vaidā vai, ja konkrētā informācija nebija pieejama kopsavilkumā, tie skaidroja, kāpēc tā noticis šajā gadījumā. Šo ražotāju sniegto informāciju nosūtīja visām ieinteresētajām personām. Viena asociācija, kas pārstāv Eiropas Savienības importētājus, apgalvoja, ka divu Savienības ražotāju sniegtā informācija bija neizprotama un nebūtu salīdzināma ar publiski pieejamiem Eurostat datiem. Attiecībā uz šo argumentu tiek norādīts, ka, iespējams, nav tādu publiski pieejamu avotu, ar kuriem varētu veikt salīdzināšanu, jo divu minēto ražotāju sniegtā informācija ir ar uzņēmumu saistīta informācija.
(132)
Ķīnas Tirdzniecības kamera un EFDA apgalvoja, ka sniegtā papildu informācija nebija pilnīga, ciktāl joprojām trūka dažu elementu 22., 23. un 32.līdz 34. tabulā, un tāpēc neatbilda veidam, kādā būtu jāpiemēro DSB konstatējumi. Pēc šīs papildu nekonfidenciālās informācijas izpaušanas citas piezīmes netika saņemtas. Tā kā 32. līdz 34. tabula ietver datus par pārdošanu un izmaksām, kuras sedza attiecīgais uzņēmums, šī pēc savas būtības konfidenciālā informācija tika apkopota, lai sniegtu informāciju par tās saturu, neizpaužot konfidenciālu informāciju. Savienības attiecīgais uzņēmums atkārtoti iesniedza citu informāciju, kuras, kā minēts, trūka 22. tabulā (piegādāto izejvielu veidi un iepirkto izejvielu apjomi) un 23. tabulā (sniegti tikai pirmsnodokļa peļņas normas indeksētie skaitļi un nav atsevišķu skaitļu, kas attiecas uz pārdošanas apjomiem iekšzemē un ārpus ES), lai uzlabotu izpratni, un atbildi pievienoja dokumentiem, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Visbeidzot, uzskata, ka tika nodrošināta pilnīga atbilstība ziņojumos minētiem ieteikumiem attiecībā uz šo jautājumu.
(133)
Turklāt EFDA apgalvoja, ka Savienības ražotāja iesniegtā 24. tabula neļauj secināt, ka šim uzņēmumam bija nodarīts būtisks kaitējums, jo tā liecināja par noturīgu peļņas, izlietojuma un produkcijas izlaides pieaugumu. Tomēr Komisija vēlreiz veica kaitējuma novērtējumu, ietverot sešu izlasē iekļauto ES ražotāju datus, un secināja, ka būtisks kaitējums tika nodarīts, kā apstiprināts 124. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums nav pamatots.
(134)
Visbeidzot, kā minēts paziņojuma par procedūras sākšanu 6. punktā, pēc konstatējuma par PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un 6.5.1. pantu attiecībā uz konfidenciālas informācijas apstrādi 2012. gada 30. maijā, Komisija izpauda Eurostat datus par kopējo ES savienotājelementu ražošanas apjomu, kuri tika iesniegti sākotnēji.
8. Citi ieteikumi un nolēmumi
(135)
Kā minēts paziņojumā, Komisija apņēmās ņemt vērā to personu piezīmes savienotājelementu izmeklēšanā, kuras apgalvoja, ka tās ir nelabvēlīgi ietekmējusi konstatējumu izpaušana attiecībā uz tirgus ekonomikas režīmu vai attiecībā uz jebkuru citu DSB ieteikumu vai nolēmumu. Komisija piešķīra IR vienam uzņēmumam saskaņā ar DSB ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu.
F. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(136)
Visas personas tika informētas par iepriekš minētajiem konstatējumiem. Pēc izpaušanas minētajām personām tika dots laiks izteikt piezīmes un iesniegt sūdzības. Pēc informācijas izpaušanas tika saņemtas dažas piezīmes.
(137)
No iepriekš minētā var secināt, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētam Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, ko piemēro ar Regulu (EK) Nr. 91/2009, būtu jāsaglabā un ka importam no Bulten Fasteners China būtu jāpiemēro maksājums 0 % apmērā.
G. SECINĀJUMS
(138)
Pamatojoties uz iepriekš minēto atkārtoto novērtējumu, secina, ka tiek apstiprināts sākotnējā izmeklēšanā noteiktais kaitējumu nodarošais dempings. Vienam ražotājam eksportētājam piešķīra IR saskaņā ar DSB ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu. Tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza galīgās regulas 1. panta 2. punkts. Lai ņemtu vērā arī pārskatītos antidempinga maksājumus, kas aprēķināti dažiem uzņēmumiem, kuri uzskaitīti tabulā galīgās regulas 1. panta 2. punktā, šis pats pants būtu jāgroza šādi:
ĶTR ražotājs eksportētājs
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Galīgie pasākumi
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojas un kuri nav iekļauti izlasē
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
74,1 %
85,0 %
74,1 %
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tabulu, kurā norādītas galīgās antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 91/2009 1. panta 2. punktā uzskaitīto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, aizstāj ar šādu tabulu:
“Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0 %
A997
I pielikumā norādītie uzņēmumi
54,1 %
A928
Visi pārējie uzņēmumi
74,1 %
A999”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2012. gada 4. oktobrī