РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 904/2014
(2014. gada 20. augusts),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 29. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes mononātrija glutamāta importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
(2)
Tajā pašā dienā Komisija, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (3), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes mononātrija glutamāta importam.
(3)
Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2013. gada 16. oktobrīAjinomoto Foods Europe SAS (“sūdzības iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Ieinteresētās personas
(4)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un Indonēzijas iestādēm, zināmajiem importētājiem, piegādātājiem, lietotājiem un tirgotājiem, kurus tas skar, par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.
(5)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie ģenerāldirektorāta (“ĢD”) uzklausīšanas amatpersonas.
(6)
Turklāt ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
a) Atlase
(7)
Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā ir iesaistīts liels attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju un attiecīgo nesaistīto importētāju skaits, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja par to, ka tā ir nolēmusi līdz saprātīgam skaitam ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju skaitu, uz kuriem attieksies izmeklēšana, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”).
1. Nesaistīto importētāju atlase
(8)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(9)
Četrpadsmit nesaistīti importētāji sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem pēc lielākā importa apjoma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika sniegtas.
(10)
Pēc tam tikai viens no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
2. Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlase
(11)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visiem ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(12)
Četri ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, kas sadarbojās, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.
b) Atbildes uz anketas jautājumiem un sadarbība
(13)
Komisija nosūtīja anketas Savienības vienīgajam ražotājam, četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un 33 identificētiem lietotājiem Savienībā.
(14)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā Savienības ražotāja, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem, viena tirgotāja, trim no četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un pieciem lietotājiem.
(15)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka atlasītais ražotājs eksportētājs, kas nesadarbojās, bija saistīts ar citu atlasīto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
(16)
15. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka neesot pamata uzskatīt, ka tas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jo ne viens, ne otrs uzņēmums neietekmēja cits cita lēmumu pieņemšanas procesu. Turklāt ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tas nevarot likt tam uzņēmumam, kas nesadarbojās, sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka abi uzņēmumi pieder vieniem un tiem pašiem akcionāriem. Tāpēc tie tika uzskatīti par saistītiem uzņēmumiem atbilstīgi 143. panta 1. punkta d) apakšpunktam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (4) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (“Muitas kodekss”).
(17)
Trešais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Indonēzijā esot cits attiecīgā ražojuma ražotājs, kas bija 16. apsvērumā minētās grupas uzņēmums, un ka minētais uzņēmums nav atsaucies. Lai gan šāds ražotājs tik tiešām ir, izmeklēšanā neguva pierādījumus, pamatojoties uz Eurostat datiem un citiem pieejamajiem avotiem, ka minētais ražotājs attiecīgajā periodā ir eksportējis uz Savienību. Tāpēc šo uzņēmumu nelūdza atsaukties vai sniegt informāciju, kas tiek lūgta ražotājiem eksportētājiem paredzētajās anketās. Turklāt, kā aprakstīts 48. apsvērumā, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica atlikušo maksājuma likmi. Atlikušo maksājumu aprēķina, pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, un tas ir piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
c) Pārbaudes apmeklējumi
(18)
Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses.
(19)
Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:
Ražotāji Savienībā
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija
Importētāji
-
Falken Trade, Olsztyn, Polija
Lietotāji
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nīderlande
-
Unilever, Rotterdam, Nīderlande
Ražotāji eksportētāji Indonēzijā
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonēzija
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonēzija
Saistītie importētāji Savienībā
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Vācija
-
Daesang Europe B.V., Amstelveen, Nīderlande
Saistīts tirgotājs, Hong Kong
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(20)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2010. gada 1. aprīļa līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”) (5).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(21)
Attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos.
(22)
Pārsvarā to ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi).
2.2. Līdzīgais ražojums
(23)
Izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam, Indonēzijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.
(24)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka esot būtiska kvalitātes atšķirība starp Indonēzijā un Savienībā ražoto MNG. Tika apgalvots, ka šīs kvalitātes atšķirības dēļ MNG, ko Savienības tirgū ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un MNG, ko importē no Indonēzijas, nav savstarpēji aizvietojami ražojumi un tādēļ tos nevar uzskatīt par līdzīgiem. Šis apgalvojums netika pamatots un ir pretrunā konstatējumiem izmeklēšanā, kurā netika atklātas kvalitātes atšķirība starp MNG, ko ražo Indonēzijā, un MNG, ko ražo Savienībā. Faktiski vairāki lietotāji iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un Indonēzijas un izmantoja to tādiem pašiem vai līdzīgiem lietojumiem. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
(25)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, attiecīgo ražojumu, ko ražo un pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū, un ražojumu, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šajā posmā uzskata par līdzīgiem ražojumiem.
3. DEMPINGS
3.1. Normālā vērtība
(26)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.
(27)
Tad Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.
(28)
Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kas tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Komisija konstatēja, ka Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms bija reprezentatīvos daudzumos Indonēzijas tirgū salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko tie paši ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību.
(29)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjomu var uzskatīt par tādu, kas veikts parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā.
(30)
Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav bijis rentabls, ja:
1)
tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma; un
2)
ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.
(31)
Šajā gadījumā visu ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija rentabls un vidējā svērtā pārdošanas cena bija lielāka par visu ražojuma veidu ražošanas izmaksām. Tāpēc visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējo svērto vērtību izmeklēšanas periodā.
3.2. Eksporta cena
(32)
Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem vai izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā un ārpus tās.
(33)
Ja ražotāji eksportētāji veica attiecīgā ražojuma eksportu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām.
(34)
Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas korekcijas attiecībā uz uzkrāto peļņu (sk. 35. apsvērumu) un visām deklarētajām izmaksām posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp attiecībā uz pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem izdevumiem.
(35)
Šajā sakarībā nevarēja izmantot saistīto uzņēmumu gūto peļņas normu, jo to uzskatīja par neuzticamu rādītāju. Viens nesaistīts importētājs sadarbojās, bet tā rentabilitāte bija konfidenciāla un to nedrīkstēja izpaust trešām personām. Tādēļ un ņemot vēra citas informācijas trūkumu, lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantota 5 % peļņas norma. Šī peļņas norma tika uzskatīta par pieņemamu, jo tā tika izmantota arī iepriekšējā procedūrā attiecībā uz citu ķīmisko produktu, ko ražo līdzīga ražošanas nozare (6).
(36)
Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka eksporta cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem esot tirgus cenas un ka tādējādi eksporta cena būtu jānosaka, nevis pamatojoties uz salikto eksporta cenu, bet pārdošanas cenu starp Indonēzijas ražotāju eksportētāju un saistīto pircēju. Minētie ražotāji apgalvoja, ka to pārdošanas cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem bija tādā pašā līmenī kā cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā.
(37)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, neraugoties uz līdzīgu cenu līmeni, transfertcenas starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt saprātīgu peļņu Savienībā. Turklāt nevar izslēgt, ka starp saistītajiem uzņēmumiem tika dalītas izmaksas un ka ir notikusi šķērskompensācija, izmantojot citus ražojumus. Tādējādi tika secināts, ka iekšējā transfertcena neatspoguļoja atbilstošu attiecīgā ražojuma tirgus vērtību salīdzinājumā ar pārdevumiem neatkarīgiem pircējiem.
(38)
Pamatojoties uz to, transfertcenu starp saistītajiem uzņēmumiem nevar uzskatīt par tirgus cenas pamatu, un attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. Kā paskaidrots 34. un 35. apsvērumā, abu ražotāju eksportētāju eksporta cenas, ja tikušas izmantotas saistītās personas, tādējādi tika noteiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
3.3. Salīdzinājums
(39)
Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.
(40)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(41)
Tādējādi korekcijas tika veiktas attiecībā uz importa nodevām, rabatiem, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas, kredīta un banku maksas izmaksām visos gadījumos, kad tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
(42)
Viens ražotājs eksportētājs eksportēja MNG, izmantojot tirdzniecības uzņēmumu ārpus Savienības, kas tālākpārdeva ražojumu saistītajam importētājam Savienībā, kas savukārt pārdeva ražojumu nesaistītiem pircējiem Savienībā. Attiecībā uz šiem pārdošanas apjomiem korekciju saistībā ar uzcenojumu, ko noteica tirgotājs ārpus Savienības, veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.
(43)
Viens ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par veicināšanas un reklāmas izmaksām. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka šīs izmaksas nebija tieši saistītas ar atsevišķiem iekšzemes pārdošanas darījumiem, tādēļ nevar pierādīt, ka minētās izmaksas ietekmējušas cenu salīdzināmību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(44)
Divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par pārvadājumu izmaksām. Iekšzemes kravu pārvadājumu izmaksas tika aprēķinātas, pieskaitot izdevumus, kas radušies, pārvietojot preces no rūpnīcas noliktavā. Tomēr šīs izmaksas tika uzskatītas par iekšējās loģistikas izmaksām, un tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tās nav kvalificējamas kā normālās vērtības korekcijas pamatojums.
(45)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2008/84/EK (7) jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai (≥ 99 %). Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai gan MNG, ko eksportē uz Savienību, būtu jāatbilst minētajām prasībām, šādas prasības nepiemēro ražojumam, ko pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu varētu būt pamatota normālās vērtības korekcija attiecībā uz fizikālo un ķīmisko īpašību atšķirībām.
(46)
Tomēr attiecīgā ieinteresētā persona neizteica savu pieprasījumu skaitliski un nesniedza saprātīgas aplēses par šādas iespējamās atšķirības tirgus vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Indonēzijas iekšzemes tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts.
3.4. Dempinga starpība
(47)
Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(48)
Visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Būtu jānorāda, ka viens zināmais ražotājs eksportētājs apzināti nesadarbojās izmeklēšanā (sk. iepriekš 15. apsvērumu). Tāpēc tika uzskatīts, ka sadarbības līmenis bija zems. Saskaņā ar 18. panta 6. punktu Komisija nolēma noteikt atlikušo dempinga starpību tādas augstākās dempinga starpības līmenī, kas attiecas uz viena no ražotājiem eksportētājiem, kas pilnībā sadarbojās un tika pārbaudīts, reprezentatīviem eksporta apjomiem, ņemot vērā arī vidējo svērto bāzi un dempinga starpību, kas noteikta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un kas bija saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās.
(49)
Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas), ir šādas:
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Visi pārējie uzņēmumi
28,4
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(50)
Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja viens Savienības ražotājs. Tas veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(51)
Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas attiecas uz konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.
4.2. Patēriņš Savienībā
(52)
Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no Indonēzijas un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.
(53)
Tika apgalvots, ka Savienības ražotājs, kas sadarbojās, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares, jo tas bija saistīts ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, un ka izmeklēšana būtu jāizbeidz. Tomēr šajā gadījumā, neraugoties uz tā attiecībām ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, nav nepieciešams izslēgt no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotāju, kas sadarbojās, jo tas ir vienīgais Savienības ražotājs, kas izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju un par ko tika veikta pilnīga pārbaude. Turklāt Indonēzijas ražotāja eksportētāja nesadarbošanās neietekmēja to datu ticamību, ko ieguva no Savienības ražotāja. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.
(54)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda:
1. tabula
Savienības MNG patēriņš (t)
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Indekss (2010./2011. finanšu gads = 100)
100
87
93
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(55)
Patēriņš Savienībā 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 2 %. Patēriņa samazinājums 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu Savienības tirgū, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazinājums tajā pašā periodā (sk. 68. apsvērumu). Imports abos gados saglabājās līdzīgā līmenī. Patēriņa pieaugumu 2012./2013. finanšu gadā gandrīz pilnībā sekmēja importa pieaugums, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā saglabājās tajā pašā līmenī. Visbeidzot, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, importa apjoms, īpaši Indonēzijas importa apjoms, ievērojami pieauga (sk. 57. apsvērumu).
4.3. Imports no attiecīgās valsts
4.3.1. Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa
(56)
Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 52. apsvērumā.
(57)
Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījies šādi:
2. tabula
Importa apjoms (t)
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Indonēzijas importa apjoms (t)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indekss
100
110
212
282
Tirgus daļa
(indekss)
100
126
227
287
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(58)
Indonēzijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Minētais apjoms pastāvīgi un būtiski palielinājās: par 182 % no 8 638 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 24 385 t izmeklēšanas periodā.
(59)
Atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Neraugoties uz kopējo patēriņa samazinājumu (- 2 %), tirgus daļa palielinājās par 187 %.
4.3.2. Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums
(60)
Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.
(61)
Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:
3. tabula
Importa cenas (EUR/t)
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Indonēzija
1 266
1 279
1 226
1 162
Indekss
100
101
97
92
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(62)
Vidējās Indonēzijas MNG importa cenas 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā nedaudz palielinājās, tad 2012./2013. finanšu gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā - samazinājās vēl vairāk. Vidējās Indonēzijas izcelsmes MNG importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 6 %.
(63)
Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:
-
vidējās svērtās pārdošanas cenas katram Savienības ražošanas nozares ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī) un
-
Indonēzijas ražotāju, kas sadarbojās, atbilstošās vidējās svērtās cenas katram importētā ražojuma veidam līdz pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas, pamatojoties uz CIF cenām, ar atbilstošu korekciju attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām.
(64)
Kā minēts iepriekš 46. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Savienības tiesību aktiem jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šāda veida prasības netika piemērotas ražojumiem, kas importēti no Indonēzijas un izmantoti nepārtikas lietojumiem, un ka tādējādi salīdzinājumā ar ražojumu, ko pārdod Savienības tirgū, korekcija attiecībā uz ķīmiskajām vai fizikālajām īpašībām var būt pamatota. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs neizteica šo apgalvojumu skaitliski. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota un šis apgalvojums ir noraidīts.
(65)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, aprēķinot Indonēzijas importa cenu samazinājumu, būtu jāņem vērā valūtas kursa svārstību ietekme. Importa par dempinga cenām iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām pēc būtības tiek pārbaudīta, cita starpā nosakot cenu samazinājumu. Šajā gadījumā tika salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr, lai iegūtu salīdzināmu pamatu, kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas tika pārvērstas EUR. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā gadījuma nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(66)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no Savienības ražošanas nozares apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Indonēzijas importa vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 0-5 %.
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.4.1. Vispārīgas piezīmes
(67)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
4.4.2. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(68)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:
4. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Ražošanas apjoms
Indekss
100
95
107
91
Ražošanas jauda
(indekss)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
Indekss
100
95
107
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(69)
Ražošana apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. Lai gan 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā tas samazinājās, 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā tas palielinājās un izmeklēšanas periodā - sasniedza zemāko līmeni. Izmeklēšanā konstatēja, ka svārstības galvenokārt izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai, ko Savienības ražošanas nozare veica ik pēc 15 mēnešiem, un sliktie laikapstākļi 2010./2011. gada ziemā, kā dēļ tika pārtrauktas pamatizejvielas (amonjaka) piegādes. Izmeklēšanas periodā darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai pagarināja, lai samazinātu lielo krājumu apjomu. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.
(70)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga.
(71)
Ražošanas apjoma samazinājuma un nemainīgas ražošanas jaudas rezultātā jaudas izmantojuma dinamika bija līdzīga ražošanas apjoma dinamikai, t. i., 2011./2012. finanšu gadā tā samazinājās, 2012./2013. finanšu gadā nedaudz palielinājās un izmeklēšanas periodā - atkal samazinājās. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % atbilstoši ražošanas apjoma samazinājuma tendencei.
4.4.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(72)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū
Indekss
100
84
85
83
Tirgus daļa
Indekss
100
96
91
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati.
(73)
Savienības ražošanas nozares MNG pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Pārdošanas apjoms galvenokārt samazinājās 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā, bet turpmākajos gados saglabājās relatīvi nemainīgs. Pārdošanas apjoma samazinājums un paralēls patēriņa samazinājums un importa pieaugums no Indonēzijas kopumā izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā par aptuveni 15 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā samazinājās par 4 %, kas sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa tirgus daļas piegumu tajā pašā periodā. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi turpināja samazināties, lai gan Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās.
4.4.4. Izaugsme
(74)
Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %, kas izraisīja tirgus daļa samazinājumu par 15 %.
4.4.5. Nodarbinātība un ražīgums
(75)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
6. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Darbinieku skaits
Indekss
100
103
107
108
Ražīgums (vienība/darbinieks)
Indekss
100
92
100
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(76)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi palielinājās (kopumā par 8 % attiecīgajā periodā). Šis palielinājums galvenokārt ir saistīts ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos.
(77)
Kā parādīts 4. tabulā 68. apsvērumā, darba ražīgums samazinājās nodarbinātības pieauguma un ražošanas apjoma samazinājuma dēļ.
4.4.6. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(78)
Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir būtiska.
(79)
Savienības ražošanas nozare joprojām ir atgūšanās procesā no iepriekšējā kaitējumu radoša dempinga ietekmes, ko izraisīja tā paša ražojuma imports no Ķīnas. Kā minēts 2. apsvērumā, uz šiem pasākumiem patlaban attiecas paralēli notiekošā pārskatīšanas izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4.4.7. Cenas un cenu ietekmējoši faktori
(80)
Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:
7. tabula
Vidējās pārdošanas cenas
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
Indekss
100
107
101
97
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
Indekss
100
120
124
130
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(81)
Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Vispirms 2010./2011.-2011./2012. gadā tā palielinājās par 7 %, bet pēc tam līdz izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās. Cenas pieaugumu 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā var uzskatīt par sekām, kas izriet no izmaksu pieauguma tajā pašā periodā, lai gan izmaksu pieaugums bija izteiktāks nekā cenu pieaugums. Tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indonēzijas importa apjoms, un tas izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Rezultātā Savienības ražošanas nozares cenas 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā samazinājās par 6 % un no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam - vēl par 4 %.
(82)
Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. Sākot no 2011./2012. finanšu gada, galvenokārt izejmateriālu cenu un darbaspēka izmaksu pieauguma dēļ tās nepārtraukti palielinājās. Kā minēts iepriekš, cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, šo izmaksu pieaugumu nevarēja atsvērt ar līdzvērtīgu cenu pieaugumu.
4.4.8. Darbaspēka izmaksas
(83)
Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
8. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam (EUR)
Indekss
100
117
125
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(84)
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam palielinājās par 24 %. To galvenokārt var skaidrot ar Savienības ražošanas nozares lielākiem centieniem uzlabot darbinieku sniegumu un optimizēt ražošanas procesu.
4.4.9. Krājumi
(85)
Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
9. tabula
Krājumi
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Krājumi perioda beigās
Indekss
100
82
164
143
Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma
Indekss
100
86
153
156
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(86)
Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 43 %. 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā, samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties eksporta pārdošanas apjomam, krājumi perioda beigās samazinājās. 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā krājumi palielinājās, ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu laikā, kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās gandrīz nemainīgs. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam krājumi atkal samazinājās - galvenokārt tāpēc, ka tika pieņemts lēmums samazināt ražošanas apjomu, lai samazinātu krājumu lielo apjomu.
(87)
2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās, bet 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā gandrīz divkāršojās. Turklāt krājumi palielinājās vēl vairāk no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 56 %. Palielinājums 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā jāskata, ņemot vērā Indonēzijas importa apjoma pieaugumu par dempinga cenām un to, ka Savienības pārdošanas apjoms tajā pašā periodā saglabājās gandrīz nemainīgs.
4.4.10. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(88)
Savienības ražotāja rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
10. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
Indekss
100
30
- 31
- 80
Naudas plūsma (EUR)
Indekss
100
39
- 48
- 19
Ieguldījumi (EUR)
Indekss
100
182
143
197
Ienākums no ieguldījumiem
Indekss
100
14
- 61
- 110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. 2010./2011. un 2011./2012. finanšu gadā rentabilitāte ievērojami samazinājās, bet rādītāji joprojām bija pozitīvi. No 2012./2013. finanšu gada rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tie vēl vairāk samazinājās izmeklēšanas periodā. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 180 %. Šī tendence galvenokārt bija saistīta ar tāda Indonēzijas importa cenu spiedienu, ko Savienībā ieveda par dempinga cenām un kas nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei noteikt savas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam.
(90)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās, un, sākot no 2012./2013. finanšu gada, rādītāji kļuva negatīvi. Šī tendence izmeklēšanas periodā ir pastiprinājusies. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 119 %.
(91)
Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 97 %. Tie galvenokārt bija vajadzīgi saistībā ar tehnisko apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Lai gan Savienības ražošanas nozare vēl arvien bija atgūšanās posmā no iepriekšējā dempinga, ko pirms attiecīgā perioda izraisīja Ķīnas ražotāji eksportētāji, tās stāvoklis uzlabojās, un tā bija rentabla attiecīgā perioda sākumā līdz 2011./2012. finanšu gadam. Šādos apstākļos vairākkārt tika veikti ieguldījumi, ko vairs nevarēja atlikt, kas izskaidro ieguldījumu līmeņa ievērojamu pieaugumu 2011./2012. finanšu gadā un turpmākajos gados.
(92)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, sākot no 2012./2013. finanšu gada, ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, kas atspoguļoja negatīvo rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 210 %.
(93)
Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu tika ietekmēta negatīvi.
4.4.11. Secinājums par kaitējumu
(94)
Gandrīz visi kaitējuma pamatrādītāji liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 9 % un pārdošanas apjoms - par 17 %. Lai kompensētu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumus, Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, lai gan ražošanas izmaksas palielinājās par 30 %. Tā rezultātā rentabilitāte, kas attiecīgā perioda sākumā bija pozitīva, samazinājās un 2012./2013. finanšu gadā kļuva negatīva un turpināja samazināties izmeklēšanas periodā. Līdzīgas negatīvas tendences varēja novērot neto naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem.
(95)
Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Šo palielinājumu attiecīgajā periodā var skaidrot ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. Ieguldījumu tendence arī bija pozitīva. Minētie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar profilaktiskām darbībām un drošības prasībām, nevis jaudas palielināšanu. Šīs pozitīvās tendences nav pretrunā kaitējuma esībai.
(96)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
(97)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kuri tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināti uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi:
a)
Ķīnas importa ietekme;
b)
imports no citām trešām valstīm;
c)
Savienības patēriņa dinamika;
d)
Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji;
e)
Savienības ražošanas nozares neefektivitāte;
f)
finanšu krīze;
g)
ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības;
h)
izejvielu izmaksas un citas izmaksas.
5.1. Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme
(98)
Lai noteiktu, vai ir cēloņsakarība starp Indonēzijas izcelsmes MNG importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija analizēja tāda importa apjomu un cenu līmeni, uz ko attiecas izmeklēšana, un to, cik lielā mērā minētais imports ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(99)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indonēzijas importa apjoms par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā palielinājās par 182 %, kas tajā pašā periodā sekmēja tirgus daļas pieaugumu par aptuveni 187 %. Tas sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un 15 % tirgus daļas zaudējumu. Tas izraisīja arī citu trešo valstu kopējā importa tirgus daļas zaudējumu par 71 %.
(100)
Vienlaikus Indonēzijas importa cenas samazinājās par 8 %. Indonēzijas imports izraisīja spiedienu uz cenām Savienības tirgū, tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, bet, gluži pretēji, attiecīgajā periodā tai nācās pazemināt cenas. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes samazinājumu un no 2012./2013. finanšu gada - zaudējumus, kas izmeklēšanas periodā kļuva vēl izteiktāki.
(101)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa ievērojamu pieaugumu par dempinga cenām un ka Indonēzijas importam bija noteicoša ietekme Savienības ražošanas nozarei nodarītajā būtiskajā kaitējumā.
5.2. Citu faktoru ietekme
5.2.1. Ķīnas importa ietekme
(102)
Uz Ķīnas importu pašlaik attiecas antidempinga maksājumi. Attiecīgajā periodā importa apjoms palielinājās par 65 %, un tirgus daļa attiecīgi palielinājās par 68 %. Tomēr attiecīgajā periodā apjoms un tirgus daļa saglabājās zemā līmenī. Ķīnas importa cenas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās - par 20 %. Ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus, tās nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(103)
Šādos apstākļos nevar uzskatīt, ka Ķīnas imports izmeklēšanas periodā ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
11. tabula
Ķīnas imports
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Ķīna
Apjoms (t)
1 518
758
1 923
2 509
Indekss
100
50
127
165
Tirgus daļa (indekss)
100
57
136
168
Vidējā cena (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indekss
100
97
93
80
Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
5.2.2. Citu trešo valstu imports
(104)
Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
12. tabula
Citu trešo valstu imports
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Brazīlija
Apjoms (t)
2 321
969
1 070
889
Indekss
100
42
46
38
Tirgus daļa (indekss)
100
48
49
39
Vidējā cena (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indekss
100
107
115
112
Korejas Republika
Apjoms (t)
1 248
2 157
923
802
Indekss
100
173
74
64
Tirgus daļa (indekss)
100
198
79
65
Vidējā cena (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indekss
100
105
105
104
Vjetnama
Apjoms (t)
5 707
6 042
1 820
769
Indekss
100
106
32
13
Tirgus daļa (indekss)
100
121
34
14
Vidējā cena (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indekss
100
101
106
103
Citas trešās valstis
Apjoms (t)
993
681
478
434
Indekss
100
69
48
44
Tirgus daļa (indekss)
100
79
52
45
Vidējā cena (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indekss
100
108
128
126
Citas trešās valstis (kopā)
Apjoms (t)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indekss
100
96
42
28
Tirgus daļa (indekss)
100
110
45
29
Vidējā cena (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indekss
100
102
111
110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(105)
Citu trešo valstu importa apjoms kopumā samazinājās no 10 268 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 2 894 t izmeklēšanas periodā, t. i., par 72 % attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 71 %. Izmeklēšanas periodā citu trešo valstu importa tirgus daļa veidoja vien aptuveni ceturto daļu no 2010./2011. finanšu gada apjoma. Kopumā trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.
(106)
Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Indonēzijas kopējais imports attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs.
(107)
Šis apgalvojums ir pretrunā pieejamajiem statistikas datiem, uz kuriem balstās izmeklēšanas konstatējumi (sk. 13. tabulu). Kopējais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
13. tabula
Kopējais imports
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Kopējais imports
Apjoms (t)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indekss
100
98
120
146
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(108)
Tādējādi provizoriski tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm nav pārtraucis cēloņsakarību starp Indonēzijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.2.3. Savienības patēriņa dinamika
(109)
Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (par 2 %), kas nepamato Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un tirgus daļas samazinājumu par 15 %. Tādējādi provizoriski tika secināts, ka patēriņa dinamika neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.2.4. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(110)
Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
14. tabula
Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Eksporta apjoms
(indekss)
100
249
234
222
Vidējā vienības cena
(indekss)
100
107
101
95
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(111)
2011./2012. finanšu gadā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms palielinājās, bet turpmākajos gados līdz izmeklēšanas periodam - nedaudz samazinājās. Attiecīgajā periodā tas palielinājās gandrīz divkārt. Vienlaikus eksporta cenas nedaudz samazinājās (par 5 %). Eksporta pārdošanas apjoma pieaugums daļēji kompensēja pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā. Faktiski situācijā, ko ietekmēja izteikts cenu spiediens, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ja eksporta pārdošana nebūtu palielinājusies, apjomradītu ietaupījumu zaudējums un Savienības ražošanas nozares produkcijas vienības izmaksu ietekme būtu bijusi vēl lielāka. Tādēļ Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem nevarēja būt negatīvas ietekmes uz nodarīto kaitējumu.
(112)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums Savienības tirgū izriet no MNG eksporta pārdevumiem nesen iegādātajam pārtikas pārstrādes uzņēmumam Turcijā. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare iegādājās pārtikas pārstrādes uzņēmumu vien pēc izmeklēšanas perioda. Tas nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saistītajam uzņēmumam Turcijā nav pārtraucis cēloņsakarību.
5.2.5. Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte
(113)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja Savienības ražošanas nozares ražošanas procesa neefektivitāte. Tomēr šī ieinteresētā persona nenorādīja uz konkrētām neefektivitātes izpausmēm, un tās apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika konstatēta Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte nav pārtraukusi cēloņsakarību.
5.2.6. Finanšu krīze
(114)
Viena persona apgalvoja, ka finanšu krīze ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr Savienības MNG tirgus nebija pakļauts svārstībām un pasaules finanšu krīze to ietekmēja tikai nedaudz. Ja tā nebūtu un ja Savienības ražošanas nozares zaudējumus patiešām izraisītu pasaules finanšu krīze, tas pats būtu attiecināms uz visiem pārējiem konkurentiem MNG tirgū. Neraugoties uz pasaules finanšu krīzi, Indonēzijas MNG ražotāji, šķiet, spēja palielināt pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Tādējādi nav iemesla pieņemt, ka pasaules finanšu krīze būtu ietekmējusi Savienības ražošanas nozari vairāk nekā Āzijas partnerus. Tādēļ šis arguments jānoraida. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka finanšu krīzes ietekme nav pārtraukusi cēloņsakarību.
5.2.7. Ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības
(115)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja būtiski ieguldījumi, kas bija nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību drošības noteikumiem, kas piemērojami Savienībā.
(116)
Tomēr izmeklēšanā konstatēts, ka ieguldījumi, kas saistīti ar ES drošības prasībām, salīdzinājumā ar citiem ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā bija nelieli. Ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija ieguldījumi profilaktiskajā tehniskajā apkopē. 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā ieguldījumi pieauga visvairāk. Šis pieaugums skaidrojams ar to, ka Savienības ražošanas nozarei, kas vēl arvien atgūstas no iepriekšējā dempinga, ko izraisīja Ķīnas imports, līdz zaudējumu perioda beigām nācās atlikt ieguldījumus profilaktiskajā tehniskajā apkopē. Pēc tam, kad maksājumi, kuri noteikti Ķīnas importam, sāka ietekmēt tirgu, Savienības ražošanas nozare spēja gūt peļņu un nonāca atpakaļ pie parastā ieguldījumu līmeņa. Nākamajos periodos ieguldījumi saglabājās līdzīgā līmenī, un tie galvenokārt attiecās uz tehnisko apkopi. Netika veikti ieguldījumi, lai palielinātu ražošanas jaudu, kas attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares ieguldījumi nav pārtraukuši cēloņsakarību.
5.2.8. Izejvielu izmaksas un citas izmaksas
(117)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja ievērojams pamatizejvielu (rūpnieciskais cukurs, amonjaks, kaustiskā soda un sērskābe) cenu pieaugums.
Rūpnieciskais cukurs
(118)
Rūpnieciskais cukurs ir viens no būtiskākajiem izmaksu faktoriem Savienības ražošanas nozares kopējās ražošanas izmaksās. Patiešām, kā aprakstīts 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās (tostarp rūpnieciskā cukura izmaksas). Saskaņā ar publiski pieejamajiem statistikas datiem (9) rūpnieciskā cukura vidējā cena Savienībā saglabājās zem pasaules tirgus cenas (lai gan no 2010./2011. finanšu gada līdz 2012. gada vidum tā nedaudz palielinājās). Pēc tam rūpnieciskā cukura cena Savienības un pasaules tirgū samazinājās un saglabājās līdzīgā līmenī. Tādēļ šis arguments, saskaņā ar kuru cukura cenu pieaugums ir izraisījis kaitējumu, nav pamatots, un tas būtu jānoraida.
Ķīmiskās vielas
(119)
Savienības ražošanas nozares amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi šo vielu starptautiskajām cenām. Tādēļ šis cenu pieaugums neattiecas vien uz Savienības ražošanas nozari, bet arī uz ekonomikas dalībniekiem trešās valstīs. Tādēļ amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes cenu pieaugums nav uzskatāms par tādu, kas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
Citi iemesli
(120)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka lielākas enerģijas, darbaspēka un iesaiņošanas izmaksas ir izraisījušas Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Lai gan izmeklēšanā konstatēja, ka šie izmaksu faktori attiecīgajā periodā patiešām palielinājās (sk. 81. un 83. apsvērumu), Komisija arī konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports, pat daļēji nevarēja atspoguļot šo izmaksu pieaugumu pārdošanas cenā. Tādējādi šo faktoru izmaksu pieaugumu nevar uzskatīt par tādu, kas izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.3. Secinājums par cēloņsakarību
(121)
Iepriekš izklāstītajā analīzē aprakstīts Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām būtisks apjoma un tirgus daļas pieaugums no 2010./2011. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam un importa cenu samazinājums attiecīgajā periodā.
(122)
Minētais tirgus daļas pieaugums Indonēzijas importam par zemām cenām sakrita ar ievērojamu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu un, ņemot vērā lejupvērstu spiedienu uz cenām, izraisīja ievērojamus Savienības ražošanas nozares zaudējumus.
(123)
Savukārt, izvērtējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.
(124)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgās valsts imports par dempinga cenām nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori nav pārtraukuši cēloņsakarību.
(125)
Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ietekme, ko izraisīja ĶTR un citu trešo valstu imports, patēriņa dinamika, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte, finanšu krīze, ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības, izejvielu izmaksas un citas izmaksas, uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību bija ierobežota.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievadpiezīmes
(126)
Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nepārprotami nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu (tostarp Savienības ražošanas nozares, tirgotāju, importētāju, lietotāju un izejvielu piegādātāju) interešu novērtējumu.
6.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(127)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām. Gandrīz visi kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvām tendencēm, īpaši attiecīgajā periodā samazinājās ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un rentabilitāte. Lejupejoša tendence tika konstatēta arī attiecībā uz citiem rādītājiem, kas saistīti ar finansiālo sniegumu, piemēram, attiecībā uz naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem. Tajā pašā periodā krājumi palielinājās.
(128)
Pēc pasākumu noteikšanas ir gaidāms, ka importa cenas pieaugs un Savienības ražošanas nozare tiks atbrīvota no cenu spiediena, ko pašlaik izraisa imports par dempinga cenām. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izmaksu pieaugumu un pakāpeniski sasniegtu rentabilitātes līmeni. Tam būs pozitīva ietekme arī uz ražošanas un pārdošanas apjomu. Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktināsies vēl vairāk. Ir ļoti iespējami turpmākie pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumi, jo importa par dempinga cenām izraisītais cenu spiediens turpināsies un Savienības ražošanas nozare būs spiesta piemēroties zemajam cenu līmenim Savienībā. Saskaņā ar šādu scenāriju Savienības ražošanas nozare turpinās gūt ievērojamus zaudējumus. Nav izslēgts, ka, ņemot vērā pārdošanas un ražošanas apjomu samazinājumu un lielus zaudējumus, vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare būs spiesta pavisam pārtraukt ražošanu, kā rezultātā Savienībā tiktu zaudētas darba vietas. Tas arī nozīmētu, ka Savienība kļūtu atkarīga no trešo valstu importa.
(129)
Tādēļ šajā posmā tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
6.3. Importētāju/tirgotāju intereses
(130)
14 uzņēmumi atsaucās pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu. Tika atlasīti trīs nesaistīti importētāji, un tiem nosūtīja anketas, bet tikai viens no tiem sniedza atbildes. Šajā uzņēmumā veica pārbaudi uz vietas.
(131)
MNG imports no Indonēzijas veido mazāk nekā 15 % importētāja apgrozījuma. Komisija uzskatīja, ka, lai gan maksājumu noteikšana var negatīvi ietekmēt darījumdarbību, kas saistīta ar MNG, kopumā uzņēmums saglabātu rentabilitāti.
(132)
Viens tirgotājs Savienībā, kas bija iesaistīts MNG tālākpārdošanā Savienības tirgū un ārpus tā, atsaucās izmeklēšanas laikā. Šis tirgotājs galvenokārt iepērk MNG no Savienības ražošanas nozares, bet arī importē MNG no Indonēzijas un citām trešām valstīm. Tirgotāja darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka jebkāda veida antidempinga pasākumu ietekme uz to stāvokli būtu niecīga.
6.4. Lietotāju intereses
(133)
Lietotāji galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, kur MNG izmanto garšvielu maisījumu ražošanā, zupās un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļu ražošanā.
(134)
33 uzņēmumi atsaucās un saņēma anketu. Pieci uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem darbojas pārtikas un dzērienu nozarē un viens - nepārtikas nozarē. Divos uzņēmumos, kas sadarbojās, - vienā, kas darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, un otrā, kas ražo mazgāšanas līdzekļus, - veica pārbaudes uz vietas.
Pārtikas un dzērienu nozare
(135)
Izmeklēšanā konstatēja, ka MNG vidēji veidoja aptuveni 5 % no tādu produktu kopējām izmaksām, kas satur MNG un ko ražo uzņēmumi, kuri sadarbojās un sniedza vajadzīgos datus.
(136)
Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un importēja tikai nelielus daudzumus no Indonēzijas. Minēto abu uzņēmumu darījumdarbība, kas bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, veidoja aptuveni vienu trešdaļu no to kopējās darījumdarbības. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka šie uzņēmumi ir rentabli. Ņemot vērā šos konstatējumus, ierosinātajiem pasākumiem pret Indonēziju varētu būt ierobežota ietekme uz minētajiem uzņēmumiem.
(137)
Pārējie divi uzņēmumi iepirka lielākus MNG daudzumus no Indonēzijas, bet to darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Turklāt, pamatojoties uz sniegto informāciju, izmeklēšanas periodā šie divi uzņēmumi bija rentabli. Pasākumiem pret MNG no Indonēzijas, visticamāk, nebūs būtiskas ietekmes uz minētajiem uzņēmumiem.
Nepārtikas nozare
(138)
Viens no uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmantoja MNG, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus. MNG veido 15-20 % no šo produktu ražošanas izmaksām. Izmeklēšanas periodā attiecīgais uzņēmums galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares, bet importēja MNG arī no Indonēzijas un mazākā apjomā - no Korejas. Tikai neliela daļa tā darījumdarbības bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu, turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma peļņas normas rādītāji izmeklēšanas periodā bija pozitīvi (5-10 %).
(139)
Tādējādi, lai gan nav izslēgts, ka pasākumu noteikšana pret Indonēziju varētu negatīvi ietekmēt šo uzņēmumu, ir pieejami citi piegādes avoti, un uzņēmuma tādas darījumdarbības peļņas rādītāji, kas saistīta ar MNG, norāda uz to, ka pasākumu iespējamā ietekme uz šo uzņēmumu būtu ierobežota.
(140)
Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ES tiesisko regulējumu, ar ko aizliedz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu (10), lai fosfātus un citus fosfora savienojumus aizstātu mazgāšanas līdzekļu ražošanā, MNG, visticamāk, izmantos arvien lielākos daudzumos. Tādēļ ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā būtiski pieaugs, un jebkādi antidempinga pasākumi attiecībā uz MNG negatīvi ietekmētu šā jaunā tirgus attīstību.
(141)
Tomēr šajā posmā ir grūti paredzēt to, kā jaunais tiesiskais regulējums ietekmēs Savienības tirgu, un to, vai un cik lielā mērā tas sekmēs tādu mazgāšanas līdzekļu ražošanu, kas satur MNG, un tādējādi ietekmēs MNG patēriņu Savienībā. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus tam, cik lielā mērā antidempinga maksājuma ietekme būtu negatīva. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Tādējādi Indonēzijas importam arī turpmāk būtu jānokļūst Savienības tirgū, bet par godīgām cenām. Izmeklēšanā arī atklāja, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, piemēram, Brazīlija, Vjetnama un Dienvidkoreja.
(142)
Jebkurā gadījumā, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, pat ja attiecīgā uzņēmuma kopējais pieprasījums pēc MNG tiktu apmierināts ar importu no Indonēzijas, uzņēmuma rentabilitātes rādītāji no darījumdarbības ar produktiem, kas saistīti ar MNG, saglabātos pozitīvi. Šajā sliktākajā scenārijā nav ņemta vērā iespēja, ka vismaz daļu no maksājuma varētu novirzīt galapatērētājiem.
6.5. Piegādātāju intereses
(143)
Četri izejvielu piegādātāji atsaucās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Minēto uzņēmumu izejvielu pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei veidoja vien nelielu daļu no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ, ja pasākumi netiktu noteikti, tas neietekmētu piegādātāju stāvokli.
6.6. Citi argumenti
(144)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei bija dominējošs stāvoklis Savienības tirgū un ka antidempinga pasākumi attiecībā uz Indonēzijas importu nostiprinātu tās stāvokli, kas būtu pretrunā Savienības interesēm.
(145)
Izmeklēšanā nepārprotami konstatēja, ka vienīgais Savienības ražotājs nespēja saglabāt pārdošanas apjomu Savienībā, jo tas zaudēja tirgus daļu Indonēzijas importam. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā Indonēzijas importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, nevarēja palielināt cenu līmeni atbilstīgi izejvielu izmaksu pieaugumam un izmeklēšanas periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Turklāt Komisija norādīja, ka ir konkurence ar importu, kura izcelsme ir vairākās citās trešās valstīs, kas gūst labumu no brīvas piekļuves ES tirgum. Tādēļ nav pietiekamu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares iespējamo dominējošo stāvokli, un šis arguments tika noraidīts.
(146)
Dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Indonēzijas importam nebūtu alternatīvu, jo citu trešo valstu importa cenu līmenis ir pārāk augsts.
(147)
Tiek atgādināts, ka citu trešo valstu importa tirgus daļa 2010./2011. finanšu gadā bija ievērojama. Trešo valstu imports arī cieta no cenu spiediena, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, un tas zaudēja ievērojamu pārdošanas apjomu un tirgus daļu Indonēzijas importam. Ja noteiktu maksājumus MNG importam no Indonēzijas, citās trešās valstis, piemēram, Brazīlija, Dienvidkoreja un Vjetnama, iespējams, atgūtu zaudēto tirgus daļu Savienībā. Attiecībā uz cenām antidempinga pasākumu mērķis būtu izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, tādējādi ļaujot importam par godīgām cenām nonākt Savienībā. Izmeklēšanā tika norādīts, ka, nosakot maksājumus, nav paredzama būtiska ietekme uz pakārtoto ražošanas nozari. Tādēļ apgalvojums, ka nepastāv alternatīvi piegādes avoti, tika noraidīts.
6.7. Secinājums par Savienības interesēm
(148)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā ļautu secināt, ka noteikt pagaidu pasākumus Indonēzijas izcelsmes MNG importam nav Savienības interesēs.
7. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(149)
Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)
(150)
Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(151)
Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tā kā Komisija konstatēja, ka importa par dempinga cenām ietekme ir novērota vien attiecīgā perioda trešajā gadā, peļņas norma tika noteikta, atsaucoties uz šā perioda pirmajiem diviem gadiem, kad nebija importa par dempinga cenām. Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot vidējo svērto peļņas normu, kā noteikts 89. apsvērumā. Peļņas norma tika noteikta 5-15 % apmērā. Precīzāku peļņas normu nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot tādā veidā aprēķināto peļņas normu. Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Kaitējuma starpības, kas attiecīgi aprēķinātas ar 5 un 15 % peļņu, norādītas 154. apsvēruma tabulā.
(152)
Kā minēts iepriekš 64. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienībā importētā MNG tīrības pakāpe un Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienības tirgū pārdotā MNG tīrības pakāpe var atšķirties, un tāpēc būtu jāveic atbilstošas korekcijas. Tajā pašā apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts.
7.2. Pagaidu pasākumi
(153)
Indonēzijas izcelsmes MNG importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā - atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.
(154)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
(%)
Valsts
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Pagaidu antidempinga maksājums
Indonēzija
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonēzija
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonēzija
Visi pārējie uzņēmumi
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Individuālu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti ar tā nosaukumu un adresi neminēts uzņēmums, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem neattiecas individuālas antidempinga maksājuma likmes.
(156)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Pieprasījums adresējams Komisijai (11). Pieprasījumā norāda visu būtisko informāciju, tostarp šādu informāciju: pārmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu, vai pārmaiņas ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi.
(157)
Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķins atbilst pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem ražotājiem”.
(158)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem piemēros ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.
8. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(159)
Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.
(160)
Saistībā ar šo regulu izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgus pasākumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu tāda mononātrija glutamāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010) un kura izcelsme ir Indonēzijā.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums
(%)
Taric papildu kods
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Visi pārējie uzņēmumi
28,4
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Ieinteresētās personas 25 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:
a)
pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;
b)
iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un
c)
pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.
2. 25 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā, var sniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 20. augustā