РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1243/2012 НА СЪВЕТА
от 19 декември 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1342/2008 за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета (1) се установява дългосрочен план за запасите от атлантическа треска в Kattegat; Северно море, Skagerrak и източната част на Ламанша; зоната на запад от Шотландия; и Ирландско море, както и за риболовните стопанства, които стопанисват тези запаси („план за атлантическата треска“). Целта на плана е да се постигне устойчива експлоатация на посочените запаси от атлантическа треска на основата на максимален устойчив улов. Тази цел трябва да се постигне при запазване на определено равнище на смъртността от риболов при атлантическата треска в съответните възрастови групи.
(2)
С оглед постигането на целта на плана за атлантическата треска членове 7, 8 и 9 и член 12 от плана за атлантическата треска съдържат специални правила, предписващи подробна методика за ежегодно определяне, от една страна, на общия допустим улов (ОДУ) и, от друга страна, на ограниченията на риболовното усилие.
(3)
Научната оценка на изпълнението на плана за атлантическата треска, извършена от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), показа редица проблеми, свързани със замисъла и действието му. Без да поставя под въпрос целите на плана за атлантическата треска, НТИКР достига до заключението, че е малко вероятно те да бъдат постигнати в срок, който да е в съответствие със заключенията на проведената в Йоханесбург през 2002 г. Световна среща на високо равнище за устойчивото развитие, освен ако не бъдат отстранени недостатъците в замисъла на плана за атлантическата треска, свързани, inter alia, с прилагането на членове 9 и 12.
(4)
Член 9 съдържа подробни правила за определяне на ОДУ при липса на достатъчно данни, когато правилата за определяне на ОДУ, установени в членове 7 и 8, не могат да бъдат приложени поради липса на достатъчно точна и представителна информация. Въпреки че е предвидено автоматичното годишно намаление на ОДУ с 25 % да се прилага само при извънредни обстоятелства, от 2009 г. до 2012 г. то се превърна в правило. В резултат на това след влизането в сила на плана за атлантическата треска се стигна до значително понижение на ОДУ за засегнатите зони, а по-нататъшни автоматични намаления биха довели на практика до прекратяване на риболова на атлантическа треска в тези зони. За да се постигнат целите на плана за атлантическата треска, в научната оценка, извършена от НТИКР, се предлага като по-подходящ вариант в някои случаи да се даде възможност за по-голяма гъвкавост, така че да се вземат предвид научните становища за всеки отделен случай. Поради това като част от тази гъвкавост е целесъобразно при определени условия да се даде възможност за спиране на годишното намаление на ОДУ или за определяне на алтернативно равнище на ОДУ, без да се излага на опасност постигането на целите на плана за атлантическата треска.
(5)
Член 12 съдържа подробни правила за определяне на допустимото риболовно усилие. Тъй като съгласно член 12, параграф 4 се прилага една и съща процентна корекция на допустимото риболовно усилие в съответствие с автоматичното годишно намаление на смъртността от риболов (съгласно членове 7 и 8) и в съответствие с автоматичното годишно намаление на ОДУ (съгласно член 9), допустимото риболовно усилие е намаляло с 25 % годишно между 2009 г. и 2012 г. в зоните, за които се прилага член 9, и е претърпяло значително намаление в зоните, за които се прилага член 8. Вследствие на това от влизането в сила на плана за атлантическата треска разпределеното максимално допустимото риболовно усилие е значително намалено по отношение на основните съоръжения за улов на атлантическа треска. Според научните становища не може да се докаже, че автоматичните годишни намаления на допустимото риболовно усилие са довели до очакваните намаления на смъртността от риболов. На практика тези автоматични годишни намаления са премахнали или понижили стимулите за рибарите за намаляване на смъртността от риболов по другите начини, предвидени в член 13. Ако автоматичните годишни намаления на усилието продължат да се прилагат, това няма да доведе до постигане на целите на плана за атлантическата треска, но ще окаже значително икономическо и социално въздействие върху тези части от флота, които използват същите съоръжения, но извършват улов основно на видове, различни от атлантическа треска. Следователно е целесъобразно да се даде възможност за по-гъвкав подход, който би позволил да се спре автоматичното годишно намаление на риболовното усилие, без да се излага на опасност постигането на целите на плана за атлантическата треска.
(6)
С оглед на гореизложеното е много важно спешно да бъдат изменени членове 9 и 12 от плана за атлантическата треска, за да се даде възможност за прилагане на новите правила за целите на определянето на възможностите за риболов за 2013 г.
(7)
Член 43, параграф 2 ДФЕС предвижда, че Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура и след консултация с Икономическия и социален комитет, създават общата организация на пазарите на риба и рибни продукти, предвидена в член 40, параграф 1 от него, и приемат останалите разпоредби, необходими за постигането на целите на общата политика в областта на рибарството. Член 43, параграф 3 ДФЕС предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(8)
Измененията на членове 9 и 12 установяват подробни специални правила за определяне на възможностите за риболов, които се изразяват в ОДУ и ограничения на риболовното усилие. Те адаптират действащите понастоящем правила за определяне на възможностите за риболов, без да изменят целта на плана за атлантическата треска. Следователно те представляват мерки относно определянето и разпределянето на ОДУ и ограниченията на риболовното усилие и не могат да се разглеждат нито като разпоредби, установяващи общата организация на пазарите на риба и рибни продукти, нито като други разпоредби, необходими за изпълнението на целите на общата политика в областта на рибарството.
(9)
Ето защо Регламент (ЕО) № 1342/2008 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1342/2008 се изменя, както следва:
1)
Член 9 се заменя със следното:
„Член 9
Специална процедура за определяне на ОДУ
1. При липса на достатъчно информация за определяне на ОДУ в съответствие с член 7 ОДУ за запасите от атлантическа треска в Kattegat, в зоната на запад от Шотландия и в Ирландско море се определя на равнището, посочено в научните становища. Ако посоченото в научните становища равнище обаче надвишава с над 20 % ОДУ от предходната година, ОДУ се определя на равнище, което е с 20 % по-високо спрямо ОДУ от предходната година, или ако посоченото в научните становища равнище е с над 20 % по-ниско от ОДУ от предходната година, ОДУ се определя на равнище, което е с 20 % по-ниско спрямо ОДУ от предходната година.
2. Чрез дерогация от параграф 1, когато в научните становища се посочва, че не следва да е разрешен целеви риболов, както и че:
а)
приловът следва да е сведен до минимум или намален във възможно най-голяма степен, и/или
б)
уловът на атлантическа треска следва да бъде намален във възможно най-голяма степен,
Съветът може да реши да не прилага годишна корекция на ОДУ през следващата година или следващите години, при условие че се определя ОДУ само за прилова.
3. При липса на достатъчно информация за определяне на ОДУ в съответствие с член 8 ОДУ за запасите от атлантическа треска в Северно море, Skagerrak и източната част на Ламанша се определя чрез прилагането на параграфи 1 и 2 от настоящия член mutatis mutandis, освен ако консултациите с Норвегия не доведат до определяне на друго равнище на ОДУ.
4. Когато от научните становища личи, че прилагането на установените в член 8, параграфи 1-4 правила не е целесъобразно за постигането на целите на плана, Съветът може, независимо от посочените по-горе разпоредби, да вземе решение за определяне на алтернативно равнище на ОДУ.“
2)
Член 12 се изменя, както следва:
а)
параграф 4 се заменя със следното:
„4. По отношение на сборните групи за риболовно усилие, при които процентът на сбора от уловите, изчислен съгласно параграф 3, буква г), е равен или надвишава 20 %, се прилагат годишни корекции. Максимално допустимото риболовно усилие на съответните групи се изчислява по следния начин:
а)
когато се прилага член 7 или член 8 - чрез прилагане към базата на същата процентна корекция като определената в посочените членове корекция за смъртност от риболов;
б)
когато се прилага член 9 - чрез прилагане към базата на същата процентна корекция на риболовното усилие като корекцията на ОДУ в сравнение с предходната година.“;
б)
добавя се следният параграф:
„6. Чрез дерогация от параграф 4, когато максимално допустимото риболовно усилие е било намалявано в продължение на четири последователни години, Съветът може да реши да не прилага годишна корекция на максимално допустимото риболовно усилие през следващата година или следващите години.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2012 година.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1243/2012
(2012. gada 19. decembris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (1) ir izveidots ilgtermiņa plāns mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā, kā arī šo krājumu zvejniecībai (“mencu plāns”). Mencu plāna mērķis ir panākt minēto mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Šo mērķi plānots sasniegt, saglabājot noteiktu zvejas izraisītās mirstības koeficientu attiecīgajās mencu vecuma grupās.
(2)
Mencu plāna 7., 8., 9. un 12. pantā mencu plāna mērķa sasniegšanas nolūkā ir iekļauti īpaši noteikumi, kuros ir sīki noteikta metodoloģija tam, kā katru gadu noteikt, no vienas puses, kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un, no otras puses - zvejas piepūles ierobežojumus.
(3)
Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavotais zinātniskais izvērtējums par to, cik efektīvi darbojas mencu plāns, ir atklājis vairākas problēmas, kas ir saistītas ar mencu plāna struktūru un darbību. Neapšaubot mencu plāna mērķus, ZZTEK secināja, ka minētie mērķi, visticamāk, netiks sasniegti termiņā, kas atbilstu secinājumiem, kuri tika pieņemti 2002. gadā Johannesburgā notikušajā pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, ja vien netiks novērstas nepilnības mencu plānā, kuras, inter alia, attiecas uz 9. un 12. panta piemērošanu.
(4)
Regulas 9. pantā ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi par KPN noteikšanu apstākļos, kad trūkst datu, proti, kad nevar piemērot ar 7. un 8. pantu izveidotos KPN noteikšanas noteikumus, jo trūkst pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas. Lai gan bija paredzēts, ka automātiska ikgadēja KPN samazināšana par 25 % tiks piemērota tikai īpašos apstākļos no 2009. gada līdz 2012. gadam, tas kļuva par normu. Attiecīgi kopš mencu plāna stāšanās spēkā KPN attiecīgajiem apgabaliem ir ievērojami samazināta, un turpmāki automātiski samazinājumi nozīmētu faktisku mencu zvejas apturēšanu attiecīgajos apgabalos. ZZTEK sagatavotajā zinātniskajā izvērtējumā ieteikts, ka mencu plāna mērķu sasniegšanai būtu lietderīgāk pieļaut lielāku elastību, lai atspoguļotu zinātniskos ieteikumus katrā individuālā gadījumā. Tāpēc kā daļu no minētās elastības ir lietderīgi atļaut saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem pārtraukt KPN ikgadēju samazināšanu, vai jānosaka alternatīvs KPN apjoms neapdraudot mencu plāna mērķu sasniegšanu.
(5)
Regulas 12. pantā ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi pieļaujamās zvejas piepūles noteikšanai. Ņemot vērā, ka saskaņā ar 12. panta 4. punktu pieļaujamajai zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kādu piemēro zvejas izraisītās mirstības automātiskiem ikgadējiem samazinājumiem (saskaņā ar 7. un 8. pantu) un automātiskiem ikgadējiem KPN samazinājumiem (saskaņā ar 9. pantu), pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta par 25 % gadā no 2009. gada līdz 2012. gadam apgabalos, kuriem ir piemērots 9. pants, un ievērojami samazināta apgabalos, kuriem piemēro 8. pantu. Attiecīgi kopš mencu plāna stāšanās spēkā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas iedalīta galvenajiem mencu zvejas rīkiem, ir ievērojami samazinājusies. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, nevar pierādīt, ka šādi pieļaujamās zvejas piepūles ikgadēji automātiski samazinājumi ir izraisījuši sagaidāmo samazinājumu zvejas izraisītās mirstības jomā. Praksē automātiski ikgadēji piepūles samazinājumi ir arī likvidējuši vai samazinājuši stimulus zvejniekiem samazināt zvejas izraisīto mirstību ar citiem 13. pantā paredzētiem paņēmieniem. Turpmāka automātisku ikgadēju samazinājumu piemērošana nesekmētu mencu plāna mērķu sasniegšanu, bet tai būtu ievērojama ekonomiska un sociāla ietekme uz flotes segmentiem, kuri izmanto tos pašus zvejas rīkus, taču principā zvejo citu sugu zivis, nevis mencas. Tādēļ būtu lietderīgi piemērot elastīgāku pieeju, kas ļautu pārtraukt zvejas piepūles automātisku ikgadēju samazinājumu, neapdraudot mencu plāna mērķus.
(6)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir svarīgi steidzami grozīt mencu plāna 9. un 12. pantu, lai jaunos noteikumus varētu piemērot, nosakot zvejas iespējas 2013. gadam.
(7)
LESD 43. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izveido zivsaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, kas paredzēta tā 40. panta 1. punktā, un citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai. LESD 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.
(8)
Ar Regulas 9. un 12. panta grozījumiem izveido sīki izstrādātus noteikumus, ar kuriem nosaka zvejas iespējas, kas izteiktas kā KPN un zvejas piepūles ierobežojumi. Ar tiem piemēro pašlaik zvejas iespēju noteikšanai piemērojamos noteikumus, negrozot mencu plāna mērķi. Tie attiecīgi ir pasākumi par KPN noteikšanu un piešķiršanu un zvejas piepūles ierobežošanu, un tos nevar uzskatīt ne par noteikumiem, ar kuriem izveido zivsaimniecības kopējo tirgus organizāciju, ne par citiem noteikumiem, kas nepieciešami, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.
(9)
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1342/2008 ar šo groza šādi:
1)
regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:
“9. pants
Īpaša KPN noteikšanas procedūra
1. Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 7. pantu, KPN mencu krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā nosaka tādā apjomā, kāds norādīts zinātniskajā ieteikumā. Tomēr, ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % lielāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % lielāka nekā iepriekšējā gada KPN, vai ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % mazāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % mazāka nekā iepriekšējā gada KPN.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja zinātniskos ieteikumos ir norādīts, ka nevajadzētu veikt specializētu zveju un ka:
a)
piezveja būtu jāsamazina vai būtu jāpanāk tās iespējami zemākais līmenis, un/vai
b)
mencas zveja būtu jāsamazina līdz iespējami zemākajam līmenim,
Padome var pieņemt lēmumu nākamajā gadā vai nākamajos gados nepiemērot KPN ikgadējo pielāgojumu, ar nosacījumu, ka noteiktā KPN ir paredzēts tikai piezvejai.
3. Ja trūkst informācijas, lai KPN noteiktu saskaņā ar 8. pantu, KPN mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā nosaka, mutatis mutandis piemērojot šā panta 1. un 2. punktu, ja vien apspriedēs ar Norvēģiju nevienojas par citādu KPN apjomu.
4. Ja zinātniskajā ieteikumā tiek norādīts, ka 8. panta 1. līdz 4. punktā izklāstīto noteikumu piemērošana nav atbilstīga šā plāna mērķu sasniegšanai, Padome var neatkarīgi no iepriekš minētajiem noteikumiem pieņemt lēmumu par alternatīvu KPN apjomu.”;
2)
regulas 12. pantu ar šo groza šādi:
a)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4. Apkopotām zvejas piepūles grupām, kuru procentuālā summārā kopējā nozveja, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu, ir vienāda ar 20 % vai lielāka, piemēro ikgadējus pielāgojumus. Attiecīgo grupu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:
a)
ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas minētajos pantos noteikts zvejas izraisītai mirstībai;
b)
ja piemēro 9. pantu, zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas piemērots KPN salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.”;
b)
pievieno šādu punktu:
“6. Atkāpjoties no 4. punkta, ja maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta četrus gadus pēc kārtas, Padome var nolemt nākamajā gadā vai nākamajos gados maksimāli pieļaujamajai zvejas piepūlei nepiemērot ikgadēju pielāgojumu.”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 19. decembrī