ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 640/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на интегрираната система за администриране и контрол и условията за отказ или оттегляне на плащанията и административните санкции, приложими към директните плащания, подпомагането на развитието на селските райони и кръстосаното съответствие
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (1), и по-специално член 63, параграф 4, член 64, параграф 6, член 72, параграф 5, член 76, член 77, параграф 7, член 93, параграф 4, член 101, параграф 1 и член 120 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 1306/2013 отменя и заменя, наред с другото, Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета (2). Регламент (ЕС) № 1306/2013 оправомощава Комисията да приема делегирани актове и актове за изпълнение. С цел да се гарантира безпрепятствено функциониране на системата съгласно новата нормативна уредба, някои правила трябва да бъдат приети посредством такива актове. Тези актове следва да заменят по-специално правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1122/2009 на Комисията (3).
(2)
По-специално следва да се създадат правила, които да допълнят някои несъществени елементи от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на функционирането на Интегрираната система за администриране и контрол (наричана по-долу „интегрираната система“), сроковете за представяне на заявления за помощи или искания за плащания, условията за частичен или пълен отказ на помощ и частично или пълно оттегляне на неправомерно изплатена помощ или подпомагане и определянето на административни санкции за отстраняване на несъответствията, свързани с условията за получаване на помощта в рамките на схеми, установени с Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), както и условията за получаване на подпомагане по мерки за развитие на селските райони, установени с Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), и правила за поддържането на постоянни пасища и изчисляване на административни санкции по отношение на задълженията за кръстосано съответствие.
(3)
Необходими са допълнителни определения за осигуряване на хармонизирано прилагане на интегрираната система, в допълнение към определенията, предвидени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и Регламент (ЕС) № 1307/2013. Освен това е необходимо да се дадат определения за някои понятия, които се прилагат във връзка с правилата за кръстосано съответствие.
(4)
Прилагането на административни санкции и откази или оттегляния на помощ или подпомагане, предвидени в настоящия регламент, следва да не възпрепятстват държавите членки да прилагат национални наказателни санкции, ако това е предвидено в националното законодателство.
(5)
В член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 се определят случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, които следва да се признават от държавите членки. Следва да бъдат установени допълнителни правила, за да могат държавите членки да признават случаи на непреодолима сила и извънредни обстоятелства във връзка с директните плащания, подпомагането на развитието на селските райони и прилагането на кръстосаното съответствие. Следва да се определи краен срок, в рамките на който бенефициерът трябва да съобщи за възникването на такъв случай.
(6)
Необходими са допълнителни правила също така по отношение на системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), която ще бъде използвана от държавите членки в съответствие с член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. В съответствие с посочената разпоредба трябва да се използват техники на компютризирана географска информационна система (ГИС). Необходимо е да се изяснят основните изисквания, както и целите по отношение на качеството, на които системата следва да отговаря, и конкретно каква информация следва да бъде налична в ГИС, за да се гарантира ефективността на административните кръстосани проверки. Ето защо системата за идентификация на земеделските парцели следва редовно да се актуализира, за да се изключат елементите и площите, които са безусловно недопустими за подпомагане. С цел да се избегне нестабилност на системата обаче на държавите членки следва да се предостави възможност за гъвкавост по отношение на малки промени в максимално допустимата площ, дължащи се на несигурност на фотоинтерпретирането, причина за която могат да бъдат, наред с друго, очертанията и състоянието на референтните парцели.
(7)
За да могат държавите членки да откриват предварително евентуални слабости в системата и при необходимост да предприемат коригиращи действия, качеството на системата за идентификация на земеделските парцели следва ежегодно да се подлага на оценка.
(8)
С цел да се гарантира правилното въвеждане на схемата за основно плащане и свързаните с нея плащания, както е предвидено в дял III от Регламент (ЕС) № 1307/2013, държавите членки следва да създадат идентификационна и регистрационна система, която гарантира, че правата на плащане могат да бъдат проследявани и позволява, наред с останалото, кръстосани проверки на площите, декларирани за целите на схемата за основно плащане, с правата на плащане на всеки земеделски стопанин, както и между различните права на плащане като такива.
(9)
За да се осъществява ефективен контрол и да се предотврати подаването на многобройни заявления за помощи до различни разплащателни агенции в рамките на една държава членка, държавите членки следва да определят единна система за регистриране на самоличността на земеделските стопани, подаващи заявления за помощи съгласно интегрираната система.
(10)
Опитът показва, че някои особености на ландшафта на обработваемите земи, по-специално живи плетове, канавки и каменни стени, следва да се разглеждат като част от площта, която отговаря на условията за директни плащания на площ. Необходимо е да се определи приемливата широчина на особеностите на ландшафта на полето. С оглед на специфичните екологични нужди е целесъобразно на държавите членки да се предостави известна гъвкавост по отношение на ограниченията, които трябва да бъдат взети предвид, когато регионалните добиви са били определени за целите на предишните плащания на площ за култури. На държавите членки обаче следва да се позволи да прилагат различен метод за постоянно затревените площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета, където този вариант не се прилага.
(11)
С оглед на тяхното значение за устойчивото селско стопанство всички особености на ландшафта, за които се отнасят изискванията и стандартите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, следва да се разглеждат като допустими за подпомагане.
(12)
По отношение на земеделските парцели, заети от обработваема земя или от постоянно затревени площи, на които има дървета, следва да бъдат определени условия за наличието на дървета на тези площи и тяхното отражение върху допустимостта на площите. С оглед на постигането на правна сигурност следва да се установи максимална гъстота на дърветата, която да се определи от държавите членки въз основа на традиционните практики за отглеждане на култури, природните условия и по екологични съображения.
(13)
С оглед на опростяването и в полза на по-доброто наблюдение и контрол на директните плащания, на държавите членки следва да се разреши да прилагат пропорционална система за установяване на допустимата за подпомагане площ на постоянно затревените площи с разпръснати недопустими за подпомагане елементи, като например особености на ландшафта и дървета, различни от особеностите на ландшафта съгласно изискванията и стандартите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013. Отговарящата на условията за подпомагане площ се определя за всеки референтен парцел в съответствие с предварително установени прагове, прилагани на равнище вид хомогенно земно покритие. Разпръснатите особености на ландшафта, които покриват до определен процент от референтния парцел, могат да се считат за част от отговарящата на условията за допустимост площ. Поради това следва да се определи, че не е необходимо да се правят намаления за площта на тези разпръснати особености в първата категория, представляваща най-ниския процент неотговаряща на условията за допустимост площ.
(14)
Следва да се въведат правила за действие в случаи, когато крайната дата за подаване на заявления, искания, документи или изменения е официален празник, събота или неделя.
(15)
Спазването на сроковете за подаване на заявления за помощи, искания за плащане и други декларации, за изменение на заявленията за помощи, свързани с площ, или исканията за плащане и всички подкрепящи документи или договори е от съществена важност, за да могат националните администрации да планират и след това да извършват ефективни проверки за верността на заявленията за помощи, исканията за плащане или другите документи. За целта следва да се установят правила за сроковете, в които е допустимо да се приемат късно подадени документи. За да се насърчат бенефициерите да спазват сроковете, в случай на късно подаване на документи следва да се прилагат възпиращи намаления на помощта, освен ако закъснението се дължи на случаи на непреодолима сила или извънредни обстоятелства.
(16)
Навременното подаване на заявления за разпределяне на права на плащане или, когато е приложимо, на увеличаването на стойността на правата на плащане от бенефициерите е от съществена важност за държавите членки с оглед на своевременното определяне на правата на плащания. Следователно късно подаване на такива заявления следва да бъде разрешено единствено в рамките на същия допълнителен срок, предвиден за късно подаване на всички заявления за помощи. Следва да се прилага и възпиращо намаление на помощта, освен ако закъснението се дължи на случаи на непреодолима сила или извънредни обстоятелства.
(17)
На бенефициерите, които уведомят компетентните национални органи за грешни заявления за помощ или искания за плащане, независимо в кой момент, не следва да се налагат административни санкции, независимо от причината за несъответствието, освен когато бенефициерът е бил информиран за намерението на компетентния орган да извърши проверка на място или органът е информирал бенефициера преди това за несъответствие в заявлението за помощ или искането за плащане.
(18)
Следва да се установят допълнителни разпоредби относно основата за изчисляване на схемите за помощи, свързани с площ, и мерките за подпомагане, свързани с площ, както и относно основата за изчисляване на доброволното обвързано с производството подпомагане въз основа на заявленията за помощ за животновъдството по схемите за помощи за животновъдството или подпомагането за развитие на селските райони въз основа на исканията за плащане по мерките за подпомагане за животновъдството.
(19)
При определянето на административни санкции следва да се имат предвид принципите на възпиращ ефект и пропорционалност и конкретните проблеми, свързани със случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства. Административните санкции следва да бъдат степенувани според тежестта на неспазването и следва да стигат до пълно изключване от една или няколко схеми за помощи, свързани с площ, или мерки за подпомагане за площ за определен период. Те следва да вземат предвид особеностите на различните схеми за помощи или мерки за подпомагане по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения или възможността бенефициентът да не декларира всички свои площи с цел изкуствено създаване на условие за освобождаване от задълженията за екологизиране. Административните санкции по настоящия регламент следва да се смятат за достатъчни за възпиране на умишленото неспазване.
(20)
За да могат държавите членки да извършват ефективно проверките, особено по отношение на контрола на задълженията за кръстосано съответствие, е необходимо да се предвиди задължението на бенефициерите да декларират всички площи, с които разполагат, независимо дали искат помощи за тези площи в съответствие с член 72, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или не.
(21)
За установяването на допустимите за подпомагане площи и изчислението на приложимите намаления е необходимо да се определят площите, които са от една и съща група според отглежданите култури. Ако дадена площ е декларирана за помощ или подпомагане по повече от една схема за помощи или мярка за подпомагане, тя следва да бъде отчетена няколко пъти. За целите на екологизирането обаче е необходимо да се прави разлика между отделните групи култури.
(22)
Плащането на помощи по схемата за основно плащане изисква равен брой права на плащане и отговарящи на критериите за допустимост хектари. Следователно за целите на тази схема е целесъобразно да се предвиди, че в случай на несъответствия между декларираните права на плащане и декларираната площ изчислението на плащането следва да се основава на по-ниската стойност. За да се избегне извършването на изчисления въз основа на несъществуващи права, следва да се предвиди, че броят на правата на плащане, използвани за изчислението, следва да не надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът.
(23)
Несъответствията в заявленията за помощи и/или исканията за плащане на площ обикновено се отнасят до определени части от площите. Свръхдекларирането по отношение на един парцел може следователно да бъде компенсирано от деклариране под действителния размер на други парцели от същата група култури. В рамките на известен толеранс следва да се предвиди, че административните санкции стават приложими едва след като този толеранс бъде надвишен.
(24)
Освен това - по отношение на заявленията за помощ и/или исканията за плащане при плащанията на площ - разликите между общата площ, която е декларирана в заявлението или искането, и общата площ, която е определена като отговаряща на критериите за допустимост, често са незначителни. С цел да се избегне извършването на голям брой дребни поправки в заявленията следва да се предвиди, че заявленията за помощ и/или исканията за плащане следва да бъдат поправяни за отразяване на действително установената площ само когато е надхвърлено определено равнище на разликите.
(25)
Като се имат предвид особеностите на схемата за помощ за памук, във връзка с нея следва да бъдат установени специални разпоредби за административните санкции.
(26)
Следва да бъдат установени административни санкции за неспазване на изискванията за допустимост поради умисъл или небрежност, като се вземат предвид принципите на възпиращ ефект и пропорционалност за случаите, когато даден бенефициер, който кандидатства за схема за млади земеделски стопани, не изпълни задълженията си.
(27)
Във връзка със схемите за помощи и мерките за подпомагане за животни следва да бъдат предвидени административни санкции, като се спазват принципите на възпиращия ефект и пропорционалността и се имат предвид особените затруднения при въздействието на природни сили. Административните санкции следва да бъдат степенувани според тежестта на неспазването и следва да стигат до пълно изключване от една или от няколко схеми за помощи или мерки за подпомагане за определен период. По отношение на критериите за допустимост те следва да бъдат съобразени с особеностите на различните схеми за помощи или мерки за подпомагане. Административните санкции съгласно настоящия регламент следва да се определят на ниво, което е достатъчно възпиращо, за да предотврати умишлено свръхдеклариране.
(28)
Що се отнася до заявленията за помощ по схемите за помощи за животновъдството или исканията за плащане по мерките за подпомагане за животновъдството, при установено неспазване се смята, че съответното животно не отговаря на критериите за допустимост. Намаления следва се предвиждат още от първото животно, във връзка с което е установено неспазване, но независимо от размера на намалението, когато бъде открито неспазване във връзка с три или по-малко животни, следва да се налага не толкова строга санкция. Във всички други случаи строгостта на административната санкция следва да зависи от процентния дял на животните, във връзка с които има установено неспазване.
(29)
По правило държавите членки следва да предприемат допълнителни действия, необходими за осигуряване на правилното функциониране на интегрираната система. На държавите членки следва да се позволи при необходимост да налагат допълнителни санкции на национално равнище.
(30)
Възможността да се извършват корекции, без това да доведе до административните санкции, предвидени за заявление за помощи и искане за плащане, следва да се прилага и по отношение на неточни данни, съдържащи се в компютризираната база данни по отношение на декларирания едър рогат добитък, за които такива несъответствия представляват нарушаване на критерий за допустимост, освен ако бенефициерът е бил информиран от компетентния орган за намерението му да извърши проверка на място или органът не е информирал бенефициера преди това за несъответствия в заявлението за помощ или искането за плащане.
(31)
Следва да бъдат въведени откази, оттегляне на подпомагане, както и административни санкции по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони, като се имат предвид принципите на възпиращия ефект и пропорционалността. Отказите и оттеглянето на подкрепа следва да бъдат степенувани въз основа на тежестта, степента, продължителността и системността на установеното неспазване. По отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения, при отказите, оттеглянето на подкрепа и административните санкции следва да се вземат предвид особеностите на различните мерки за подпомагане. В случай на сериозно неспазване или в случай че бенефициерът е предоставил невярно доказателство за целите на получаване на подпомагането, то следва да бъде отказано и да се наложи административна санкция. Административните санкции следва да стигат до пълно изключване от една или от няколко мерки за подпомагане или видове операции за определен период.
(32)
По отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони административните санкции следва да не засягат възможността за временно преустановяване на подпомагането, засегнато от неспазването. Следва да бъдат установени правила за определяне на случаите, в които може да се очаква, че неспазването ще бъде отстранено от бенефициера в разумен срок.
(33)
В член 93, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 се предвижда, че по отношение на 2015 и 2016 г. правилата за кръстосано съответствие включват също така и поддържането на постоянни пасища. Във връзка с това е необходимо да се уточни, че през 2015 и 2016 г. държавите членки следва да продължат да изпълняват задълженията си съгласно съотношението, установено през 2014 г.
(34)
В интерес на яснотата и с цел да се въведе хармонизирана основа за оценка на неспазването и за изчисляване и прилагане на административни санкции във връзка с кръстосаното съответствие, е необходимо да се уточнят понятията системност, степен, тежест и продължителност на неспазването. Освен това е необходимо да се обясни кога неспазването се счита за констатирано.
(35)
По отношение на неспазване на задълженията за кръстосано съответствие, административните санкции следва да се определят, като се отчита принципът на пропорционалност. Те следва да се прилагат само когато земеделският стопанин е действал небрежно или умишлено и следва да се степенуват според сериозността на допуснатото неспазване.
(36)
По отношение на задълженията за кръстосано съответствие освен степенуването на административните санкции с оглед принципа на пропорционалност следва да се предвиди, че от даден момент нататък повторните нарушения на същото задължение за кръстосано съответствие, след предварително предупреждение на земеделския стопанин, следва да се разглеждат като умишлено неспазване.
(37)
Освен това когато при специфични условия дадена държава членка реши да използва предвидената в член 97, параграф 3 и член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 възможност да не налага административни санкции за неспазване, следва да се въведат изисквания относно отстраняването на съответното неспазване.
(38)
Що се отнася по-специално до системата за ранно предупреждение, посочена в член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, в случай че бенефициерът не изпълни задължението си да предприеме мерки за отстраняване на неспазването, намалението следва да се прилага със задна дата по отношение на годината, в която е използвана системата за ранно предупреждение. При изчислението на административните санкции се взема предвид и системността на съответното неспазване през годината на последващата проверка, ако това е приложимо. С цел да се даде правна сигурност за бенефициерите, следва да се въведе краен срок за прилагането на административните санкции със задна дата.
(39)
По отношение на бенефициерите на многогодишни операции, започнали по програмите за развитие на селските райони, одобрени в съответствие с Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6), и които попадат в обхвата на задълженията за кръстосано съответствие, следва да се определи, че новата система за контрол и административни санкции се прилага с цел да се намали административната тежест върху националните органи, отговарящи за проверка на съответствието им, и да се осигури опростяване на процедурите.
(40)
По отношение на неспазването на задълженията за кръстосано съответствие, за които не е приложена административна санкция, тъй като те са попадали в приложното поле на правилото de minimis, предвидено в регламенти (ЕО) № 73/2009 (7) или (ЕО) № 1698/2005 на Съвета, но за които държавите членки е трябвало да гарантират, че бенефициерите ще отстранят неспазването, следва да бъдат установени преходни правила, за да се осигури съгласуваност между задължението за последващи действия, съществувало преди влизането в сила на Регламент (ЕС) № 1306/2013, и съдържащите се в същия регламент нови правила в това отношение.
(41)
От съображения за яснота и правна сигурност Регламент (ЕО) № 1122/2009 следва да бъде отменен. Регламент (ЕС) № 65/2011 на Комисията (8) следва също да бъде отменен.
(42)
Като се има предвид член 119, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013, настоящият регламент следва да се прилага за заявления за помощ или искания за плащане, свързани с пазарни години или премийни периоди, които започват от 1 януари 2015 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят разпоредби, допълващи някои несъществени елементи от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на:
а)
условията за частичен или пълен отказ или оттегляне на помощта или подпомагането;
б)
определяне на административната санкция и на конкретната ставка, която следва да бъде наложена;
в)
определяне на случаите, в които административната санкция не се прилага;
г)
правила, приложими за периоди, дати и крайни срокове при случаи, когато крайната дата за подаване на дадено заявление или изменение е официален празник, събота или неделя;
д)
специални определения, необходими за гарантиране на хармонизирано прилагане на интегрираната система;
е)
основни характеристики и технически правила за системата за идентификация на земеделските парцели и за идентификация на бенефициерите;
ж)
основни характеристики, технически правила и изисквания за качество на системата за идентификация и регистрация на правата на плащане;
з)
основата за изчисляване на помощта, включително правила за решаване на някои случаи, при които отговарящата на условията за допустимост площ включва особености на ландшафта или дървета;
и)
допълнителни правила за посредници като служби, органи и организации, които участват в процедурата за отпускане на помощ или подпомагане;
й)
поддържането на постоянни пасища във връзка с кръстосаното съответствие;
к)
хармонизирана основа за изчисляването на административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие;
л)
условия за прилагане и изчисляване на административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие;
м)
допълнение към правилата, предвидени в Регламент (ЕС) № 1306/2013, с цел да се осигури плавен преход от отменените към новите правила.
Член 2
Определения
1. За целите на интегрираната система, посочена в член 67, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се прилагат определенията по член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и член 67, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Прилагат се и следните определения:
1)
„бенефициер“ означава земеделски стопанин, както е определен в член 4, параграф 1, буква а) и посочен в член 9 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, бенефициер, който има задължения за кръстосано съответствие по смисъла на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и/или бенефициер, който получава подпомагане за развитието на селските райони, както е посочено в член 2, параграф 10 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9);
2)
„неспазване“ означава:
а)
по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите или други задължения, свързани с условията за предоставяне на помощта или подпомагането, посочени в член 67, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, всяко неспазване на тези критерии за допустимост, ангажименти или други задължения; или
б)
по отношение на кръстосаното съответствие, неспазването на законоустановените изисквания за управление съгласно законодателството на Съюза, на стандартите за добро земеделско и екологично състояние на земята, определени от държавите членки в съответствие с член 94 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или на поддържането на постоянни пасища, посочени в член 93, параграф 3 от същия регламент;
3)
„заявление за подпомагане“ означава заявление за подпомагане или за участие в мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013;
4)
„искане за плащане“ означава подадено от бенефициер заявление за плащане от националните органи съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013;
5)
„друга декларация“ означава декларация или документ, различни от заявленията за подпомагане или исканията за плащане, която трябва да се подава или съхранява от бенефициер или трета страна, за да се спазят специфичните изисквания на някои мерки за развитието на селските райони;
6)
„мерки за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система“ означава мерки за подпомагане, предоставени в съответствие с член 21, параграф 1, букви а) и б), членове 28-31, 33, 34 и 40 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и, където е приложимо, член 35, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, с изключение на мерките, посочени в член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и мерките, посочени в член 21, параграф 1, букви а) и б) от посочения регламент, когато се отнасят за разходите за установяване;
7)
„система за идентификация и регистрация на животни“ означава съответно системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, установена с Регламент (ЕО) № 1760/2000 на Европейския парламент и на Съвета (10), и/или системата за идентификация и регистрация на животни от рода на овцете и козите, установена с Регламент (ЕО) № 21/2004 на Съвета (11);
8)
„ушна марка“ означава съответно ушната марка за индивидуално идентифициране на едрия рогат добитък, посочена в член 3, буква а) и член 4 от Регламент (ЕО) № 1760/2000 и/или ушната марка за индивидуално идентифициране на овцете и козите, посочена в раздел А, точка 3 от приложението към Регламент (ЕО) № 21/2004;
9)
„компютърна база данни за животни“ означава компютризираната база данни, посочена в член 3, буква б) и член 5 от Регламент (ЕО) № 1760/2000 и/или централния регистър или съответно компютризираната база данни, посочена в член 3, параграф 1, буква г), член 7 и член 8 от Регламент (ЕО) № 21/2004;
10)
„паспорт на животно“ означава паспорт на животно, посочен в член 3, буква в) и член 6 от Регламент (ЕО) № 1760/2000;
11)
„регистър“ във връзка с животните означава съответно воденият от животновъда регистър, посочен в член 3, буква г) и член 7 от Регламент (ЕО) № 1760/2000, и/или регистърът, посочен в член 3, параграф 1, буква б) и член 5 от Регламент (ЕО) № 21/2004;
12)
„идентификационен код“ означава съответно идентификационният код, посочен в член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1760/2000, и/или кодовете, посочени в буква А.2. от приложението към Регламент (ЕО) № 21/2004;
13)
„схема за помощи за животни“ означава мярка за доброволно обвързано с производството подпомагане, предвидена в дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, в случаите, в които годишното плащане, което се отпуска в рамките на определени количествени граници, се основава на определен брой животни;
14)
„мерки за подпомагане за животни“ означава мерки за развитие на селските райони или видове операции, при които подпомагането се основава на декларирания брой животни или брой животински единици;
15)
„заявление за помощи за добитък“ означава заявление за изплащане на помощи, в случаите, в които годишното плащане, което се отпуска в рамките на определени количествени граници, се основава на определен брой животни в рамките на доброволно обвързаното с производството подпомагане, предвидено в дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
16)
„декларирани животни“ означава животни, които са предмет на заявление за помощи за добитък съгласно схемата за помощи за животни или предмет на искане за плащане по мярка за подпомагане на животни;
17)
„животно, което потенциално отговаря на условията“ означава животно, което би могло априори потенциално да отговаря на критериите за допустимост за получаване на помощ по схемата за помощи за животни или подпомагане по мярка за подпомагане за животни през съответната референтна година;
18)
„установено животно“ означава:
а)
в рамките на схема за помощи за животни, животно, за което са изпълнени всички условия, установени в правилата за отпускане на помощ; или
б)
за мерките за подпомагане за животни - животно, установено посредством административни проверки или проверки на място;
19)
„животновъд“ означава всяко физическо или юридическо лице, което отговаря за животни, независимо дали постоянно или временно, включително при транспортирането им или на пазара;
20)
„схеми за помощи за площ“ означава схеми за директно плащане на площ по смисъла на член 67, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, с изключение на специфичните мерки за селското стопанство в най-отдалечените региони на Съюза, посочени в глава IV от Регламент (ЕС) № 228/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), и специфичните мерки за селското стопанство в полза на малките острови в Егейско море, посочени в глава IV от Регламент (ЕС) № 229/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13);
21)
„мерки за подпомагане за площ“ означава мерки за развитие на селските райони или видове операции, при които подпомагането се основава на размера на декларираната площ;
22)
„ползване“ във връзка с площи означава използването на площ според типа култура, посочен в член 44, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, типа на постоянно затревената площ, както е определен в член 4, параграф 1, буква з) от посочения регламент, постоянни пасища, посочени в член 45, параграф 2, буква а) от споменатия регламент, или затревени площи, различни от постоянно затревени площи или постоянни пасища, или земно покритие или липсата на култура;
23)
„установена площ“ означава:
а)
за схеми за помощи за площ - площта, която отговаря на всички критерии за допустимост или други задължения, свързани с условията за предоставяне на помощта, независимо от броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът; или
б)
за мерките за подпомагане за площ- площта на участъците или парцелите, идентифицирани посредством административни проверки или проверки на място;
24)
„географска информационна система“ (наричана по-долу „ГИС“) означава техники на компютризирана географска информационна система, посочени в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
25)
„референтен парцел“ означава географски разграничена площ, съдържаща уникална идентификация, регистрирана в системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
26)
„географски материали“ означава карти или други документи, използвани за предаване на съдържанието на ГИС между заявителите за помощ или подпомагане и държавите членки.
2. За целите на дял IV от настоящия регламент се прилагат определенията от дял VI от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Освен това „стандарти“ означава всеки от стандартите, определени от държавите членки в съответствие с член 94 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, както и задълженията по отношение на постоянните пасища, както са определени в член 93, параграф 3 от същия регламент.
Член 3
Прилагане на наказателни санкции
Прилагането на административните санкции и отказите или оттеглянията на помощ или подпомагане, предвидени в настоящия регламент, не възпрепятстват прилагането на наказателни санкции, ако това е предвидено в националното законодателство.
Член 4
Непреодолима сила и извънредни обстоятелства
1. По отношение на директните плащания, ако бенефициерът не е бил в състояние да спази критериите за допустимост или други задължения в резултат на непреодолима сила или извънредни обстоятелства, той запазва правото си на помощ по отношение на отговарящите на условията за допустимост площ или брой животни по време на настъпването на непреодолимата сила или извънредните обстоятелства.
По отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, ако даден бенефициер не е бил в състояние да изпълни ангажимента в резултат на непреодолима сила или извънредни обстоятелства, съответното плащане следва да бъде пропорционално оттеглено за годините, през които е възникнала непреодолима сила или извънредни обстоятелства. Оттеглянето се отнася само до онези части от ангажимента, за които не са настъпили допълнителни разходи или пропуснати ползи преди възникването на непреодолима сила или извънредни обстоятелства. По отношение на критериите за допустимост и други задължения не се прилагат нито оттегляне, нито административни санкции.
Що се отнася до други мерки за подпомагане на развитието на селските райони, в случай на непреодолима сила или извънредни обстоятелства държавите членки не изискват частично или пълно възстановяване на подпомагането. В случай на многогодишни ангажименти или плащания не се изисква възстановяване на подпомагането, получено през предходни години, а ангажиментът или плащането продължават през следващите години в съответствие с първоначалната им продължителност.
Когато неспазване, дължащо се на такава непреодолима сила или извънредни обстоятелства, засяга кръстосаното съответствие, съответната административна санкция, посочена в член 91, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не се прилага.
2. Случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства се съобщават писмено на компетентния орган, като се придружават от съответните доказателства, които са задоволителни за него, в срок от петнадесет работни дни, считано от датата, на която бенефициерът или упълномощеното от него лице, е в състояние да направи това.
ДЯЛ II
ИНТЕГРИРАНА СИСТЕМА ЗА АДМИНИСТРИРАНЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
ИЗИСКВАНИЯ КЪМ СИСТЕМАТА
Член 5
Идентификация на земеделските парцели
1. Системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, действа на равнище референтен парцел. Референтният парцел обхваща поземлена единица, която представлява земеделска площ съгласно определението в член 4, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Когато това е целесъобразно, той включва също така площи по член 32, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и земеделска земя по член 28, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Държавите членки определят границите на референтния парцел по начин, който гарантира, че референтният парцел е измерим, дава възможност за уникално и еднозначно установяване на местоположението на всеки ежегодно деклариран земеделски парцел и по принцип е стабилен във времето.
2. Държавите членки също така гарантират надеждното идентифициране на декларираните земеделски парцели. По-конкретно, те изискват заявленията за подпомагане и исканията за плащане да съдържат определена информация или да се придружават от определени от компетентните органи документи, даващи възможност да се установят местоположението и размерите на всеки земеделски парцел. За всеки референтен парцел държавите членки:
а)
определят максимално допустимата площ за целите на схемите за подпомагане, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
определят максимално допустимата площ за целите на мерките за площ, посочени в членове 28-31 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
в)
установяват местоположението и размерите на екологично насочените площи, изброени в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, за които съответната държава членка е решила, че се считат за екологично насочени площи. За тази цел при необходимост държавите членки прилагат коефициентите за преобразуване и/или тегловните коефициенти, посочени в приложение X към Регламент (ЕС) № 1307/2013;
г)
определят дали се прилагат разпоредбите относно планинските райони, районите със значителни природни ограничения и другите райони със специфични ограничения, посочени в член 32 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, районите, включени в мрежата „Натура 2000“, районите, обхванати от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14), земеделските земи, върху които в съответствие с член 57 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 е разрешено да се отглежда памук, площите, естествено поддържани в състояние, подходящо за паша или обработване, посочени в член 4, параграф 1, буква в), подточка iii) от Регламент (ЕС) № 1307/2013, районите, предназначени от държавите членки за регионално и/или колективно прилагане на екологично насочени площи в съответствие с член 46. параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площите, за които Комисията е уведомена съгласно член 20 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, районите с екологично чувствителни постоянно затревени площи в зони, обхванати от Директива 92/43/ЕИО (15) или Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), и другите чувствителни зони, посочени в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или районите, определени от държавите членки в съответствие с член 48 от същия регламент.
3. Държавите членки гарантират, че максимално допустимата площ на референтен парцел, посочена в параграф 2, буква а), е определена вярно в рамките на максимално допустимо отклонение от 2 %, като са отчетени контурът и състоянието на референтния парцел.
4. За мерките, посочени в член 21, параграф 1, буква а) и членове 30 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, държавите членки могат да въведат подходящи алтернативни системи за уникална идентификация на земите, за които може да се получава подпомагане, когато тези земи са покрити с гора.
5. ГИС функционира на основата на национална референтна координатна система, както е определена в Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), която позволява стандартизирано измерване и уникална идентификация на земеделските парцели във всички съответни държави членки. Когато се използват различни координатни системи, те взаимно се изключват и всяка от тях гарантира съгласуваност между информационните елементи, отнасящи се до едно и също местоположение.
Член 6
Оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели
1. За целите на посочените в дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 схема за основно плащане и схема за единно плащане на площ държавите членки извършват ежегодна оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели. Оценката съдържа два класа на съответствие.
С цел да се извърши оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели първият клас на съответствие включва следните елементи:
а)
вярно количествено определение на максимално допустимата площ;
б)
дял и разпределение на референтните парцели, когато в максимално допустимата площ са отчетени недопустими за подпомагане площи или когато не е отчетена земеделска площ;
в)
наличие на референтни парцели с критични дефекти.
С цел да се разкрият евентуалните слабости в системата за идентификация на земеделските парцели вторият клас на съответствие включва следните елементи по отношение на качеството:
а)
категоризация на референтните парцели, когато в максимално допустимата площ са отчетени недопустими за подпомагане площи, когато не е отчетена земеделска площ или когато е констатиран критичен дефект;
б)
съотношение между декларираната площ и максимално допустимата площ в рамките на референтните парцели;
в)
натрупан през годините процент на референтните парцели, претърпели изменения.
Когато резултатите от оценката на качеството показват недостатъци в системата, държавите членки предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Държавите членки извършват оценката, посочена в параграф 1, въз основа на извадка от референтни парцели, която се подбира и предоставя от Комисията. Те използват данни, които дават възможност да се извърши оценка на място на действителното положение.
3. До 31 януари след съответната календарна година до Комисията се изпраща доклад за оценката и ако е необходимо, списък на коригиращите мерки и график за прилагането им.
Член 7
Идентификация и регистрация на правата на плащане
1. Системата за идентификация и регистрация на правата на плащане, предвидена в член 71 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, представлява електронен регистър на равнище държава членка и по-специално при кръстосаните проверки, предвидени в параграф 1 от посочения член, гарантира ефективна проследимост на правата на плащане по отношение на следните елементи:
а)
титуляр;
б)
годишни стойности;
в)
дата на учредяване;
г)
дата на последно упражняване;
д)
произход, по-специално по отношение на тяхното разпределение (първоначално разпределение или разпределение от национален или регионален резерв), закупуване, наемане, наследяване;
е)
когато се прилага член 21, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 - правата, запазени по силата на посочената разпоредба;
ж)
регионални ограничения, когато са приложими.
2. Държавите членки, в които има повече от една разплащателна агенция, могат да вземат решение да използват електронен регистър на равнище разплащателна агенция. В този случай съответната държава членка гарантира, че различните регистри са съвместими помежду си.
Член 8
Идентификация на бенефициери
Без да се засяга член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, единната система за регистриране на самоличността на всеки бенефициер, предвидена в член 73 от посочения регламент, гарантира уникалната идентификация по отношение на всички заявления за подпомагане и искания за плащане или други декларации, подадени от един и същ бенефициер.
ГЛАВА II
ЗЕМЕДЕЛСКИ ПАРЦЕЛИ, СЪДЪРЖАЩИ ОСОБЕНОСТИ НА ЛАНДШАФТА И ДЪРВЕТА
Член 9
Определяне на площите, където земеделският парцел съдържа особености на ландшафта и дървета
1. Когато определени особености на ландшафта, и по-специално живи плетове, канавки и стени, по традиция са част от добрите земеделски практики за култивиране или използване на земеделската площ в определени региони, държавите членки могат да вземат решение съответната площ да се разглежда като част от допустимата за подпомагане площ от земеделски парцел, посочена в член 67, параграф 4, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, при условие че тя не надвишава дадена обща широчина, която се определя от държавата членка. Тази широчина отговаря на традиционната широчина в съответния регион и не надвишава 2 m.
Когато обаче държавите членки са уведомили Комисията преди 9 декември 2009 г. за широчина, надвишаваща 2 m, в съответствие с член 30, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕО) № 796/2004 на Комисията (18), може да се прилага тази широчина.
Първа и втора алинея не се прилагат за постоянно затревени площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета, ако държавата членка е решила да приложи пропорционална система в съответствие с член 10.
2. Всякакви особености на ландшафта, по отношение на които се прилагат изискванията и стандартите, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, се разглеждат като част от допустимата за подпомагане площ от съответния земеделски парцел.
3. Земеделски парцел, съдържащ разпръснати дървета, се смята за допустима за подпомагане площ, при условие че са изпълнени следните условия:
а)
селскостопанските дейности могат да се извършват по начин, сходен с използвания при парцели без дървета в същия район; както и
б)
броят на дърветата на хектар не надвишава определена максимална гъстота.
Максималната гъстота, посочена в първа алинея, буква б), се определя и нотифицира от държавите членки въз основа на традиционните практики за отглеждане на култури, природните условия и опазването на околната среда. Тя не надвишава 100 дървета на хектар. Това ограничение обаче не се прилага по отношение на мерките, предвидени в членове 28 и 30 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Настоящият параграф не се прилага за разпръснати овощни дървета, които дават реколта многократно, за разпръснати подходящи за паша дървета в постоянно затревени площи и за постоянно затревени площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета в случаите, когато съответната държава членка е взела решение да прилага пропорционална система в съответствие с член 10.
Член 10
Пропорционална система, предназначена за постоянно затревени площи с особености на ландшафта и дървета
1. По отношение на постоянно затревените площи с разпръснати недопустими за подпомагане елементи, като например особености на ландшафта и дървета, държавите членки могат да решат да прилагат пропорционална система за определяне на допустимата площ в рамките на референтния парцел.
Пропорционалната система, посочена в първа алинея, се състои от различни категории видове хомогенно земно покритие, за които се прилага фиксиран коефициент за намаление въз основа на процентния дял на неотговарящата на условията за подпомагане площ. Категорията, формирана въз основа на най-ниския процент от неотговарящата на условията за подпомагане площ, не може да надвишава 10 % от неотговарящата на условията за подпомагане площ и по отношение на нея не се прилага коефициент за намаление.
2. Всякакви особености на ландшафта, по отношение на които се прилагат изискванията и стандартите, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, се разглеждат като част от допустимата за подпомагане площ.
3. Настоящият член не се прилага към постоянно затревени площи, на които има овощни дървета, даващи многократна реколта.
ГЛАВА III
ЗАЯВЛЕНИЯ ЗА ПОМОЩИ И ИСКАНИЯ ЗА ПЛАЩАНЕ
Член 11
Единно заявление
Единното заявление обхваща минимум заявлението за директни плащания, посочено в член 72, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, по отношение на схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ или други схеми за отпускане на помощи за площ.
Член 12
Дерогация от крайната дата за подаване
Чрез дерогация от член 5, параграф 1 от Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета (19), когато крайната дата за подаване на дадено заявление за помощи, заявление за подпомагане, искане за плащане или други декларации, подкрепящи документи или договори или крайната дата за изменения на единното заявление или искането за плащане е официален празник, събота или неделя, счита се, че тя се пада на следващия работен ден.
Първият параграф се прилага също така и към последната възможна дата за късно подаване на исканията, посочена в член 13, параграф 1, трета алинея, както и към последната възможна дата за късно подаване на исканията, посочена в член 14, втора алинея за подаване на заявления от бенефициерите за разпределяне или увеличаване на права на плащане.
Член 13
Късно подаване
1. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на заявление за помощи или искане за плащане в съответствие с настоящия регламент след крайната дата за такова подаване, определена от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, води до намаление от 1 % за всеки работен ден на сумата, на която бенефициерът би имал право, ако заявлението е било подадено в срок.
Без да се засягат специалните мерки, които държавите членки вземат във връзка с необходимостта от своевременно подаване на подкрепящи документи, за да е възможно планирането и извършването на ефективни проверки, първа алинея се прилага също така относно заявления за подпомагане, документи, договори или други декларации, които се подават до компетентните органи, когато тези заявления за подпомагане, документи, договори или декларации формират основата за изпълняване на условията за допустимост за въпросното подпомагане. В този случай намалението се прилага върху сумата, платима за въпросното подпомагане.
Ако такова закъснение възлиза на повече от 25 календарни дни, заявлението или искането за плащане се считат за недопустими и на бенефициера не се предоставят помощ или подпомагане.
2. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, ако бенефициерът по схемите, предвидени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (20), който има и задължения за кръстосано съответствие съгласно член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не представи формуляра на единното заявление до крайната дата, упомената в първата алинея на параграф 1 от настоящия член, се прилага намаление от 1 % за всеки работен ден. Максималното намаление е ограничено до 25 %. Процентът на намалението се прилага за общия размер на плащанията, свързани с мерките по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, разделен на 3 за мерките за преструктуриране и конверсия.
3. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на изменение на единно заявление или на искане за плащане след крайната дата за такова подаване, определена от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, води до намаление от 1 % за всеки работен ден на сумите, свързани с действителното ползване на въпросните земеделски парцели.
Изменения на единното заявление се приемат само преди крайната дата за късно подаване на единно заявление или на искане за плащане, посочена в параграф 1, трета алинея. Ако обаче тази дата е по-ранна от крайната дата за подаване на изменение на единно заявление или на искане за плащане, посочена в първата алинея на настоящия параграф, или съвпада с нея, след тази дата измененията на единното заявление или на искането за плащане се считат за недопустими.
Член 14
Късно подаване на заявление във връзка с права на плащане
С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на заявление за разпределяне или, когато е приложимо, за увеличение на стойността на права на плащане след крайната дата, определена за целта от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през съответната година води до намаление от 3 % за всеки работен ден на сумите за плащане по отношение на правата на плащане, или, когато е приложимо, по отношение на увеличението на стойността на правата на плащане, които трябва да се разпределят на бенефициера.
Когато това закъснение надхвърли 25 календарни дни, заявлението се счита за недопустимо и на бенефициера не се разпределят никакви права на плащане или, когато това е приложимо, не се извършва никакво увеличение на стойността на правата на плащане.
ГЛАВА IV
ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ПОМОЩТА И АДМИНИСТРАТИВНИТЕ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА СЪС СХЕМИТЕ ЗА ДИРЕКТНИ ПЛАЩАНИЯ И МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ В ОБХВАТА НА ИНТЕГРИРАНАТА СИСТЕМА
РАЗДЕЛ 1
Общи правила
Член 15
Изключения при налагане на административни санкции
1. Административните санкции, предвидени в настоящата глава, не се налагат по отношение на частта от заявлението за помощ или искането за плащане, за която бенефициерът уведоми компетентния орган в писмен вид, че заявлението за помощ или искането за плащане е грешно или е станало грешно, след като е било подадено, при условие че бенефициерът не е бил информиран за намерението на компетентния орган да извърши проверка на място и че органът все още не е информирал бенефициера за несъответствия в заявлението или искането.
2. В резултат на подадената от бенефициера информация съгласно параграф 1 заявлението за помощ или искането за плащане се поправя, за да отрази действителното положение.
Член 16
Недеклариране на всички площи
1. Ако за дадена година определен бенефициер не декларира всички земеделски парцели, свързани с площите по член 72, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, а разликата между общата площ, декларирана в единното заявление и/или искане за плащане, от една страна, и декларираната площ плюс общата площ на недекларираните парцели, от друга страна, е над 3 % от декларираната площ, общият размер на директните плащания за площ и/или подпомагането по мерките за подпомагане за площ, дължим на съответния бенефициер за съответната година, се намалява с до 3 % в зависимост от тежестта на пропуска.
Санкцията, изчислена в съответствие с първата алинея, се намалява с размера на всяка административна санкция, приложена в съответствие с член 28, параграф 2.
2. Параграф 1 се прилага и за плащанията, свързани със схемите по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, когато бенефициерът трябва да изпълнява задължения за кръстосано съответствие по силата на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Процентът на намалението се прилага за общия размер на плащанията, свързани с мерките по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, разделен на 3 за мерките за преструктуриране и конверсия.
3. Параграф 1 не се прилага за плащанията по схемата за дребни земеделски стопани, предвидена в дял V от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
РАЗДЕЛ 2
Схеми за помощи за площ, с изключение на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда, или мерки за подпомагане за площ
Член 17
Общи принципи
1. За целите на настоящия раздел според случая се различават следните групи култури:
а)
площи, декларирани с цел активиране на правата на плащане по схемата за основно плащане или с цел получаване на подпомагане по схемата за единно плащане за площ;
б)
група за всяка от площите, декларирани за целите на някоя друга схема за помощ или мярка за подпомагане за площ, за която се прилага различен размер на помощта или подпомагането;
в)
площи, декларирани в графа „с друго предназначение“.
2. Когато една и съща площ се декларира във връзка със заявление за помощи и/или искане за плащане по няколко схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, тази площ се взема предвид поотделно за всяка от тези схеми за помощи или мерки за подпомагане.
Член 18
Начин на изчисляване на плащанията на площ
1. По отношение на заявленията за помощ по схемата за основно плащане, схемата за дребни земеделски стопани, преразпределителното плащане, плащането за райони с природни ограничения и, когато е приложимо - схемата за млади земеделски стопани, и когато държавите членки прилагат схемата за основно плащане, се прилагат следните правила:
а)
ако броят на декларираните права на плащане надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът, броят на декларираните права на плащане се намалява до броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът;
б)
ако има разлика между броя на декларираните права на плащане и декларираната площ, декларираната площ се поправя, като се взема най-ниската стойност.
Настоящият параграф не се прилага през първата година на разпределяне на правата на плащане.
2. В случай на плащане за млади земеделски стопани и когато съответната държава членка избере да въведе метода за плащане, предвиден в член 50, параграфи 6, 7 и 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013; ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка граница съгласно член 50, параграф 9 от същия регламент, декларираната площ се намалява до тази граница.
3. В случай на преразпределително плащане, ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка граница съгласно член 41, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, декларираната площ се намалява до тази граница.
4. В случай на плащане за райони с природни ограничения и когато държавата членка избере метода на плащане по член 48, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка максимална площ в хектари, декларираната площ се намалява до тази граница.
5. В случай на заявления за помощ и/или искания за плащане по схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, ако бъде констатирано, че установената площ за група култури е по-голяма от декларираната в заявлението за помощ, за изчисляването на размера на помощта или подпомагането се използва декларираната площ.
6. Без да се засягат административните санкции по член 19, в случай на заявления за помощ и/или искания за плащане по схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, ако декларираната площ надвишава установената площ за дадена група култури по член 17, параграф 1, размерът на помощта се изчислява въз основа на установената площ за тази група култури.
Въпреки това, без да се засягат разпоредбите на член 60 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако разликата между общата установена площ и общата площ, декларирана за плащане по схемите за директни помощи, предвидени в дялове III, IV и V от Регламент (ЕС) № 1307/2013, е по-малка или равна на 0,1 ha, установената площ се счита за еднаква с декларираната. За това изчисление се вземат предвид само свръхдекларираните площи на равнище група култури по член 17, параграф 1.
Втората алинея не се прилага в случаите, когато тази разлика представлява над 20 % от общата площ, която е декларирана за плащания.
7. За изчислението на размера на помощта по схемата за основно плащане се взема предвид средната стойност на различните права на плащане във връзка със съответната декларирана площ.
Член 19
Административни санкции при свръхдеклариране
1. Ако във връзка с дадена група култури по член 17, параграф 1 площта, декларирана за целите на схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, надвишава установената по реда на член 18 площ, размерът на помощта се изчислява въз основа на установената площ, намалена с двойния размер на установената разлика, ако тази разлика превишава 3 % или два хектара, но не повече от 20 % от установената площ.
Ако разликата превишава 20 % от установената площ, за съответната група култури не се отпуска помощ или подпомагане на площ.
2. Ако разликата превишава 50 %, за съответната група култури не се отпуска помощ или подпомагане за площ. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция, равна на размера на помощта или подпомагането, отговарящи на разликата между декларираната площ и площта, установена в съответствие с член 18.
3. Ако сумата, изчислена съгласно параграфи 1 и 2, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 20
Административни санкции във връзка със специалното плащане за памук
Без да се засягат административните санкции, налагани по силата на член 19 от настоящия регламент, ако се установи, че бенефициерът не изпълнява задълженията, произтичащи от член 61, параграфи 1 и 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014 на Комисията (21), бенефициерът губи правото на увеличение на помощта, предвидено в член 60, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Освен това помощта за памук на отговарящ на критериите за допустимост хектар съгласно член 57 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се намалява с размера на увеличението, което бенефициерът инак би получил по силата на член 60, параграф 2 от същия регламент.
Член 21
Административни санкции за нарушения, различни от свръхдекларирането на площи, свързани с плащания за млади земеделски стопани съгласно дял III, глава V от Регламент (ЕС) № 1307/2013
1. Без да се засягат административните санкции, налагани по силата на член 19, когато бъде установено, че бенефициерът не изпълнява задълженията по член 50, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и член 49 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, помощта за млади земеделски стопани не се изплаща или се оттегля изцяло. Освен това когато се установи, че бенефициерът е предоставил неверни сведения, за да докаже, че изпълнява задълженията си, се налага санкция в размер на 20 % от сумата, която бенефициерът е получил или инак би получил като плащане за млади земеделски стопани по силата на член 50, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Ако сумата от извършените недължими плащания и административните санкции, посочени в параграф 1, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
РАЗДЕЛ 3
Плащане за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда
Член 22
Общи принципи
1. За целите на настоящия раздел според случая се различават следните групи култури:
а)
всяка група площи, декларирани като определена култура, посочена в член 44, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
площи, които са декларирани като постоянно затревени площи и са екологично чувствителни, както е посочено в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
в)
площи, различни от посочените в буква б), декларирани като постоянно затревени площи; както и
г)
площи, декларирани като екологично насочени площи, както е посочено в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато една и съща площ се декларира за повече от една група култури, тази площ се взема предвид поотделно за всяка от тези групи култури.
Член 23
Начин на изчисление на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда, във връзка с отговарящите на критериите за допустимост площи в хектари, декларирани по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ
1. Когато държавата членка прилага схемата за основно плащане, са в сила следните правила:
а)
ако броят на декларираните права на плащане надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът, броят на декларираните права на плащане се намалява до броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът;
б)
ако има разлика между броя на декларираните права на плащане и декларираната площ, декларираната площ се поправя, като се взема най-ниската стойност.
2. Без да се засягат административните санкции, приложими по член 28, ако площта, декларирана в единно заявление за основно плащане или за единно плащане на площ, надвишава установената площ, за изчислението на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда (наричано по-долу „плащане за екологизиране“), се използва установената площ.
Ако обаче бъде констатирано, че установената площ за схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ е по-голяма от площта, декларирана в заявлението за помощ, за изчислението на плащането за екологизиране се използва декларираната площ.
Член 24
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за диверсификация на културите
1. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 75 % от общата площ на обработваемата земя, но площта, установена за основната група култури, превишава 75 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е делът на площта на основната група култури, която превишава 75 % от установената обща площ на обработваемата земя в общата площ, необходима за другите групи култури.
2. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, но площта, установена за двете основни групи култури, превишава 95 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е делът на площта на двете основни групи култури, която превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, в общата площ, необходима за другите групи култури.
3. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 75 % от установената обща площ на обработваемата земя, а площта на двете основни култури да не превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, но площта, установена за основната група култури превишава 75 %, а площта, установена за двете основни групи култури превишава 95 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е равен на сбора на коефициентите на разликите, изчислени по реда на параграфи 1 и 2. Стойността на този коефициент обаче не може да превишава 1.
4. Когато бъде установено, че даден бенефициер не спазва изискванията за диверсификация на културите, описани в настоящия член, в продължение на три години, площта, с която се намалява площта, използвана за изчисляване на плащането за екологизиране съгласно параграфи 1, 2 и 3 за следващите години, възлиза на общата площ на установената обработваема земя, умножена по приложимия коефициент на разликата.
Член 25
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за постоянно затревените площи
1. Ако бъде установено неспазване на член 45, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с площта, установена като неотговаряща на изискванията по член 45, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Ако бъде установено неспазване на задълженията по член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с площта, установена като неотговаряща на изискванията по член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014.
3. Неспазванията се считат за установени, ако са констатирани като последица от всякакъв вид проверка, извършена в съответствие с член 74 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или след като са били доведени до вниманието на компетентния контролен орган по какъвто и да било друг начин.
Член 26
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за екологично насочените площи
1. Изискваната по силата на член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 екологично насочена площ, наричана по-долу „изискваната екологично насочена площ“, се изчислява въз основа на установената обща площ на обработваемата земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от същия регламент.
2. Ако изискваната екологично насочена площ надвишава екологично насочената площ, която е установена при отчитане на тегловната стойност на екологично насочените площи по реда на член 46, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от посочения регламент, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е равен на дела на разликата между изискваната екологично насочена площ и установената екологично насочена площ спрямо изискваната екологично насочена площ.
3. Когато бъде установено, че даден бенефициер не спазва изискванията за екологично насочена площ, описани в настоящия член, в продължение на три години, площта, използвана за изчисляване на плащането за екологизиране, се намалява съгласно параграф 2 за следващите години с общата установена площ на обработваемата земя, включително, ако е приложимо съгласно член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, установените площи, посочени в член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от същия регламент, умножени по коефициента на разликата.
Член 27
Максимално намаление на плащането за екологизиране
1. Сумата на намаленията, изчислени в съответствие с членове 24 и 26, изразена в хектари, не надвишава общия брой хектари установена обработваема земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от посочения регламент.
2. Без да се засяга налагането на административни санкции по член 28, общият размер на намалението, изчислен по реда на членове 24-26, не надвишава размера на плащането за екологизиране, изчислено по реда на член 23.
Член 28
Административни санкции по отношение на плащането за екологизиране
1. Ако площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23, се различава от площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27, плащането за екологизиране се изчислява въз основа на втората посочена площ, намалена с двойния размер на установената разлика, ако тази разлика превишава 3 % или два хектара, но не повече от 20 % от площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27.
Ако разликата превишава 20 %, помощ не се отпуска.
Ако разликата превишава 50 %, помощ не се отпуска. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция, равна на размера на помощта, съответстващ на разликата между площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23, и площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27.
2. Ако бенефициерът не декларира площта на цялата си обработваема земя, в резултат на което той би могъл да бъде изключен от задълженията, предвидени в членове 44, 45 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или не декларира всичките си постоянно затревени площи, които са екологично чувствителни по смисъла на член 45, параграф 1 от същия регламент, и ако недекларираната площ надвишава 0,1 хектар, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27 от настоящия регламент, се намалява допълнително с 10 %.
3. По силата на член 77, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 административната санкция, изчислена по реда на параграфи 1 и 2 от настоящия член, не се налага за референтните 2015 и 2016 години. Административната санкция, изчислена по реда на параграфи 1 и 2, се разделя на 5 и се ограничава до 20 % от размера на плащането за екологизиране, на което съответният земеделски стопанин би имал право по силата на член 23 през референтната 2017 година; тя се разделя на 4 и се ограничава до 25 % от същия размер за референтната 2018 и следващите години.
4. Ако сумата от административните санкции, изчислени съгласно параграфи 1, 2 и 3, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 29
Приложими разпоредби за еквивалентните практики
Настоящият раздел се прилага mutatis mutandis по отношение на еквивалентните практики по член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
РАЗДЕЛ 4
Доброволно обвързано с производството подпомагане въз основа на заявленията за помощ по схемите за помощи за животни или подпомагането за развитие на селските райони въз основа на исканията за плащане по мерките за подпомагане за животни
Член 30
Основа за изчисление
1. В никакъв случай не може да се отпусне помощ или подпомагане за по-голям брой животни от посочения в заявлението за помощ или искането за плащане.
2. Животните в стопанството се считат за установени, само ако са идентифицирани в заявлението за помощ или искането за плащане. Идентифицираните животни може да бъдат заменени без загуба на правото да се получи плащане на помощ или подпомагане, при условие че компетентният орган все още не е информирал бенефициера за несъответствия в заявлението или искането или все още не го е уведомил за намерението си да извърши проверка на място. Когато държава членка не се възползва от възможността за система без искания съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, тя прави всичко необходимо, за да гарантира, че няма съмнения по въпроса за кои животни се отнасят заявленията или исканията на бенефициера.
3. Без да се засяга член 31, ако декларираният в заявлението за помощ или искането за плащане брой животни превишава броя, определен в резултат на административни проверки или проверки на място, размерът на помощта или подпомагането се изчислява въз основа на установените животни.
4. Когато бъдат установени несъответствия във връзка със системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, се прилагат следните разпоредби:
а)
говедо в стопанството, загубило една от двете си ушни марки, се счита за установено, при условие че е ясно и индивидуално идентифицирано чрез другите елементи на системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, посочена в член 3, първи параграф, букви б), в) и г) от Регламент (ЕО) № 1760/2000;
б)
когато само едно говедо в дадено стопанство е загубило двете ушни марки, животното се счита за определено, при условие че все още може да бъде идентифицирано чрез регистър, паспорт на животното, база данни или други средства, посочени в Регламент (ЕО) № 1760/2000, и при условие че животновъдът може да представи доказателства, че вече е предприел мерки за отстраняване на проблема преди обявяване на проверката на място;
в)
когато установените несъответствия се отнасят до грешни данни в регистъра или паспортите на животните, съответното животно се счита за неустановено, само ако такива грешки се открият при най-малко две проверки за период от 24 месеца. Във всички други случаи се счита, че съответните животни не са установени след първата констатация.
Информацията, записвана в системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, и уведомленията, подавани към нея, могат да бъдат поправяни по всяко време в случай на явни грешки, признати от компетентния орган.
5. Овца или коза в стопанството, загубила една ушна марка, се счита за установена, при условие че животното все още може да бъде идентифицирано чрез първо средство за идентификация съгласно член 4, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 21/2004 и при условие че всички останали изисквания на системата за идентификация и регистрация на животни от рода на овцете и козите са изпълнени.
Член 31
Административни санкции във връзка с декларирани животни по схемите за помощи или мерките за подпомагане за животни
1. Когато във връзка със заявление за помощи по схема за помощи за животни или във връзка с искане за плащане по мярка за подпомагане за животни бъде констатирана разлика между броя на декларираните животни и броя, установен по реда на член 30, параграф 3, общият размер на помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът има право съгласно тази схема или мярка за съответната референтна година(„референтна година“), се намалява с процента, който се определя съгласно параграф 3 от настоящия член, ако констатираните несъответствия се отнасят до не повече от три животни.
2. Ако констатираните несъответствия се отнасят до повече от три животни, общият размер на помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът има право съгласно схемата за помощ или мярката за подпомагане по параграф 1 за съответната референтна година, се намалява със:
а)
процента, определен в съответствие с параграф 3, ако не е по-голям от 10 %;
б)
двойния размер на процента, определен в съответствие с параграф 3, ако е по-голям от 10 %, но не по-голям от 20 %.
Ако процентът, определен по реда на параграф 3, е по-голям от 20 %, помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът би имал право съгласно член 30, параграф 3 по схемата за помощ или мярката за подпомагане, не се отпуска за съответната референтна година.
Ако процентът, определен по реда на параграф 3, е по-голям от 50 %, помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът би имал право съгласно член 30, параграф 3 по схемата за помощ или мярката за подпомагане, не се отпуска за съответната референтна година. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция в размер, отговарящ на разликата между декларирания брой животни и броя животни, установен в съответствие с член 30, параграф 3. Ако тази сума не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
3. За да бъдат определени процентите по параграфи 1 и 2, броят на животните, които са декларирани по схема за помощи или мярка за подпомагане за животни и във връзка с които са констатирани несъответствия, се разделя на броя на установените животни по съответната схема или мярка във връзка със заявлението за помощ или искането за плащане за съответната референтна година.
Когато държава членка се възползва от възможността за система без искания съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, потенциално отговарящите на критериите за допустимост животни, за които се установи, че не са правилно идентифицирани или регистрирани в системата за идентификация и регистрация на животни, се считат за животни, във връзка с които са констатирани несъответствия.
Член 32
Изключения при налагането на административни санкции при въздействие на природни сили
Административните санкции по член 31 не се налагат в случаите, когато бенефициерът не може да изпълни критериите за допустимост, ангажиментите или други задължения в резултат на въздействието на природни сили върху животните му, при условие че е уведомил компетентния орган в писмена форма в срок от десет работни дни от момента, в който е установил намалението на броя на животните.
Без да се засягат действителните обстоятелства, които следва да се вземат предвид в отделни случаи, компетентните органи могат да признаят следните случаи на естествени обстоятелства, засягащи стадото едър или дребен рогат добитък:
а)
смърт на животно в резултат на болест; или
б)
смърт на животно в резултат на инцидент, за който бенефициерът не може да бъде държан отговорен.
Член 33
Допълнителни санкции и мерки
1. Държавите членки могат да предвидят в националното си законодателство допълнителни санкции за посредниците, участващи в процедурата по отпускане на помощи или подпомагане, за да се осигури спазването на изискванията за контрол, в това число спазването на задълженията за уведомяване.
2. По отношение на сведения, предоставяни от служби, органи или организации, различни от компетентните органи съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква в) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако се установи, че в резултат на небрежност или умисъл са предоставени неверни сведения, съответната държава членка налага подходящи санкции съгласно националното законодателство. Когато такива несъответствия бъдат установени повторно, въпросната служба, орган или организация се лишава за срок от най-малко една година от правото да предоставя сведения, валидни за целите на подпомагането.
Член 34
Изменения и корекции на вписванията в компютризираната база данни за едър рогат добитък
По отношение на декларирания едър рогат добитък член 15 се прилага за грешки и пропуски в информацията в компютризираната база данни за едър рогат добитък, въведена след подаването на заявлението за помощ или искането за плащане.
ДЯЛ III
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА ПОДПОМАГАНЕ НА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 35
Неспазване на критерии за допустимост, различни от размера на площите или броя на животните, както и на ангажименти или други задължения
1. Исканото подпомагане се отказва или оттегля изцяло, когато не са изпълнени критериите за допустимост.
2. Исканото подпомагане се отказва или оттегля изцяло или частично, когато не са спазени следните ангажименти или други задължения:
а)
ангажименти по програмата за развитие на селските райони; или
б)
когато това е приложимо, на други задължения по операцията, установени съгласно законодателството на Съюза, националното законодателство или в програмата за развитие на селските райони, по-специално обществени поръчки, държавни помощи и други задължителни стандарти и изисквания.
3. При вземането на решение относно размера на отказ или оттегляне на подпомагането при неспазване на ангажиментите или други задължения, посочени в параграф 2, държавата членка отчита тежестта, степента, продължителността и системността на неспазването във връзка с условията за подпомагане, посочени в параграф 2.
Тежестта на неспазването зависи по-специално от значимостта на последствията от неспазването, като се отчитат целите на ангажиментите или задълженията, които не са изпълнени.
Степента на неспазването зависи по-специално от въздействието му върху операцията като цяло.
Продължителността зависи по-специално от времетраенето на въздействието или от възможността това въздействие да бъде прекратено с разумни средства.
Системността на неспазването зависи от това дали подобни случаи на неспазване са били констатирани при същия бенефициер и същата мярка или същия вид операция и по-рано през последните четири години или през целия програмен период 2014-2020 г., или при подобна мярка през програмния период 2007-2013 г.
4. В случай на многогодишни ангажименти или плащания, оттеглянията въз основа на критериите, посочени в параграф 3, се прилагат и за сумите, вече изплатени за същата операция през предходните години.
5. Ако общата оценка въз основа на критериите, посочени в параграф 3, води до установяването на сериозно неспазване, подпомагането се отказва или оттегля изцяло. Освен това бенефициерът се изключва от възможността да получава подпомагане по същата мярка или същия вид операция за календарната година на констатацията и за следващата календарна година.
6. Когато се установи, че бенефициерът е представил неверни сведения с цел да получи подпомагане или поради небрежност е пропуснал да предостави необходимата информация, подпомагането не се изплаща или се оттегля изцяло. Освен това бенефициерът се изключва от възможността да получава подпомагане по същата мярка или същия вид операция през календарната година на констатацията и през следващата календарна година.
7. Ако оттеглянията и административните санкции, посочени в параграфи 1, 2, 4, 5 и 6, не могат да бъдат изцяло прихванати в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 36
Преустановяване на подпомагането
Разплащателната агенция може да преустанови подпомагането, свързано с някои разходи, когато бъде установено неспазване, водещо до административна санкция. Преустановяването се отменя от разплащателната агенция веднага след като бенефициерът докаже по удовлетворителен за компетентния орган начин, че ситуацията е била коригирана. Максималният срок на преустановяването не надхвърля три месеца. Държавите членки могат да определят по-кратък максимален срок в зависимост от вида на операцията и въздействието, което неспазването оказва.
Разплащателната агенция може да преустанови подпомагането, само когато неспазването не засяга постигането на общата цел на въпросната операция, и ако се очаква, че бенефициерът е в състояние да коригира ситуацията през определения максимален срок.
ДЯЛ IV
СИСТЕМИ ЗА КОНТРОЛ И АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА С КРЪСТОСАНОТО СЪОТВЕТСТВИЕ
ГЛАВА I
ПОДДЪРЖАНЕ НА ПОСТОЯННИ ПАСИЩА
Член 37
Задължения за поддържане на постоянни пасища
1. Когато се установи, че посоченото в член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 съотношение през 2014 г. е намаляло на национално или регионално равнище, съответната държава членка може да предвиди за бенефициерите, подаващи заявления за каквато и да било помощ по схемите за директни плащания през 2015 г., задължението да не преобразуват земя за постоянно пасище без предварително разрешение.
Когато се установи, че през 2014 г. споменатото съотношение е намаляло с над 5 %, съответната държава членка предвижда такова задължение.
Ако разрешението, посочено в първа и втора алинея, зависи от условието дадена площ от земя да бъде определена за постоянно пасище, то чрез дерогация от определението, посочено в член 2, втори параграф, точка 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009, тази земя се счита за постоянно пасище от първия ден на преобразуването. Тази площ се използва за отглеждане на трева или на други тревни фуражни култури в продължение на пет последователни години, считано от датата на преобразуване.
2. Посоченото в параграф 1 задължение за бенефициерите не се прилага, когато бенефициерите са преобразували земя в постоянни пасища в съответствие с регламенти (ЕИО) № 2078/92 (22), (ЕО) № 1257/1999 (23) и (ЕО) № 1698/2005 на Съвета.
3. Когато се установи, че през 2014 г. спазването на задължението, посочено в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009, не може да бъде гарантирано, съответната държава членка предвижда в допълнение към мерките, които трябва да се вземат в съответствие с параграф 1 от настоящия член, на национално или регионално равнище, задължение за бенефициерите, подаващи заявления за помощ по схеми за директни плащания през 2015 г., да възстановят земята в земя за постоянно пасище.
Първа алинея се прилага само за бенефициери, разполагащи със земя, която е преобразувана от земя за постоянно пасище в земя за друго ползване.
Първа алинея се прилага по отношение на площ от така преобразувана земя от началната дата на 24-месечния период, предхождащ последната крайна дата за подаване на единни заявления в съответната държава членка в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
В такъв случай земеделските стопани преобразуват обратно определен процент от тази площ в постоянно пасище или определят такава площ като земя за постоянно пасище. Този процент се изчислява въз основа на така преобразуваната от земеделския стопанин площ и площта, необходима за възстановяване на баланса.
Въпреки това, когато такава площ е била предмет на прехвърляне, след като е била преобразувана в земя за друго ползване, първа алинея се прилага само ако прехвърлянето е осъществено след 6 май 2004 г.
Площите, обратно преобразувани или определени като постоянни пасища, се считат за постоянни пасища чрез дерогация от член 2, втори параграф, точка 2) от Регламент (ЕО) № 1122/2009 от първия ден на обратното преобразуване или определянето. Такива площи се използват за отглеждане на трева или на други тревни фуражни култури в продължение на пет последователни години, считано от датата на преобразуване.
4. Параграфи 1 и 3 се прилагат само през 2015 г.
5. През 2015 и 2016 г. държавите членки извършват проверки, за да се гарантира спазването на задълженията по параграфи 1 и 3.
ГЛАВА II
ИЗЧИСЛЯВАНЕ И ПРИЛАГАНЕ НА АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ
Член 38
Общи правила относно неспазването на задължения
1. „Системно неспазване“ означава неспазване на едно и също изискване или един и същ стандарт, установено повече от веднъж за период от три последователни календарни години, при условие че бенефициерът е бил уведомен за предишно неспазване и, според случая, е имал възможност да предприеме необходимите мерки, за да отстрани това предишно неспазване. За целите на констатирането на системно неспазване се вземат предвид неспазванията, установени съгласно Регламент (ЕО) № 1122/2009, и по-специално ДЗЕС 3, както е посочено в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, се счита за еквивалентен на ЗИУ 2 от приложение II към Регламент (ЕО) № 73/2009 в редакцията му, която е в сила към 21 декември 2013 г.
2. Степента на неспазването се определя, като се вземе предвид по-специално дали неспазването има значително въздействие или е ограничено до самото стопанство.
3. Тежестта на неспазването зависи по-специално от значимостта на последствията от неспазването, като се вземат предвид целите на съответното изискване или съответния стандарт.
4. Дали неспазването е от траен характер, зависи по-специално от времетраенето на въздействието или от възможността това въздействие да бъде прекратено с разумни средства.
5. За целите на настоящата глава неспазванията се считат за установени, ако са констатирани вследствие на какъвто и да било вид проверка, извършена в съответствие с настоящия регламент, или след като по какъвто и да било друг начин са били доведени до вниманието на компетентния контролен орган или, когато е приложимо, разплащателната агенция.
Член 39
Изчисляване и прилагане на административни санкции при неспазване поради небрежност
1. Когато констатираното неспазване произтича от небрежност на бенефициера, се прилага намаление. По правило намалението е в размер на 3 % от общата сума на плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Разплащателната агенция обаче може въз основа на оценка на значимостта на неспазването, направена от компетентния контролен орган в оценъчната част на доклада за проверката, при която са взети предвид критериите, посочени в член 38, параграфи 1-4, да вземе решение да намали този процент до 1 % или да го увеличи до 5 % от общата сума, посочена в първа алинея, или в случаите, когато разпоредбите относно съответното изискване или съответния стандарт дават известна възможност да не се санкционира констатираното неспазване или в случаите, в които подпомагането е предоставено съгласно член 17, параграф 5 и член 17, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, да не налага никакви намаления.
2. Когато държава членка реши да не прилага административна санкция съгласно член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и бенефициерът не е коригирал ситуацията в срока, определен от компетентния орган, административната санкция се прилага.
Крайният срок, определен от компетентния орган, е не по-късно от края на годината, следваща годината, през която е направена констатацията.
3. Когато държава членка се възползва от възможността, предвидена в член 99, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и бенефициерът не е коригирал ситуацията в срока, определен от компетентния орган, се прилага намаление от поне 1 %, както е предвидено в параграф 1 от настоящия член, с обратна сила спрямо годината на първоначалната констатация, когато е била приложена системата за ранно предупреждение, ако се установи, че неспазването не е отстранено в максимален срок от три последователни календарни години, считано от и включващо въпросната година.
Крайният срок, определен от компетентния орган, е не по-късно от края на годината, следваща годината, през която е направена констатацията.
Неспазване, което е отстранено от бенефициера в посочения срок, не се счита за неспазване за целите на констатирането на системно неспазване в съответствие с параграф 4.
4. Без да се засягат случаите на умишлено неспазване, намалението, което се прилага при първата проява на системно неспазване, както е посочено в параграф 1, се умножава с коефициент за умножение три.
В случай на по-нататъшни неспазвания коефициентът за умножение три се прилага всеки път към резултата от намалението, определено по отношение на предишното системно неспазване. Максималното намаление обаче не превишава 15 % от общата сума, посочена в параграф 1.
След като бъде достигнат максималният процент от 15 %, разплащателната агенция информира съответния бенефициер, че ако пак се установи същото неспазване, ще се приеме, че той действа умишлено по смисъла на член 40.
Член 40
Изчисляване и прилагане на административни санкции при умишлено неспазване
Когато констатираното неспазване е допуснато от бенефициера умишлено, намалението, което се прилага към посочената в член 39, параграф 1 обща сума, по правило съставлява 20 % от тази обща сума.
Разплащателната агенция обаче може въз основа на оценка на значимостта на неспазването, направена от компетентния контролен орган в оценъчната част на доклада за проверката, при която са взети предвид критериите, посочени в член 38, параграфи 1-4, да вземе решение да намали този процент до не по-малко от 15 % или да го увеличи до 100 % от общата сума.
Член 41
Кумулиране на административни санкции
Когато даден случай на неспазване по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 2), буква б) представлява също така неспазване по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 2), буква а), административните санкции се налагат в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 77, параграф 8, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
ДЯЛ V
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Преходни правила по отношение на кръстосаното съответствие
1. По отношение на задълженията за кръстосано съответствие на бенефициерите на мерките, прилагани съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, се прилагат правилата на системата за контрол и административните санкции, предвидени в настоящия регламент и в актовете за изпълнение, приети от Комисията въз основа на Регламент (ЕС) № 1306/2013.
2. За неспазване на задължения за кръстосано съответствие, за които не са били налагани административни санкции, тъй като те са попадали в обхвата на правилото de minimis, посочено съответно в член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009 или в член 51, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се прилага член 97, параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на задължението на контролния орган да предприеме необходимите действия, за да се увери, че бенефициерът е отстранил констатираното неспазване.
Член 43
Отмяна
Регламенти (ЕО) № 1122/2009 и (ЕС) № 65/2011 се отменят, считано от 1 януари 2015 г.
Въпреки това тези регламенти продължават да се прилагат спрямо:
а)
заявленията за помощи за директни плащания, подадени по отношение на премийни периоди с начало преди 1 януари 2015 г.;
б)
исканията за плащане, подадени във връзка с 2014 г.; както и
в)
системата за контрол и административните санкции по отношение на задълженията на земеделските стопани за кръстосано съответствие съгласно членове 85у и 103щ от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (24).
Член 44
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага за заявления за помощи или искания за плащане относно референтни години и премийни периоди, започващи считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 640/2014
(2014. gada 11. marts),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 63. panta 4. punktu, 64. panta 6. punktu, 72. panta 5. punktu, 76. pantu, 77. panta 7. punktu, 93. panta 4. punktu, 101. panta 1. punktu un 120. pantu,
tā kā:
(1)
Ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013 cita starpā atceļ un aizstāj Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (2). Regula (ES) Nr. 1306/2013 pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus. Lai nodrošinātu sistēmas raitu darbību jaunajā tiesiskajā regulējumā, ar šādiem aktiem ir jāpieņem daži noteikumi. Konkrēti, ar šiem aktiem būtu jāaizstāj noteikumi, kas izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (3).
(2)
Jo īpaši būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem papildina konkrētus nebūtiskus Regulas (ES) Nr. 1306/2013 elementus saistībā ar integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (“integrētā sistēma”) funkcionēšanu, tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas termiņiem, atbalsta daļējas vai pilnīgas atteikšanas un nepamatota atbalsta daļējas vai pilnīgas atsaukšanas nosacījumiem, administratīvo sodu noteikšanu ar mērķi novērst neatbilstības, kas saistītas ar nosacījumiem atbalsta saņemšanai saskaņā ar shēmām, kuras izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (4), un nosacījumiem atbalsta saņemšanai saskaņā ar lauku attīstības pasākumiem, kuri izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (5), un noteikumiem par pastāvīgo ganību uzturēšanu un administratīvo sodu aprēķināšanu saistībā ar savstarpējās atbilstības pienākumiem.
(3)
Lai nodrošinātu integrētās sistēmas saskaņotu īstenošanu, papildus definīcijām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1305/2013 un Regulā (ES) Nr. 1307/2013, ir vajadzīgas papildu definīcijas. Turklāt ir jādefinē daži termini, kas attiecas uz savstarpējās atbilstības noteikumiem.
(4)
Administratīvo sodu piemērošanai un atbalsta atteikšanai un atsaukšanai, kas paredzēta šajā regulā, nevajadzētu kavēt dalībvalstis piemērot kriminālsodus, ja tādi paredzēti valsts tiesību aktos.
(5)
Regulas (ES) Nr. 1306/2013 2. panta 2. punktā ir noteikti konkrēti nepārvaramas varas gadījumi un ārkārtas apstākļi, kas jāatzīst dalībvalstīm. Būtu jānosaka papildu noteikumi, lai dalībvalstis varētu atzīt nepārvaramas varas gadījumus un ārkārtas apstākļus attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, lauku attīstības atbalstu un savstarpējo atbilstību. Būtu jānosaka termiņš, līdz kuram saņēmējam ir jāpaziņo par šādiem gadījumiem.
(6)
Ir vajadzīgi papildu noteikumi arī attiecībā uz lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmu, kas dalībvalstīm jāizmanto saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantu. Atbilstīgi minētajam noteikumam jāizmanto datorizētās ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) metodes. Ir jāprecizē tas, kādām pamatprasībām un kvalitātes mērķiem sistēmai jāatbilst, un tas, kādai konkrētai informācijai jābūt pieejamai ĢIS, lai nodrošinātu faktiskas administratīvās kontrolpārbaudes. Tāpēc lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēma būtu regulāri jāatjaunina, lai izslēgtu tās iezīmes un platības, kuras noteikti nav atbalsttiesīgas. Lai neradītu sistēmas nestabilitāti, dalībvalstīm tomēr vajadzētu būt iespējai rīkoties elastīgi attiecībā uz nelielām maksimālās atbalsttiesīgās platības izmaiņām fotoattēlu neskaidras interpretācijas dēļ, ko cita starpā izraisa atsauces zemes gabalu kontūras un stāvoklis.
(7)
Lai dalībvalstis varētu jau iepriekš identificēt iespējamos sistēmas trūkumus un vajadzības gadījumā veikt koriģējošu darbību, lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēma būtu jānovērtē katru gadu.
(8)
Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļā paredzētās pamata maksājuma shēmas un saistīto maksājumu pareizu īstenošanu, dalībvalstīm būtu jāizveido maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kas nodrošina to, ka maksājumtiesības ir izsekojamas, un cita starpā dod iespēju veikt kontrolpārbaudi, kurā pamata maksājuma shēmas vajadzībām deklarētās platības salīdzina ar katram lauksaimniekam pieejamajām maksājumtiesībām un savstarpēji salīdzina dažādas maksājumtiesības.
(9)
Lai nodrošinātu faktisku kontroli un nepieļautu vairāku tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu iesniegšanu dažādām maksājumu aģentūrām vienā dalībvalstī, dalībvalstīm būtu jāparedz vienota sistēma to lauksaimnieku identitātes reģistrēšanai, kuri iesniedz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumus integrētās sistēmas satvarā.
(10)
Pieredze liecina, ka dažas lauku ainavas iezīmes, jo īpaši dzīvžogi, grāvji un akmens mūri, būtu jāuzskata par daļu no atbalsttiesīgās platības, par kuru pienākas platībatkarīgie tiešie maksājumi. Ir jānosaka pieņemamais lauka ainavas iezīmju platums. Ievērojot ar vidi saistītās īpašās vajadzības, ir lietderīgi dot dalībvalstīm zināmu elastību attiecībā uz ierobežojumiem, kas bija jāņem vērā, nosakot reģionālās ražas un, attiecīgi, bijušos platībatkarīgos maksājumus par laukaugiem. Tomēr būtu jāatļauj dalībvalstīm attiecībā uz ilggadīgiem zālājiem ar izkliedētām ainavas iezīmēm un kokiem piemērot citu metodi, ja šo iespēju neizmanto.
(11)
Ņemot vērā to nozīmību ilgtspējīgā lauksaimniecībā, ainavas iezīmes, uz kurām attiecas prasības un standarti, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumā, un kuras ir daļa no lauksaimniecības zemes gabala kopējās platības, būtu jāuzskata par atbalsttiesīgām.
(12)
Attiecībā uz lauksaimniecības zemes gabaliem, ko aizņem aramzeme vai ilggadīgie zālāji, kuros ir koki, būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz koku esību šajās platībās un to ietekmi uz šādu platību atbalsttiesīgumu. Juridiskās noteiktības labad būtu jānosaka maksimālā koku biezība šādās platībās, un tas jādara dalībvalstīm, ņemot vērā tradicionālo lauksaimniecības kultūru audzēšanas praksi, dabas apstākļus un vides apsvērumus.
(13)
Lai panāktu vienkāršošanu un sekmētu novērojamus un kontrolējamus tiešos maksājumus, būtu jāatļauj dalībvalstīm piemērot proporcionalitātes sistēmu, lai noteiktu, cik liela ir atbalsttiesīgā platība, ko aizņem ilggadīgie zālāji, kuros ir izkliedētas iezīmes, kas nav atbalsttiesīgas, piemēram, ainavas iezīmes un koki, izņemot ainavas iezīmes, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumā norādītās prasības un standarti. Atbalsttiesīgo platību katram atsauces zemes gabalam nosaka saskaņā ar iepriekš noteiktām robežvērtībām, ko piemēro viendabīga zemes pārklājuma tipam. Izkliedētas iezīmes, kas nepārsniedz noteiktu atsauces zemes gabala platības procentuālo daļu, var uzskatīt par daļu no atbalsttiesīgās platības. Tāpēc būtu jāparedz, ka nav jāveic atvilkumi par izkliedētu iezīmju platību, kura ietilpst pirmajā kategorijā, kas atbilst tādas platības vismazākajai procentuālajai daļai, kura nav atbalsttiesīga.
(14)
Būtu jāparedz noteikumi, kas piemērojami situācijās, kad dažādu pieteikumu, pieprasījumu, dokumentu vai grozījumu iesniegšanas termiņš beidzas valsts svētku dienā, sestdienā vai svētdienā.
(15)
Tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu, maksājuma pieprasījumu un citu deklarāciju iesniegšanas, platībatkarīgā atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu grozījumu izdarīšanas un pamatojošo dokumentu vai līgumu iesniegšanas termiņu ievērošana ir obligāts priekšnoteikums, lai valstu iestādes varētu plānot un pēc tam veikt tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu, maksājuma pieprasījumu vai citu dokumentu pareizības faktiskas kontroles. Tāpēc būtu jāparedz noteikumi par termiņiem, kādos ir pieļaujama novēlota iesniegšana. Lai rosinātu saņēmējus ievērot termiņus, novēlotas iesniegšanas gadījumā būtu jāpiemēro atturošs samazinājums, ja vien kavējums nav noticis nepārvaramas varas gadījumu vai ārkārtas apstākļu dēļ.
(16)
Lai dalībvalstis varētu laikus noteikt maksājumtiesības, ir būtiski, ka saņēmēji pieteikumus maksājumtiesību piešķiršanai vai, attiecīgā gadījumā, maksājumtiesību vērtības palielināšanai iesniedz laikus. Tāpēc minēto pieteikumu novēlota iesniegšana būtu pieļaujama tikai tajā pašā papildu termiņā, kas paredzēts tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu novēlotai iesniegšanai. Būtu jāpiemēro arī atturošs samazinājums, ja vien kavējums nav noticis nepārvaramas varas gadījumu vai ārkārtas apstākļu dēļ.
(17)
Neatkarīgi no neatbilstības iemesla administratīvie sodi nebūtu jāuzliek saņēmējiem, kuri jebkurā laikā paziņo kompetentajām valsts iestādēm par nepareiziem tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, izņemot gadījumus, kad saņēmējs ir bijis informēts par kompetentās iestādes nodomu veikt pārbaudi uz vietas vai minētā iestāde jau ir paziņojusi saņēmējam par neatbilstībām tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā.
(18)
Būtu jānosaka papildu noteikumi attiecībā uz aprēķinu bāzi, kuru piemēro platībatkarīgā atbalsta shēmām un platībatkarīgā atbalsta pasākumiem, un aprēķinu bāzi, kuru piemēro brīvprātīgajam saistītajam atbalstam, kas pamatojas uz ganāmpulka atbalsta pieteikumiem dzīvnieku atbalsta shēmu satvarā, vai lauku attīstības atbalstam, kas pamatojas uz maksājuma pieprasījumiem ar dzīvniekiem saistītu atbalsta pasākumu satvarā.
(19)
Administratīvie sodi būtu jānosaka, ievērojot principu, ka tiem jābūt atturošiem un samērīgiem, un īpašās problēmas, kas saistītas ar nepārvaramas varas gadījumiem, kā arī ārkārtas apstākļiem. Administratīvo sodu pakāpes būtu jānosaka atkarībā no pieļautās neatbilstības smaguma, un būtu jāparedz, ka iespējama pat pilnīga izslēgšana no vienas vai vairākām platībatkarīgā atbalsta shēmām vai platībatkarīgā atbalsta pasākumiem uz noteiktu periodu. Nosakot sodus, būtu jāņem vērā dažādo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu specifika attiecībā uz atbilstības kritērijiem, saistībām un citiem pienākumiem, vai iespēja, ka saņēmējs varētu nedeklarēt visas savas platības, lai mākslīgi radītu apstākļus, kuros viņš ir atbrīvots no zaļās saimniekošanas pienākumiem. Šajā regulā paredzētie administratīvie sodi būtu jāuzskata par pietiekami atturošiem, lai nepieļautu tīšas neatbilstības.
(20)
Lai dotu dalībvalstīm iespēju faktiski veikt pārbaudes, jo īpaši savstarpējās atbilstības pienākumu ievērošanas kontroles, ir jāparedz pienākums saņēmējiem deklarēt visas viņu rīcībā esošās platības neatkarīgi no tā, vai viņi pieprasa atbalstu par šādām platībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
(21)
Lai noteiktu atbalsttiesīgās platības un aprēķinātu piemērojamos samazinājumus, ir jānosaka platības, kuras ietilpst vienā un tajā pašā kultūraugu grupā. Platība būtu jāņem vērā vairākas reizes, ja tā deklarēta atbalsta saņemšanai saskaņā ar vairākām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem. Tomēr zaļās saimniekošanas mērķiem kultūraugu grupas ir nepieciešams nošķirt.
(22)
Lai saņemtu atbalstu saskaņā ar pamata maksājuma shēmu, ir vajadzīgs vienāds skaits maksājumtiesību un atbalsttiesīgo hektāru. Tāpēc šīs shēmas piemērošanas nolūkā ir lietderīgi paredzēt, ka gadījumos, kad deklarētais maksājumtiesību skaits un deklarētā platība nesakrīt, maksājums būtu jāaprēķina, pamatojoties uz mazāko lielumu. Lai nepieļautu to, ka aprēķins tiek veikts uz neesošu tiesību pamata, būtu jāparedz, ka aprēķinam izmantoto maksājumtiesību skaits nedrīkst pārsniegt saņēmēja rīcībā esošo maksājumtiesību skaitu.
(23)
Saistībā ar platībatkarīgā atbalsta pieteikumiem un/vai maksājuma pieprasījumiem neatbilstības parasti attiecas uz platību daļām. Tādēļ pārdeklarēšanu attiecībā uz vienu zemes gabalu var kompensēt ar citu tās pašas kultūraugu grupas zemes gabalu nepilnīgu deklarēšanu. Būtu jāparedz, ka administratīvos sodus sāk piemērot tikai tad, ja ir pārsniegta konkrēta pielaides robeža.
(24)
Turklāt attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem un/vai platībatkarīgo maksājumu pieprasījumiem atšķirības starp tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā un/vai maksājuma pieprasījumā deklarēto kopējo platību un noteikto kopējo platību, kas atzīta par atbalsttiesīgu, bieži vien ir nenozīmīgas. Lai nebūtu vajadzības pieteikumos veikt daudzus sīkus labojumus, būtu jāparedz, ka tiešo maksājumu atbalsta pieteikums un/vai maksājuma pieprasījums nav jāpielāgo noteiktajai platībai, ja vien nav pārsniegta konkrēta atšķirību robeža.
(25)
Ņemot vērā ar kokvilnu saistītā atbalsta shēmas specifiku, būtu jānosaka īpaši noteikumi par administratīvajiem sodiem, kas saistīti ar minēto shēmu.
(26)
Attiecībā uz gadījumiem, kad saņēmējs, kas iesniedz pieteikumu gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmai, neizpilda savus pienākumus, administratīvie sodi par atbilstības prasību neievērošanu, kas rodas tīšas vai nolaidīgas rīcības dēļ, būtu jānosaka, ievērojot principu, ka tiem jābūt atturošiem un samērīgiem.
(27)
Attiecībā uz dzīvnieku atbalsta shēmām un ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākumiem administratīvie sodi būtu jānosaka, ievērojot principu, ka tiem jābūt atturošiem un samērīgiem, un īpašās problēmas, kas saistītas ar dabas apstākļiem. Administratīvo sodu pakāpes būtu jānosaka atkarībā no pieļautās neatbilstības smaguma, un būtu jāparedz, ka ir iespējama pat pilnīga izslēgšana no vienas vai vairākām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem uz noteiktu periodu. Attiecībā uz atbilstības kritērijiem būtu jāņem vērā dažādo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu specifika. Šajā regulā būtu jānosaka pietiekami bargi administratīvie sodi, lai atturētu no tīšas pārdeklarēšanas.
(28)
Ja pieļautas neatbilstības attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem dzīvnieku atbalsta shēmu satvarā vai attiecībā uz maksājuma pieprasījumiem ar dzīvniekiem saistītu atbalsta pasākumu satvarā, tiesības pretendēt uz atbalstu par attiecīgo dzīvnieku tiek zaudētas. Būtu jāparedz, ka samazinājumus piemēro, sākot no pirmā dzīvnieka, attiecībā uz kuru konstatēta neatbilstība, bet - neatkarīgi no samazinājuma apjoma - gadījumos, kad neatbilstības konstatētas attiecībā uz trīs vai mazāk dzīvniekiem, administratīvajiem sodiem vajadzētu būt mazāk bargiem. Visos citos gadījumos soda bargums būtu jānosaka atkarībā no to dzīvnieku īpatsvara, attiecībā uz kuriem konstatētas neatbilstības.
(29)
Parasti dalībvalstīm būtu jāveic visi papildu pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu integrētās sistēmas pareizu darbību. Būtu jāatļauj dalībvalstīm uzlikt valsts papildu sodus, ja tas ir nepieciešams.
(30)
Iespēja veikt korekcijas, neradot administratīvu sodu, kas paredzēts attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu un maksājuma pieprasījumu, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz nepareiziem datiem, kas atrodami elektroniskajā datubāzē par deklarētiem liellopiem, attiecībā uz kuriem šādas neatbilstības ir atbilstības kritērija pārkāpums, izņemot gadījumus, kad saņēmējs ir bijis informēts par kompetentās iestādes nodomu veikt pārbaudi uz vietas vai iestāde jau ir informējusi attiecīgo saņēmēju par neatbilstībām tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā.
(31)
Attiecībā uz lauku attīstības atbalsta pasākumiem atbalsta atteikumi un atsaukumi un administratīvie sodi būtu jānosaka, ievērojot principu, ka tiem jābūt atturošiem un samērīgiem. Atbalsta atteikumi un atsaukumi būtu jānosaka ar vairākām pakāpēm, kas atkarīgas no konstatētās neatbilstības smaguma, apjoma, ilguma un atkārtošanās. Atsakot un atsaucot atbalstu un nosakot administratīvos sodus attiecībā uz atbilstības kritērijiem, saistībām un citiem pienākumiem, būtu jāņem vērā dažādo atbalsta pasākumu specifika. Ja ir pieļauta smaga neatbilstība vai ja saņēmējs ir iesniedzis viltotus pierādījumus, lai saņemtu atbalstu, būtu jāatsaka atbalsts un jāuzliek administratīvs sods. Būtu jāparedz administratīvie sodi, kas ir pat pilnīga izslēgšana no viena vai vairākiem atbalsta pasākumiem vai darbību veidiem uz noteiktu periodu.
(32)
Attiecībā uz lauku attīstības atbalsta pasākumiem administratīvajiem sodiem nevajadzētu skart iespēju uz laiku apturēt atbalstu, uz kuru attiecas neatbilstība. Būtu jāparedz noteikumi, ar kādiem nosaka gadījumus, kuros sagaidāms, ka saņēmējs pieņemamā termiņā novērsīs neatbilstību.
(33)
Regulas (ES) Nr. 1306/2013 93. panta 3. punktā attiecībā uz 2015. un 2016. gadu paredzēts, ka savstarpējās atbilstības noteikumi ietver arī prasību par pastāvīgo ganību uzturēšanu. Šajā sakarībā jāprecizē, ka 2015. un 2016. gadā dalībvalstīm pienākumu izpilde būtu jāturpina saskaņā ar 2014. gadā noteikto īpatsvaru.
(34)
Lai nodrošinātu skaidrību un izveidotu saskaņotu bāzi neatbilstību novērtēšanai un administratīvo sodu aprēķināšanai un piemērošanai savstarpējās atbilstības jomā, ir jāprecizē terminu “atkārtošanās”, “apjoms”, “smagums” un “pastāvīgums” nozīme neatbilstības kontekstā. Turklāt jāpaskaidro, kādos apstākļos neatbilstību uzskata par konstatētu.
(35)
Administratīvie sodi par savstarpējās atbilstības pienākumu neievērošanu būtu jānosaka, ievērojot proporcionalitātes principu. Tie būtu jāpiemēro tikai lauksaimnieka nolaidīgas vai tīšas rīcības gadījumā, un tiem būtu jānosaka vairākas pakāpes atkarībā no pieļautās neatbilstības smaguma.
(36)
Attiecībā uz savstarpējās atbilstības pienākumiem līdztekus administratīvo sodu pakāpēm, ko nosaka, ievērojot proporcionalitātes principu, būtu jāparedz, ka viena un tā paša savstarpējās atbilstības pienākuma atkārtotus pārkāpumus no zināma brīža, iepriekš brīdinot attiecīgo lauksaimnieku, sāk uzskatīt par tīšu neatbilstību.
(37)
Turklāt, ja dalībvalsts konkrētos apstākļos izmanto iespēju nepiemērot administratīvos sodus par neatbilstībām, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktā un 99. panta 2. punktā, būtu jānosaka prasības par attiecīgās neatbilstības labošanu.
(38)
Jo īpaši attiecībā uz agrīnās brīdināšanas sistēmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 99. panta 2. punktā, ja saņēmējs neizpilda pienākumu veikt koriģējošas darbības, ar atpakaļejošu spēku būtu jāpiemēro samazinājums attiecībā uz gadu, par kuru piemērota agrīnās brīdināšanas sistēma. Administratīvo sodu aprēķināšanā attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā arī konkrētās neatbilstības atkārtošanās nākamās pārbaudes gadā. Lai dotu juridisku noteiktību saņēmējiem, būtu jānosaka termiņš, kādā administratīvos sodus piemēro ar atpakaļejošu spēku.
(39)
Lai mazinātu administratīvo slogu valsts iestādēm, kuras atbild par saņēmēju atbilstības pārbaudīšanu, un nodrošinātu procedūru vienkāršošanu, būtu jānosaka, ka saņēmējiem, kuru daudzgadu darbības tika sāktas saskaņā ar lauku attīstības programmām, kas apstiprinātas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (6), un uz kuriem attiecas savstarpējās atbilstības pienākumi, piemēro jauno kontroles sistēmu un administratīvos sodus.
(40)
Attiecībā uz savstarpējās atbilstības pienākumu neievērošanu, par kuru netika piemērots administratīvs sods, jo uz to attiecās de minimis noteikums, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 (7) vai Regulā (EK) Nr. 1698/2005, bet attiecībā uz kuru dalībvalstīm bija jānodrošina, ka saņēmēji labo neatbilstību, būtu jāievieš pārejas noteikumi, lai nodrošinātu saskanību starp pēckontroles veikšanas pienākumu, kas pastāvēja pirms Regulas (ES) Nr. 1306/2013 stāšanās spēkā, un jaunajiem noteikumiem, kas šajā saistībā iekļauti minētajā regulā.
(41)
Skaidrības un juridiskās noteiktības labad būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 1122/2009. Būtu jāatceļ arī Komisijas Regula (ES) Nr. 65/2011 (8).
(42)
Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1306/2013 119. panta 1. punkta otro daļu, šī regula būtu jāpiemēro tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kas saistīti ar tirdzniecības gadiem vai piemaksu periodiem, kuri sākas no 2015. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Darbības joma
Šajā regulā paredz noteikumus, kas papildina dažus nebūtiskus Regulas (ES) Nr. 1306/2013 elementus saistībā ar:
a)
atbalsta daļējas vai pilnīgas atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem;
b)
administratīvā soda un konkrētas piemērojamās likmes noteikšanu;
c)
to gadījumu noteikšanu, kad administratīvo sodu nepiemēro;
d)
noteikumiem, ko piemēro laikposmiem, datumiem un termiņiem, ja pieteikumu vai grozījumu iesniegšanas termiņš beidzas valsts svētku dienā, sestdienā vai svētdienā;
e)
konkrētām definīcijām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu integrētās sistēmas saskaņotu īstenošanu;
f)
lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmas un saņēmēju identifikācijas pamatiezīmēm un tehniskajiem noteikumiem;
g)
maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēmas pamatiezīmēm, tehniskajiem noteikumiem un kvalitātes prasībām;
h)
atbalsta aprēķināšanas bāzi, tostarp noteikumiem par to, kā rīkoties dažos gadījumos, kad atbalsttiesīgās platībās ir ainavas iezīmes vai koki;
i)
papildu noteikumiem attiecībā uz starpniekiem, piemēram, dienestiem, struktūrām un organizācijām, kas iesaistītas atbalsta piešķiršanas procedūrā;
j)
pastāvīgo ganību uzturēšanu, kas saistīta ar savstarpējo atbilstību;
k)
saskaņotu bāzi ar savstarpējo atbilstību saistīto administratīvo sodu aprēķināšanai;
l)
ar savstarpējo atbilstību saistīto administratīvo sodu piemērošanas un aprēķināšanas nosacījumiem;
m)
Regulā (ES) Nr. 1306/2013 paredzēto noteikumu papildinājumu ar mērķi nodrošināt netraucētu pāreju no atceltajiem uz jaunajiem noteikumiem.
2. pants
Definīcijas
1. Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 1. punktā minētās integrētās sistēmas īstenošanas vajadzībām piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punktā un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 4. punktā.
Piemēro arī šādas definīcijas:
1)
“saņēmējs” ir lauksaimnieks, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un minēts tās pašas regulas 9. pantā, tāds saņēmējs Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. panta nozīmē, uz kuru attiecas savstarpējās atbilstības prasības, un/vai saņēmējs, kas saņem lauku attīstības atbalstu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (9) 2. panta 10. punktā;
2)
“neatbilstība” ir:
a)
attiecībā uz atbilstības kritērijiem, saistībām vai citiem pienākumiem, kas saistīti ar atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 2. punktā, - jebkāda minēto atbilstības kritēriju, saistību vai citu pienākumu neizpilde; vai
b)
attiecībā uz savstarpējo atbilstību - Savienības tiesību aktos noteikto obligāto apsaimniekošanas prasību neizpilde, to standartu neievērošana, ko dalībvalstis noteikušas attiecībā uz zemes labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 94. pantu, vai minētās regulas 93. panta 3. punktā paredzētās pastāvīgo ganību uzturēšanas prasības neizpilde;
3)
“lauku attīstības atbalsta pieteikums” ir pieteikums atbalsta saņemšanai vai dalībai pasākumā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013;
4)
“maksājuma pieprasījums” ir pieteikums, ko saņēmējs iesniedz maksājuma saņemšanai no valsts iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013;
5)
“cita deklarācija” ir ikviena deklarācija vai dokuments, izņemot lauku attīstības atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus, kurš saņēmējam vai trešai personai ir jāiesniedz vai jāglabā, lai ievērotu dažu lauku attīstības pasākumu īpašās prasības;
6)
“lauku attīstības pasākumi, kas ietilpst integrētās sistēmas darbības jomā” ir atbalsta pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 28.-31., 33., 34. un 40. pantu un, attiecīgā gadījumā, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, izņemot pasākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 9. punktā, un pasākumus, ko veic saskaņā ar minētās regulas 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, ciktāl tie attiecas uz izveidošanas izmaksām;
7)
“dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas sistēma” ir, attiecīgi, liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (10), un/vai aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 21/2004 (11);
8)
“krotālija” ir, attiecīgi, krotālija, ar ko individuāli identificē liellopus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 3. panta a) punktā un 4. pantā, un/vai krotālija, ar ko individuāli identificē aitas un kazas, kā minēts Regulas (EK) Nr. 21/2004 pielikuma A daļas 3. punktā;
9)
“elektroniska dzīvnieku datubāze” ir, attiecīgi, elektroniska datubāze, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1760/2000 3. panta b) punktā un 5. pantā, un/vai galvenais reģistrs vai elektroniska datubāze, kas minēta Regulas (EK) Nr. 21/2004 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā, 7. pantā un 8. pantā;
10)
“dzīvnieka pase” ir dzīvnieka pase, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1760/2000 3. panta c) punktā un 6. pantā;
11)
“reģistrs” attiecībā uz dzīvniekiem ir, attiecīgi, reģistrs, ko kārto dzīvnieku turētājs un kas minēts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 3. panta d) punktā un 7. pantā, un/vai reģistrs, kas minēts Regulas (EK) Nr. 21/2004 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 5. pantā;
12)
“identifikācijas kods” ir, attiecīgi, identifikācijas kods, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 4. panta 1. punktā, un/vai kodi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 21/2004 pielikuma A daļas 2. punktā;
13)
“dzīvnieku atbalsta shēma” ir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 1. nodaļā paredzētā brīvprātīgā saistītā atbalsta pasākums, kura gada maksājums, kas piešķirams, nepārsniedzot noteiktus kvantitatīvus ierobežojumus, pamatojas uz fiksētu dzīvnieku skaitu;
14)
“ar dzīvniekiem saistīti atbalsta pasākumi” ir lauku attīstības pasākumi vai darbību veidi, kuriem atbalstu nosaka, pamatojoties uz deklarēto dzīvnieku skaitu vai nosacīto liellopu vienību skaitu;
15)
“ganāmpulka atbalsta pieteikums” ir pieteikums tāda atbalsta saņemšanai, kura gada maksājums, kas piešķirams, nepārsniedzot noteiktus kvantitatīvus ierobežojumus, pamatojas uz fiksētu dzīvnieku skaitu un ir daļa no brīvprātīgā saistītā atbalsta, kurš paredzēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 1. nodaļā;
16)
“deklarēti dzīvnieki” ir dzīvnieki, uz kuriem attiecas ganāmpulka atbalsta pieteikums, kas iesniegts dzīvnieku atbalsta shēmas satvarā, vai ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākuma maksājuma pieprasījums;
17)
“potenciāli atbalsttiesīgs dzīvnieks” ir dzīvnieks, kas a priori varētu potenciāli izpildīt atbilstības kritērijus, lai attiecīgajā pieprasījumu gadā saņemtu atbalstu dzīvnieku atbalsta shēmas satvarā vai ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākuma satvarā;
18)
“noteiktais dzīvnieks” ir:
a)
dzīvnieku atbalsta shēmas īstenošanai - dzīvnieks, attiecībā uz kuru ir izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti atbalsta piešķiršanas noteikumos; vai
b)
ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākuma īstenošanai - dzīvnieks, kas identificēts administratīvās pārbaudēs vai pārbaudēs uz vietas;
19)
“dzīvnieku turētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par dzīvniekiem pastāvīgi vai uz laiku, tostarp transportēšanas laikā vai tirgū;
20)
“platībatkarīgā atbalsta shēmas” ir ar platību saistīti tiešie maksājumi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, izņemot īpašus pasākumus lauksaimniecībā Savienības tālākajos reģionos, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013 (12) IV nodaļā, un īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 229/2013 (13) IV nodaļā;
21)
“platībatkarīgā atbalsta pasākumi” ir lauku attīstības pasākumi vai darbību veidi, kuriem atbalstu nosaka, pamatojoties uz deklarētās platības lielumu;
22)
“izmantojums” attiecībā uz platību ir platības izmantošanas veids, ko nosaka, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. panta 4. punktā minēto veidu kultūraugus, minētās regulas 4. panta 1. punkta h) apakšpunktā definētos ilggadīgos zālājus, tās pašas regulas 45. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās pastāvīgās ganības, vai arī zālāju platības, kas nav ilggadīgie zālāji vai pastāvīgās ganības, vai arī zemes pārklājumu vai kultūraugu neesību;
23)
“noteiktā platība” ir:
a)
platībatkarīgā atbalsta shēmu īstenošanai - platība, attiecībā uz kuru ir izpildīti visi atbilstības kritēriji vai citi pienākumi, kas saistīti ar atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, neatkarīgi no saņēmēja rīcībā esošo maksājumtiesību skaita; vai
b)
platībatkarīgā atbalsta pasākumu īstenošanai - lauku vai zemes gabalu platība, kas identificēta administratīvās pārbaudēs vai pārbaudēs uz vietas;
24)
“ģeogrāfiskā informācijas sistēma” (turpmāk “ĢIS”) ir elektroniskas ģeogrāfiskās informācijas sistēmas metodes, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā;
25)
“atsauces zemes gabals” ir ģeogrāfiski norobežota platība ar unikālu identifikāciju, kas reģistrēta lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kura minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā;
26)
“ģeogrāfiskie materiāli” ir kartes vai citi dokumenti, ko izmanto ĢIS satura paziņošanai starp tiešo maksājumu atbalsta vai lauku attīstības atbalsta pieteikuma iesniedzējiem un dalībvalstīm.
2. Šīs regulas IV sadaļas īstenošanas vajadzībām piemēro definīcijas, kas iekļautas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 VI sadaļā.
Turklāt “standarti” ir jebkuri standarti, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 94. pantu, kā arī pienākumi attiecībā uz pastāvīgajām ganībām, kas noteikti minētās regulas 93. panta 3. punktā.
3. pants
Kriminālsodu piemērošana
Administratīvo sodu piemērošana un atbalsta atteikšana vai atsaukšana, kas paredzēta šajā regulā, neskar kriminālsodu piemērošanu, ja tā paredzēta valsts tiesību aktos.
4. pants
Nepārvarama vara un ārkārtas apstākļi
1. Attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, ja atbilstības kritērijus vai citus pienākumus saņēmējs nav varējis izpildīt nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu dēļ, viņš saglabā savas tiesības uz atbalstu par to platību vai dzīvniekiem, par kuriem viņam bija tiesības pretendēt uz atbalstu laikā, kad iestājās nepārvarama vara vai ārkārtas apstākļi.
Attiecībā uz lauku attīstības atbalsta pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28., 29., 33. un 34. pantā, ja saņēmējs nav varējis izpildīt saistības nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu dēļ, attiecīgo maksājumu proporcionāli atsauc par tiem gadiem, kuru laikā radās nepārvarama vara vai ārkārtas apstākļi. Atsaukšana attiecas tikai uz tām saistību daļām, par kurām papildu izmaksas vai negūtie ienākumi neradās pirms nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu iestāšanās. Attiecībā uz atbilstības kritērijiem un citiem pienākumiem atsaukšanu nepiemēro un administratīvu sodu neuzliek.
Attiecībā uz citiem lauku attīstības atbalsta pasākumiem dalībvalstis nepārvaramas varas gadījumā vai ārkārtas apstākļos nepieprasa daļēji vai pilnībā atmaksāt atbalstu. Daudzgadu saistību vai maksājumu gadījumā iepriekšējos gados saņemtā atbalsta atmaksāšana netiek prasīta, un saistības vai maksājumu nākamajos gados turpina atbilstīgi to sākotnējam ilgumam.
Ja neatbilstība nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu dēļ attiecas uz savstarpējo atbilstību, atbilstošos administratīvos sodus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 91. panta 1. punktā, nepiemēro.
2. Par nepārvaramas varas gadījumiem un ārkārtas apstākļiem rakstiski paziņo kompetentajai iestādei, iesniedzot šai iestādei pieņemamus pierādījumus piecpadsmit darbdienu laikā no dienas, kurā saņēmējam vai viņa pilnvarotai personai rodas šāda iespēja.
II SADAĻA
INTEGRĒTĀ ADMINISTRĀCIJAS UN KONTROLES SISTĒMA
I NODAĻA
SISTĒMAS PRASĪBAS
5. pants
Lauksaimniecības zemes gabalu identifikācija
1. Lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēma, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā, darbojas atsauces zemes gabala līmenī. Atsauces zemes gabals ietver tādas zemes vienību, kas ir lauksaimniecības zeme, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Vajadzības gadījumā atsauces zemes gabals ietver arī platības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 32. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un lauksaimniecības zemi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 2. punktā.
Atsauces zemes gabala robežas dalībvalstis nosaka tā, lai nodrošinātu, ka atsauces zemes gabals ir izmērāms, dod iespēju individuāli un nepārprotami noteikt vietu, kurā atrodas ikviens reizi gadā deklarētais lauksaimniecības zemes gabals, un laika gaitā principā nemainās.
2. Dalībvalstis nodrošina arī to, ka deklarēto lauksaimniecības zemes gabalu identifikācija ir uzticama. Tās jo īpaši pieprasa, lai tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem tiktu pievienota īpaša informācija vai dokumenti, kurus norādījusi kompetentā iestāde un kuri dod iespēju noteikt katra lauksaimniecības zemes gabala atrašanās vietu un šo gabalu izmērīt. Par katru atsauces zemes gabalu dalībvalstis:
a)
nosaka maksimālo atbalsttiesīgo platību Regulas (ES) Nr. 1307/2013 I pielikumā uzskaitīto atbalsta shēmu īstenošanas vajadzībām;
b)
nosaka maksimālo atbalsttiesīgo platību Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28.-31. pantā uzskaitīto platībatkarīgo pasākumu īstenošanas vajadzībām;
c)
nosaka to ekoloģiski nozīmīgo platību atrašanās vietu un lielumu, kuras uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 1. punktā un par kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu, ka tās uzskatāmas par ekoloģiski nozīmīgām platībām. Šim nolūkam dalībvalstis vajadzības gadījumā piemēro pārrēķina un/vai svēruma koeficientus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 X pielikumā;
d)
nosaka, vai ir piemērojami noteikumi, kas attiecas uz kalnu apgabaliem, uz apgabaliem, kuros ir ievērojami dabas radīti ierobežojumi, un uz citiem apgabaliem, kurus ietekmē specifiski ierobežojumi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. pantā, uz Natura 2000 teritorijām, uz apgabaliem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (14), uz lauksaimniecības zemi, ko dalībvalsts atļāvusi izmantot kokvilnas audzēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 57. pantu, uz platībām, kuras tiek dabiski uzturētas noganīšanai vai kultūraugu audzēšanai piemērotā stāvoklī, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā, uz platībām, ko dalībvalstis izraudzījušās reģionālai un/vai kolektīvai ekoloģiski nozīmīgu platību izveidošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. un 6. punktu, uz platībām, kuras paziņotas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. pantu, uz platībām, ko aizņem ekoloģiski jutīgi ilggadīgie zālāji platībās, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 92/43/EEK (15) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (16), un uz citiem jutīgiem apgabaliem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punktā, un/vai uz apgabaliem, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar minētās regulas 48. pantu.
3. Dalībvalstis nodrošina to, ka maksimālā atbalsttiesīgā platība katrā atsauces zemes gabalā, kā minēts 2. punkta a) apakšpunktā, ir noteikta pareizi ar pielaidi ne vairāk kā 2 %, ņemot vērā atsauces zemes gabala kontūras un stāvokli.
4. Attiecībā uz pasākumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 30. un 34. pantā, dalībvalstis var izveidot piemērotas alternatīvas sistēmas, lai nodrošinātu tās zemes unikālu identifikāciju, uz kuru attiecas atbalsts, ja attiecīgo zemi klāj mežs.
5. ĢIS darbojas, balstoties uz valsts koordinātu atskaites sistēmu, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (17) un nodrošina lauksaimniecības zemes gabalu standartizētu mērīšanu un unikālu identifikāciju visā attiecīgajā dalībvalstī. Ja izmanto citas koordinātu sistēmas, tās ir savstarpēji izslēdzošas, un katra no tām nodrošina saskaņu starp informācijas elementiem, kas attiecas uz vienu un to pašu atrašanās vietu.
6. pants
Lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmas kvalitātes novērtēšana
1. Dalībvalstis katru gadu novērtē lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmas kvalitāti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļā minētās pamata maksājuma shēmas un vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanas vajadzībām. Minētais novērtējums ietver divas atbilstības klases.
Pirmā atbilstības klase ietver turpmāk minētos elementus, pēc kuriem novērtē lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmas kvalitāti:
a)
maksimālās atbalsttiesīgās platības lieluma pareiza noteikšana;
b)
to atsauces zemes gabalu procentuālā daļa un izvietojums, kuru maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā ir iekļautas platības, kas nav atbalsttiesīgas, vai nav ņemta vērā lauksaimniecības zeme;
c)
tādu atsauces zemes gabalu sastopamība, kuriem ir būtiski trūkumi.
Otrā atbilstības klase ietver turpmāk minētos kvalitātes elementus, pēc kuriem nosaka lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmas iespējamos trūkumus:
a)
to atsauces zemes gabalu klasifikācija, kuru maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā ir iekļautas platības, kas nav atbalsttiesīgas, nav ņemta vērā lauksaimniecības zeme vai atklājas būtiski trūkumi;
b)
attiecība starp deklarēto platību un maksimālo atbalsttiesīgo platību atsauces zemes gabalos;
c)
to atsauces zemes gabalu procentuālā daļa, kuros gadu gaitā ir notikušas izmaiņas.
Ja kvalitātes novērtējuma rezultāti atklāj sistēmas trūkumus, dalībvalsts veic atbilstošas koriģējošas darbības.
2. Novērtējumu, kas minēts 1. punktā, dalībvalstis veic, pamatojoties uz atsauces zemes gabalu paraugu, kuru atlasa un nodrošina Komisija. Tās izmanto datus, kas ļauj novērtēt pašreizējo situāciju uz vietas.
3. Novērtējuma ziņojumu un, attiecīgā gadījumā, veicamās koriģējošās darbības un to īstenošanas grafiku nosūta Komisijai līdz tā gada 31. janvārim, kas seko attiecīgajam kalendārajam gadam.
7. pants
Maksājumtiesību identifikācija un reģistrācija
1. Maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 71. pantā, ir elektronisks reģistrs dalībvalsts līmenī un jo īpaši attiecībā uz minētā panta 1. punktā paredzētajām kontrolpārbaudēm nodrošina maksājumtiesību faktisku izsekojamību attiecībā uz šādiem elementiem:
a)
turētājs;
b)
gada vērtības;
c)
noteikšanas datums;
d)
pēdējās aktivizēšanas datums;
e)
izcelsme, jo īpaši attiecībā uz to piešķiršanu, sākotnējo, valsts vai reģionālo rezervi, kā arī iegādi, nomu un mantošanu;
f)
ja piemēro Regulas (ES) Nr. 1307/2013 21. panta 3. punktu - tiesības, kas ir saglabātas saskaņā ar minēto noteikumu;
g)
attiecīgā gadījumā - reģionāli ierobežojumi.
2. Dalībvalstis, kurās ir vairākas maksājumu aģentūras, var nolemt izmantot elektronisko reģistru maksājumu aģentūras līmenī. Tādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts nodrošina dažādo reģistru savstarpēju saderību.
8. pants
Saņēmēju identifikācija
Neskarot Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 3. punktu, vienotā sistēma katra saņēmēja identitātes reģistrēšanai, kas paredzēta minētās regulas 73. pantā, nodrošina visu viena un tā paša saņēmēja iesniegto tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu un maksājuma pieprasījumu vai citu deklarāciju unikālu identifikāciju.
II NODAĻA
LAUKSAIMNIECĪBAS ZEMES GABALI AR AINAVAS IEZĪMĒM UN KOKIEM
9. pants
Platību noteikšana gadījumos, kad lauksaimniecības zemes gabalā ir ainavas iezīmes un koki
1. Ja noteiktas ainavas iezīmes, jo īpaši dzīvžogi, grāvji un mūri, tradicionāli ir daļa no labas lauksaimniecības kultūru audzēšanas vai lauksaimniecības platību izmantošanas prakses noteiktos reģionos, dalībvalstis var nolemt, ka atbilstošā platība, ja tās kopējais platums nepārsniedz dalībvalsts noteiktu platumu, ir uzskatāma par daļu no atbalsttiesīgās platības lauksaimniecības zemes gabalā Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Minētais platums atbilst tradicionālajam platumam attiecīgajā reģionā un nepārsniedz divus metrus.
Tomēr, ja dalībvalstis pirms 2009. gada 9. decembra saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004 (18) 30. panta 2. punkta trešo daļu ir paziņojušas Komisijai platumu, kas pārsniedz divus metrus, drīkst piemērot minēto paziņoto platumu.
Ja attiecīgā dalībvalsts ir nolēmusi piemērot proporcionalitātes sistēmu saskaņā ar 10. pantu, šā punkta pirmo un otro daļu nepiemēro ilggadīgajiem zālājiem ar izkliedētām ainavas iezīmēm un kokiem.
2. Ainavas iezīmes, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumā uzskaitītās prasības un standarti un kuras ir daļa no lauksaimniecības zemes gabala kopējās platības, uzskata par daļu no minētā lauksaimniecības zemes gabala atbalsttiesīgās platības.
3. Lauksaimniecības zemes gabalu ar izklaidus augošiem kokiem uzskata par atbalsttiesīgu platību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
lauksaimnieciskās darbības ir iespējams veikt līdzīgā veidā kā tajā pašā apgabalā esošos zemes gabalos, kuros koku nav; un
b)
koku skaits uz vienu hektāru nepārsniedz maksimālo biezību.
Pirmās daļas b) apakšpunktā minēto maksimālo biezību dalībvalstis nosaka un paziņo, ņemot vērā tradicionālo lauksaimniecības kultūru audzēšanas praksi, dabas apstākļus un vides apsvērumus. Tā nepārsniedz 100 koku uz hektāru. Tomēr minēto limitu nepiemēro attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 30. pantā.
Ja attiecīgā dalībvalsts ir nolēmusi piemērot proporcionalitātes sistēmu saskaņā ar 10. pantu, šo punktu nepiemēro izklaidus augošiem augļu kokiem, kas atkārtoti dod ražu, izklaidus augošiem kokiem, ko iespējams noganīt ilggadīgajos zālājos, un ilggadīgajiem zālājiem ar izkliedētām ainavas iezīmēm un kokiem.
10. pants
Proporcionalitātes sistēma, ko piemēro ilggadīgiem zālājiem, kuros ir ainavas iezīmes un koki
1. Attiecībā ilggadīgajiem zālājiem, kuros ir izkliedētas iezīmes, kas nav atbalsttiesīgas, piemēram, ainavas iezīmes un koki, dalībvalstis var nolemt piemērot proporcionalitātes sistēmu, lai noteiktu atbalsttiesīgo platību atsauces zemes gabalā.
Proporcionalitātes sistēma, kas minēta pirmajā daļā, paredz dažādas viendabīga zemes pārklājuma tipu kategorijas, kurām nosaka samazināšanas koeficientu, pamatojoties uz tās platības vidējo procentuālo daļu, kas nav atbalsttiesīga. Kategorijā, kura atbilst platības, kas nav atbalsttiesīga, vismazākajai procentuālajai daļai, ir ne vairāk kā 10 % platības, kas nav atbalsttiesīga, un minētajai kategorijai samazināšanas koeficientu nepiemēro.
2. Ainavas iezīmes, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumā uzskaitītās prasības un standarti un kuras ir daļa no lauksaimniecības zemes gabala kopējās platības, uzskata par daļu no atbalsttiesīgās platības.
3. Šo pantu nepiemēro ilggadīgo zālāju platībām, kurās ir augļu koki, kas atkārtoti dod ražu.
III NODAĻA
TIEŠO MAKSĀJUMU ATBALSTA PIETEIKUMI UN MAKSĀJUMA PIEPRASĪJUMI
11. pants
Vienotais pieteikums
Vienotais pieteikums aptver vismaz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 1. punktā minēto tiešo maksājumu pieteikumu attiecībā uz pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu un citām platībatkarīgā atbalsta shēmām.
12. pants
Atkāpe no iesniegšanas termiņa
Atkāpjoties no Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (19) 5. panta 1. punkta, ja tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma, lauku attīstības atbalsta pieteikuma, maksājuma pieprasījuma vai citas deklarācijas, vai jebkādu pamatojošo dokumentu vai līgumu iesniegšanas termiņš vai termiņš, kādā jāizdara grozījumi vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā, beidzas valsts svētku dienā, sestdienā vai svētdienā, uzskata, ka tas iekrīt pirmajā sekojošajā darbdienā.
Attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu, ko saņēmēji veic maksājumtiesību piešķiršanai vai palielināšanai, pirmo daļu piemēro arī pēdējai dienai, kad iespējama novēlota iesniegšana, kā minēts 13. panta 1. punkta trešajā daļā, un pēdējai dienai, kad iespējama novēlota iesniegšana, kā minēts 14. panta otrajā daļā.
13. pants
Novēlota iesniegšana
1. Izņemot nepārvaramas varas gadījumus un ārkārtas apstākļus, kas minēti 4. pantā, ja tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu atbilstīgi šai regulai iesniedz pēc šādas iesniegšanas galīgā termiņa, kuru Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 78. panta b) punktu, tad summas, kuras saņēmējs būtu tiesīgs saņemt, ja pieteikums vai pieprasījums būtu iesniegts paredzētajā termiņā, samazina par 1 % par katru nokavēto darbdienu.
Neskarot konkrētus pasākumus, kas dalībvalstīm jāveic saistībā ar vajadzību laikus iesniegt pamatojošos dokumentus, lai būtu iespējams plānot un veikt faktiskas kontroles, pirmo daļu piemēro arī lauku attīstības atbalsta pieteikumiem, dokumentiem, līgumiem vai citām deklarācijām, kas jāiesniedz kompetentajai iestādei, ja šādi lauku attīstības atbalsta pieteikumi, dokumenti, līgumi vai deklarācijas ir priekšnoteikums tiesībām pretendēt uz attiecīgo atbalstu. Tādā gadījumā samazinājumu piemēro summai, kas maksājama kā attiecīgais atbalsts.
Ja šāds kavējums ilgst vairāk nekā 25 kalendāra dienas, pieteikumu vai pieprasījumu uzskata par nepieņemamu un atbalstu saņēmējam nepiešķir.
2. Izņemot nepārvaramas varas gadījumus un ārkārtas apstākļus, kas minēti 4. pantā, ja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (20) 46. un 47. pantā minēto shēmu atbalsta saņēmējs, uz kuru attiecas arī savstarpējās atbilstības pienākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantu, neiesniedz vienotā pieteikuma veidlapu līdz galīgajam termiņam, kas minēts šā panta 1. punkta pirmajā daļā, tad piemēro samazinājumu 1 % apmērā par katru nokavēto darbdienu. Maksimālais samazinājums nepārsniedz 25 %. Samazinājuma procentuālo likmi piemēro to maksājumu kopsummai, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantā paredzētajiem pasākumiem, un pārstrukturēšanas un pārveidošanas gadījumā to dala ar 3.
3. Izņemot nepārvaramas varas gadījumus un ārkārtas apstākļus, kas minēti 4. pantā, ja vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījums tiek iesniegts pēc šādas iesniegšanas galīgā termiņa, kuru Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 78. panta b) punktu, tad summas, kas saistītas ar attiecīgo lauksaimniecības zemes gabalu faktisko izmantojumu, tiek samazinātas par 1 % par katru nokavēto darbdienu.
Vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumi ir pieļaujami tikai līdz pēdējai dienai, kad iespējama vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma novēlota iesniegšana, kā norādīts 1. punkta trešajā daļā. Tomēr tad, ja minētais datums ir agrāks par vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījuma iesniegšanas galīgo termiņu, kas minēts šā punkta pirmajā daļā, vai sakrīt ar to, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumus pēc minētā datuma uzskata par nepieņemamiem.
14. pants
Ar maksājumtiesībām saistīta pieteikuma novēlota iesniegšana
Izņemot nepārvaramas varas gadījumus un ārkārtas apstākļus, kas minēti 4. pantā, ja pieteikums maksājumtiesību piešķiršanai vai, attiecīgā gadījumā, vērtības palielināšanai tiek iesniegts pēc galīgā termiņa, kuru Komisija šim nolūkam noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 78. panta b) punktu, tad summas, kas būtu jāmaksā attiecībā uz saņēmējam piešķiramajām maksājumtiesībām vai, attiecīgā gadījumā, maksājumtiesību vērtības palielinājumu, minētajā gadā tiek samazinātas par 3 % par katru nokavēto darbdienu.
Ja šāds kavējums ir ilgāks par 25 kalendāra dienām, pieteikumu uzskata par nepieņemamu, un maksājumtiesības vai, attiecīgā gadījumā, maksājumtiesību vērtības palielinājumu saņēmējam nepiešķir.
IV NODAĻA
ATBALSTA UN ADMINISTRATĪVO SODU APRĒĶINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TIEŠO MAKSĀJUMU SHĒMĀM UN LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMIEM INTEGRĒTĀS SISTĒMAS SATVARĀ
1. IEDAĻA
Vispārīgi noteikumi
15. pants
Izņēmumi no administratīvo sodu piemērošanas
1. Šajā nodaļā paredzētos administratīvos sodus nepiemēro attiecībā uz tām tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma daļām, par kurām saņēmējs rakstiski informē kompetento iestādi, ka tiešo maksājumu atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums ir nepareizs vai ir kļuvis nepareizs pēc iesniegšanas, ar nosacījumu, ka saņēmējs nav bijis informēts par kompetentās iestādes nodomu veikt pārbaudi uz vietas un ka iestāde vēl nav informējusi saņēmēju par neatbilstībām tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā.
2. Tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu pielāgo faktiskajai situācijai saskaņā ar saņēmēja sniegto informāciju, kas minēta 1. punktā.
16. pants
Visu platību nedeklarēšana
1. Ja par kādu konkrētu gadu saņēmējs nedeklarē visus lauksaimniecības zemes gabalus, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 72. panta 1. punktā minētajām platībām, un starpība starp vienotajā pieteikumā un/vai maksājuma pieprasījumā deklarēto kopplatību, no vienas puses, un deklarēto platību kopā ar nedeklarēto zemes gabalu kopplatību, no otras puses, pārsniedz 3 % no deklarētās platības, tad platībatkarīgo tiešo maksājumu kopsummu un/vai saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta pasākumiem piešķiramā atbalsta kopsummu, kas izmaksājama minētajam saņēmējam par attiecīgo gadu, samazina ne vairāk kā par 3 % atkarībā no pārkāpuma smaguma.
Sodu, kas aprēķināts saskaņā ar pirmo daļu, samazina par jebkura tāda administratīvā soda summu, kas piemērots saskaņā ar 28. panta 2. punktu.
2. Ja uz saņēmēju attiecas savstarpējās atbilstības pienākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantu, 1. punktu piemēro arī maksājumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantā paredzētajām shēmām. Samazinājuma procentuālo likmi piemēro to maksājumu kopsummai, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 46. un 47. pantā paredzētajiem pasākumiem, un attiecībā uz pārstrukturēšanu un pārveidošanu dala ar 3.
3. Šā panta 1. punktu nepiemēro maksājumiem saskaņā ar mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 V sadaļā.
2. IEDAĻA
Platībatkarīgā atbalsta shēmas, izņemot maksājumu par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, vai platībatkarīgā atbalsta pasākumi
17. pants
Vispārīgie principi
1. Lai piemērotu šo iedaļu, attiecīgi nosaka šādas kultūraugu grupas:
a)
kultūraugu grupas, kas aizņem platības, kuras deklarētas maksājumtiesību aktivizēšanai saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma saņemšanai;
b)
kultūraugu grupa katrā no platībām, kas deklarētas, lai īstenotu jebkuru citu platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, kam piemērojama atšķirīga atbalsta likme;
c)
kultūraugu grupas, kas aizņem platības, kuras deklarētas pozīcijā “cits izmantojums”.
2. Ja viena un tā pati platība ir pamats tiešo maksājumu atbalsta pieteikumam un/vai maksājuma pieprasījumam saskaņā ar vairākām platībatkarīgā atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, tad minēto platību ņem vērā par katru atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu atsevišķi.
18. pants
Aprēķinu bāze attiecībā uz platībatkarīgiem maksājumiem
1. Attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem saskaņā ar pamata maksājuma shēmu, mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu, pārdalošo maksājumu, maksājumu apgabaliem ar dabas radītiem ierobežojumiem un, attiecīgā gadījumā, gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmu, tajās dalībvalstīs, kas piemēro pamata maksājuma shēmu, rīkojas šādi:
a)
ja deklarēto maksājumtiesību skaits pārsniedz atbalsta saņēmēja rīcībā esošo maksājumtiesību skaitu, tad deklarēto maksājumtiesību skaitu samazina līdz saņēmēja rīcībā esošo maksājumtiesību skaitam;
b)
ja pastāv atšķirība starp deklarēto maksājumtiesību skaitu un deklarēto platību, deklarēto platību pielāgo mazākajam skaitlim.
Šo punktu nepiemēro maksājumtiesību piešķiršanas pirmajā gadā.
2. Gadījumos, kad attiecībā uz maksājumu gados jauniem lauksaimniekiem dalībvalsts izvēlas maksāšanas metodi, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 50. panta 6., 7. un 8. punktā, - ja platība, kas deklarēta saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu, pārsniedz ierobežojumu, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar minētās regulas 50. panta 9. punktu, tad deklarēto platību samazina līdz minētajam ierobežojumam.
3. Pārdalošā maksājuma gadījumā - ja platība, kas deklarēta saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu, pārsniedz ierobežojumu, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 41. panta 4. punktu, tad deklarēto platību samazina līdz minētajam ierobežojumam.
4. Gadījumos, kad attiecībā uz maksājumu par apgabaliem ar dabas radītiem ierobežojumiem dalībvalsts izvēlas maksāšanas metodi, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 48. panta 4. punktā, - ja platība, kas deklarēta saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu, pārsniedz maksimālo hektāru skaitu, ko noteikusi dalībvalsts, tad deklarēto platību samazina līdz minētajam skaitam.
5. Attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem un/vai maksājuma pieprasījumiem platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu satvarā - ja konstatē, ka noteiktā kultūraugu grupas platība ir lielāka par tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā deklarēto platību, tad atbalsta aprēķināšanai izmanto deklarēto platību.
6. Neskarot administratīvos sodus saskaņā ar 19. pantu, attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem un/vai maksājuma pieprasījumiem saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem - ja deklarētā platība pārsniedz kādai 17. panta 1. punktā minētajai kultūraugu grupai noteikto platību, tad atbalstu aprēķina, pamatojoties uz šai kultūraugu grupai noteikto platību.
Tomēr, neskarot Regulas (ES) Nr. 1306/2013 60. pantu, ja starpība starp noteikto kopējo platību un kopējo platību, kas deklarēta maksājuma saņemšanai saskaņā ar tiešā atbalsta shēmām, kuras izveidotas ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III, IV un V sadaļu, vai kopējo platību, kas deklarēta maksājuma saņemšanai saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta pasākumu, ir 0,1 ha vai mazāka, tad noteikto platību vienādo ar deklarēto platību. Šajā aprēķinā ņem vērā vienīgi platību pārdeklarēšanu 17. panta 1. punktā minētas kultūraugu grupas līmenī.
Otro daļu nepiemēro gadījumos, kad minētā starpība ir lielāka par 20 % no kopējās maksājumu saņemšanai deklarētās platības.
7. Lai aprēķinātu atbalstu saskaņā ar pamata maksājuma shēmu, ņem vērā to dažādo maksājumtiesību vidējās vērtības, kas saistītas ar attiecīgo deklarēto platību.
19. pants
Administratīvie sodi pārdeklarēšanas gadījumos
1. Ja attiecībā uz kādu kultūraugu grupu, kas minēta 17. panta 1. punktā, platība, kas deklarēta jebkādai platībatkarīgā atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumiem, pārsniedz platību, kas noteikta saskaņā ar 18. pantu, tad atbalstu aprēķina, par pamatu ņemot noteikto platību, kas samazināta par konstatētās starpības divkāršotu apjomu, ja minētā starpība ir vairāk nekā 3 % vai divi hektāri, bet ne vairāk kā 20 % no noteiktās platības.
Ja starpība ir lielāka par 20 % no noteiktās platības, par attiecīgo kultūraugu grupu platībatkarīgo atbalstu nepiešķir.
2. Ja starpība ir lielāka par 50 %, par attiecīgo kultūraugu grupu platībatkarīgo atbalstu nepiešķir. Turklāt saņēmējam uzliek papildu sodu, kas ir vienāds ar atbalsta summu, kura atbilst starpībai starp deklarēto platību un platību, kas noteikta saskaņā ar 18. pantu.
3. Ja summu, ks aprēķināta saskaņā ar 1. un 2. punktu, trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā kompensēt saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 57. panta 2. punktu, atlikuma summu anulē.
20. pants
Administratīvie sodi attiecībā uz kultūratkarīgo maksājumu par kokvilnu
Neskarot administratīvos sodus, kas piemērojami saskaņā ar šīs regulas 19. pantu, ja konstatē, ka saņēmējs neievēro pienākumus, kuri noteikti Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 (21) 61. panta 1. un 2. punktā, saņēmējs zaudē tiesības uz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 60. panta 2. punktā paredzēto atbalsta palielinājumu. Turklāt atbalstu, ko piešķir par atbalsttiesīgu kokvilnas platības hektāru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 57. pantu, minētajam saņēmējam samazina par tā palielinājuma summu, kas citādi būtu piešķirts saskaņā ar minētās regulas 60. panta 2. punktu.
21. pants
Administratīvie sodi, izņemot sodus par platību pārdeklarēšanu, attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas V nodaļā paredzētajiem maksājumiem gados jauniem lauksaimniekiem
1. Neskarot administratīvos sodus, kas piemērojami saskaņā ar 19. pantu, ja konstatē, ka saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 50. panta 2. punktā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 49. pantā, tad atbalstu gados jauniem lauksaimniekiem nemaksā vai pilnībā atsauc. Turklāt, ja konstatē, ka saņēmējs ir sniedzis nepatiesus pierādījumus ar mērķi pierādīt pienākumu izpildi, tad piemēro sodu 20 % apmērā no summas, ko saņēmējs ir vai citādi būtu saņēmis kā maksājumu gados jauniem lauksaimniekiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 50. panta 1. punktu.
2. Ja 1. punktā minēto nepamatoto maksājumu un administratīvo sodu summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā kompensēt saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 57. panta 2. punktu, atlikuma summu anulē.
3. IEDAĻA
Maksājums par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi
22. pants
Vispārīgie principi
1. Lai piemērotu šo iedaļu, attiecīgi nosaka šādas kultūraugu grupas:
a)
katra tādu platību grupa, kas deklarētas kā platības, kuras aizņem konkrēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. panta 4. punktā minēti kultūraugi;
b)
platības, kas deklarētas kā ilggadīgie zālāji un ir ekoloģiski jutīgas, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punktā;
c)
citas b) apakšpunktā neminētas platības, kas deklarētas kā ilggadīgie zālāji, un
d)
platības, kas deklarētas kā ekoloģiski nozīmīgas platības, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 1. punktā.
2. Ja viena un tā pati platība deklarēta vairāk nekā vienai kultūraugu grupai, minēto platību ņem vērā atsevišķi attiecībā uz katru attiecīgo kultūraugu grupu.
23. pants
Aprēķina bāze maksājumam par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi attiecībā uz atbalsttiesīgajiem hektāriem, kas deklarēti saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu
1. Gadījumos, kad dalībvalsts piemēro pamata maksājuma shēmu, tā rīkojas šādi:
a)
ja deklarēto maksājumtiesību skaits pārsniedz atbalsta saņēmēja rīcībā esošo maksājumtiesību skaitu, tad deklarēto maksājumtiesību skaitu samazina līdz saņēmēja rīcībā esošo maksājumtiesību skaitam;
b)
ja pastāv atšķirība starp deklarēto maksājumtiesību skaitu un deklarēto platību, deklarēto platību pielāgo mazākajam skaitlim.
2. Neskarot administratīvos sodus, kas piemērojami saskaņā ar 28. pantu, ja platība, kas deklarēta vienotajā pieteikumā pamata maksājuma vai vienotā platībmaksājuma saņemšanai, pārsniedz noteikto platību, tad noteikto platību izmanto, lai aprēķinātu zaļo maksājumu par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, turpmāk “zaļais maksājums”.
Tomēr tad, ja konstatē, ka pamata maksājuma shēmai vai vienotā platībmaksājuma shēmai noteiktā platība ir lielāka par tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā deklarēto platību, tad zaļā maksājuma aprēķināšanai izmanto deklarēto platību.
24. pants
Zaļā maksājuma samazināšana gadījumos, kad nav izpildīts kultūraugu dažādošanas pienākums
1. Gadījumos, kad Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. pantā prasīts, lai galvenais kultūraugu veids neaizņemtu vairāk nekā 75 % no aramzemes kopplatības, bet platība, kas ir noteikta galvenajai kultūraugu grupai, aizņem vairāk nekā 75 %, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par 50 % noteiktās aramzemes kopplatības, reizinātiem ar starpības koeficientu.
Pirmajā daļā minētais starpības koeficients ir galvenās kultūraugu grupas platības daļa, kas pārsniedz 75 % aramzemes noteiktās kopplatības, attiecināta pret kopējo platību, kas prasīta pārējām kultūraugu grupām.
2. Gadījumos, kad Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. pantā prasīts, lai divi galvenie kultūraugu veidi neaizņemtu vairāk nekā 95 % no noteiktās aramzemes kopplatības, bet platība, kas ir noteikta divām galvenajām kultūraugu grupām, aizņem vairāk nekā 95 %, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par 50 % noteiktās aramzemes kopplatības, reizinātiem ar starpības koeficientu.
Pirmajā daļā minētais starpības koeficients ir divu galveno kultūraugu grupu platības daļa, kas pārsniedz minētos 95 % aramzemes noteiktās kopplatības, attiecināta pret kopējo platību, kas prasīta pārējām kultūraugu grupām.
3. Gadījumos, kad Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. pantā prasīts, lai galvenais kultūraugu veids neaizņemtu vairāk nekā 75 % no aramzemes noteiktās kopplatības un lai divi galvenie kultūraugu veidi neaizņemtu vairāk nekā 95 %, bet platība, kas ir noteikta galvenajai kultūraugu grupai, aizņem vairāk nekā 75 %, un platība, kas ir noteikta divām galvenajām kultūraugu grupām, aizņem vairāk nekā 95 %, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par 50 % noteiktās aramzemes kopplatības, reizinātiem ar starpības koeficientu.
Pirmajā daļā minētais starpības koeficients ir to starpības koeficientu summa, kas aprēķināti saskaņā ar 1. un 2. punktu. Tomēr šā starpības koeficienta vērtība nedrīkst būt lielāka par 1.
4. Ja konstatē, ka saņēmējs trīs gadus nav izpildījis kultūraugu dažādošanas pienākumu, kas aprakstīts šajā pantā, tad platība, par kādu nākamajos gados saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu ir jāsamazina platība, kuru izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai, ir noteiktā aramzemes kopplatība, kas reizināta ar piemērojamo starpības koeficientu.
25. pants
Zaļā maksājuma samazināšana gadījumos, kad nav ievērotas ilggadīgajiem zālājiem piemērojamās prasības
1. Ja konstatē, ka nav ievērotas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punkta trešās daļas prasības, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par platību, kas noteikta kā tāda, attiecībā uz kuru Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punkta trešās daļas prasības nav ievērotas.
2. Ja tiek konstatēts, ka nav ievēroti Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 44. pantā minētie pienākumi, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par platību, kas noteikta kā tāda, attiecībā uz kuru Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 44. pantā minētie pienākumi nav ievēroti.
3. Neatbilstības uzskata par “konstatētām”, ja tās ir atklātas jebkāda veida pārbaudēs, kas veiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 74. pantu, vai ja tās jebkādā citā veidā ir darītas zināmas kompetentajai kontroles iestādei vai maksājumu aģentūrai.
26. pants
Zaļā maksājuma samazināšana gadījumos, kad nav ievērotas ekoloģiski nozīmīgajām platībām piemērojamās prasības
1. Ekoloģiski nozīmīgo platību, kas prasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 1. punktu (turpmāk “prasītā ekoloģiski nozīmīgā platība”), aprēķina, pamatojoties uz noteikto aramzemes kopplatību, kura attiecīgā gadījumā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 2. punktam ietver noteiktās platības, kas minētas tās pašas regulas 46. panta 2. punkta pirmās daļas c), d), g) un h) apakšpunktā.
2. Ja prasītā ekoloģiski nozīmīgā platība pārsniedz ekoloģiski nozīmīgo platību, kas noteikta, ņemot vērā ekoloģiski nozīmīgo platību svēruma koeficientu, kurš paredzēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 3. punktā, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par 50 % noteiktās aramzemes kopplatības, kura attiecīgā gadījumā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 2. punktam ietver noteiktās platības, kas minētas tās pašas regulas 46. panta 2. punkta pirmās daļas c), d), g) un h) apakšpunktā, reizinātiem ar starpības koeficientu.
Pirmajā daļā minētais starpības koeficients ir prasītās ekoloģiski nozīmīgās platības un noteiktās ekoloģiski nozīmīgās platības starpība, attiecināta pret prasīto ekoloģiski nozīmīgo platību.
3. Ja konstatē, ka saņēmējs trīs gadus nav pildījis ekoloģiski nozīmīgās platības prasības, kas aprakstītas šajā pantā, tad platība, par kādu nākamajos gados saskaņā ar 2. punktu samazina platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai, ir noteiktā aramzemes kopplatība, kura attiecīgā gadījumā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 2. punktam ietver noteiktās platības, kas minētas tās pašas regulas 46. panta 2. punkta pirmās daļas c), d), g) un h) apakšpunktā, un ir reizināta ar starpības koeficientu.
27. pants
Zaļā maksājuma maksimālais samazinājums
1. To samazinājumu summa, kas aprēķināti saskaņā ar 24. un 26. pantu un izteikti hektāros, nepārsniedz noteikto hektāru kopējo skaitu, ko aizņem aramzeme, kura attiecīgā gadījumā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 2. punktam ietver noteiktās platības, kas minētas tās pašas regulas 46. panta 2. punkta pirmās daļas c), d), g) un h) apakšpunktā.
2. Neskarot administratīvos sodus, kas piemērojami saskaņā ar 28. pantu, kopējais samazinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 24.-26. pantu, nepārsniedz zaļo maksājumu, kas aprēķināts saskaņā ar 23. pantu.
28. pants
Administratīvie sodi saistībā ar zaļo maksājumu
1. Ja platība, kas izmantojama zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar 23. pantu, atšķiras no platības, kas izmantojama zaļā maksājuma aprēķināšanai pēc 24.-27. panta piemērošanas, tad zaļo maksājumu aprēķina, pamatojoties uz šo pēdējo platību, kas samazināta par noteiktās starpības divkāršotu apjomu, ja šī starpība ir lielāka par 3 % vai diviem hektāriem, bet nav lielāka par 20 % no platības, kas izmantojama zaļā maksājuma aprēķināšanai pēc 24.-27. panta piemērošanas.
Ja starpība ir lielāka par 20 %, atbalstu nepiešķir.
Ja starpība ir lielāka par 50 %, atbalstu nepiešķir. Turklāt saņēmējam uzliek papildu sodu, kas ir vienāds ar atbalsta summu, kura atbilst starpībai starp platību, kas izmantojama zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar 23. pantu, un platību, kas izmantojama zaļā maksājuma aprēķināšanai pēc 24.-27. panta piemērošanas.
2. Ja saņēmējs nedeklarē visu savu platību, ko aizņem aramzeme, un tā rezultātā viņš tiek atbrīvots no Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44., 45. vai 46. pantā paredzētajiem pienākumiem, un/vai ja viņš nedeklarē visus ilggadīgos zālājus, kas ir ekoloģiski jutīgi saskaņā ar minētās regulas 45. panta 1. punktu, un ja nedeklarētā platība ir lielāka par 0,1 ha, tad platību, kas izmantojama zaļā maksājuma aprēķināšanai pēc šīs regulas 24.-27. panta piemērošanas, samazina vēl par 10 %.
3. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 77. panta 6. punktu administratīvo sodu, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu, 2015. un 2016. pieprasījumu gadā nepiemēro. Administratīvo sodu, kas aprēķināts saskaņā ar 1. un 2. punktu, dala ar 5 un ierobežo līdz 20 % no tā zaļā maksājuma summas, kuru attiecīgais lauksaimnieks saskaņā ar 23. pantu būtu varējis saņemt 2017. pieprasījumu gadā, bet attiecībā uz 2018. pieprasījumu gadu un turpmākajiem gadiem to dala ar 4 un ierobežo līdz 25 % no tās pašas summas.
4. Ja saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu aprēķināto administratīvo sodu summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā kompensēt saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 57. panta 2. punktu, atlikuma summu anulē.
29. pants
Līdzvērtīgai praksei piemērojamie noteikumi
Šo iedaļu mutatis mutandis piemēro līdzvērtīgai praksei, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punktā.
4. IEDAĻA
Brīvprātīgs saistītais atbalsts, kas pamatojas uz ganāmpulka atbalsta pieteikumiem dzīvnieku atbalsta shēmu satvarā, vai lauku attīstības atbalsts, kas pamatojas uz maksājuma pieprasījumiem ar dzīvniekiem saistītu atbalsta pasākumu satvarā
30. pants
Aprēķina bāze
1. Nekādā gadījumā nepiešķir atbalstu par dzīvnieku skaitu, kas ir lielāks, nekā norādīts tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā.
2. Dzīvniekus, kas atrodas saimniecībā, uzskata par noteiktiem tikai tad, ja tie ir identificēti tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā. Identificētus dzīvniekus var aizstāt, nezaudējot tiesības uz atbalsta maksājumu, ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde vēl nav informējusi saņēmēju par neatbilstību pieteikumā vai pieprasījumā vai ka tā vēl nav paziņojusi saņēmējam par savu nodomu veikt pārbaudi uz vietas. Ja dalībvalsts neizmanto iespēju saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 78. panta b) punktu, uzturēt sistēmu bez pieprasījumiem, tā ar jebkādiem iespējamiem līdzekļiem nodrošina, ka nav šaubu par to, uz kuriem dzīvniekiem attiecas saņēmēju pieteikumi vai pieprasījumi.
3. Neskarot 31. pantu, ja tiešo maksājumu atbalsta pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā deklarētais dzīvnieku skaits pārsniedz to dzīvnieku skaitu, kas noteikts administratīvās pārbaudēs vai pārbaudēs uz vietas, tad atbalstu aprēķina, pamatojoties uz noteiktajiem dzīvniekiem.
4. Ja ir konstatētas neatbilstības liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmai, tad piemēro šādus noteikumus:
a)
liellopu, kas pazaudējis vienu no abām krotālijām, uzskata par noteiktu, ja tas ir skaidri un individuāli identificēts ar citiem liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas elementiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1760/2000 3. panta pirmās daļas b), c) un d) punktā;
b)
ja viens atsevišķs liellops, kas atrodas saimniecībā, ir pazaudējis abas krotālijas, dzīvnieku uzskata noteiktu, ja to joprojām iespējams identificēt pēc reģistra, dzīvnieka pases, datubāzes vai citiem līdzekļiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1760/2000, un ja dzīvnieka turētājs var pierādīt, ka jau ir sācis rīkoties, lai labotu situāciju, pirms paziņots par pārbaudi uz vietas;
c)
ja konstatētās neatbilstības attiecas uz nepareiziem ierakstiem reģistrā vai dzīvnieku pasēs, tad attiecīgo dzīvnieku uzskata par nenoteiktu tikai tad, ja tādas kļūdas konstatētas vismaz divās pārbaudēs 24 mēnešu periodā. Visos pārējos gadījumos attiecīgos dzīvniekus uzskata par nenoteiktiem pēc pirmā konstatējuma.
Ierakstus un paziņojumus liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmā var jebkurā laikā koriģēt, ja kompetentā iestāde ir atklājusi acīmredzamas kļūdas.
5. Ja viena aita vai kaza, kas atrodas saimniecībā, ir pazaudējusi vienu krotāliju, dzīvnieku uzskata par noteiktu, ja to joprojām iespējams identificēt pēc pirmajiem identifikācijas līdzekļiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 21/2004 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu un ja visas pārējās aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas prasības ir izpildītas.
31. pants
Administratīvie sodi attiecībā uz deklarētiem dzīvniekiem saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmām vai ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākumiem
1. Ja attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu dzīvnieku atbalsta shēmas satvarā vai attiecībā uz maksājuma pieprasījumu ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākuma satvarā ir konstatēta deklarēto dzīvnieku skaita un saskaņā ar 30. panta 3. punktu noteikto dzīvnieku skaita starpība, tad atbalsta kopsummu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt saskaņā ar minēto atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, par attiecīgo pieprasījumu gadu samazina par procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar šā panta 3. punktu, ja neatbilstības konstatētas attiecībā uz ne vairāk kā trim dzīvniekiem.
2. Ja ir konstatētas neatbilstības attiecībā uz vairāk nekā trim dzīvniekiem, tad atbalsta kopsummu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt saskaņā ar 1. punktā minēto atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, par attiecīgo pieprasījumu gadu samazina:
a)
par procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar 3. punktu, ja tā nepārsniedz 10 %;
b)
par divkāršotu procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar 3. punktu, ja tā pārsniedz 10 %, bet nepārsniedz 20 %.
Ja saskaņā ar 3. punktu noteiktā procentuālā daļa pārsniedz 20 %, atbalstu, uz kuru saņēmējam saskaņā ar 30. panta 3. punktu būtu bijušas tiesības pretendēt saskaņā ar atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu par attiecīgo pieprasījumu gadu, nepiešķir.
Ja saskaņā ar 3. punktu noteiktā procentuālā daļa pārsniedz 50 %, atbalstu, uz kuru saņēmējam saskaņā ar 30. panta 3. punktu būtu bijušas tiesības pretendēt saskaņā ar atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu par attiecīgo pieprasījumu gadu, nepiešķir. Turklāt saņēmējam uzliek papildu sodu, kura apjoms ir vienāds ar summu, kas atbilst starpībai starp deklarēto dzīvnieku skaitu un dzīvnieku skaitu, kas noteikts saskaņā ar 30. panta 3. punktu. Ja minēto summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā kompensēt saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 57. panta 2. punktu, atlikuma summu anulē.
3. Lai noteiktu procentuālo daļu, kas minēta 1. un 2. punktā, to dzīvnieku skaitu, kuri deklarēti saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmu vai ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākumu un attiecībā uz kuriem konstatētas neatbilstības, dala ar to dzīvnieku skaitu, kas attiecīgajai dzīvnieku atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam noteikti attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu par attiecīgo pieprasījumu gadu.
Ja dalībvalsts izmanto iespēju saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 78. panta b) punktu, uzturēt sistēmu bez pieprasījumiem, potenciāli atbalsttiesīgus dzīvniekus, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie nav pareizi identificēti vai reģistrēti dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas sistēmā, uzskata par dzīvniekiem, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības.
32. pants
Izņēmumi attiecībā uz administratīvo sodu piemērošanu dabas apstākļu dēļ
Administratīvos sodus, kas paredzēti 31. pantā, nepiemēro gadījumos, kad saņēmējs nav spējīgs izpildīt atbilstības kritērijus, saistības vai citus pienākumus tādu dabas apstākļu dēļ, kuri ietekmē liellopu vai sīklopu ganāmpulku, ar nosacījumu, ka tas ir informējis kompetento iestādi rakstveidā desmit darbdienu laikā, kopš konstatēts, ka dzīvnieku skaits sarucis.
Neskarot faktiskos apstākļus, kas jāņem vērā atsevišķos gadījumos, kompetentās iestādes var dabas apstākļus, kuri ietekmē liellopu vai sīklopu ganāmpulku un izraisa:
a)
dzīvnieka nobeigšanos slimības dēļ; vai
b)
dzīvnieka nobeigšanos pēc nelaimes gadījuma, atzīt par tādiem, par kuriem saņēmēju nevar uzskatīt par atbildīgu.
33. pants
Papildu sodi un pasākumi
1. Lai nodrošinātu kontroles prasību ievērošanu, tostarp paziņošanas pienākumu izpildi, dalībvalstis var paredzēt valsts papildu sodus, kas piemērojami starpniekiem, kuri iesaistīti atbalsta saņemšanas procedūrā.
2. Ja attiecībā uz pierādījumiem, kurus dienesti, struktūras vai organizācijas, kas nav kompetentās iestādes, ir iesniegušas saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 78. panta c) punktu, konstatē, ka nepareizi pierādījumi ir sniegti tīšas vai nolaidīgas rīcības dēļ, attiecīgā dalībvalsts piemēro atbilstošus sodus saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ja tādas neatbilstības konstatē otrreiz, iesaistītajam dienestam, struktūrai vai organizācijai vismaz uz vienu gadu atņem tiesības sniegt pierādījumus, kas derīgi, lai saņemtu atbalstu.
34. pants
Elektroniskās liellopu datubāzes ierakstu grozījumi un korekcijas
Attiecībā uz deklarētiem liellopiem 15. pantu piemēro kļūdām un izlaidumiem ierakstos, kuri elektroniskajā liellopu datu bāzē izdarīti no brīža, kad iesniegts tiešo maksājumu atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums.
III SADAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR LAUKU ATTĪSTĪBAS ATBALSTA PASĀKUMIEM
35. pants
Tādu atbilstības kritēriju neievērošana, kuri neattiecas uz platību vai dzīvnieku skaitu, un saistību vai citu pienākumu neizpilde
1. Ja nav ievēroti atbilstības kritēriji, pieprasīto atbalstu atsaka vai pilnībā atsauc.
2. Pieprasīto atbalstu atsaka vai pilnībā vai daļēji atsauc, ja nav izpildītas šādas saistības vai citi pienākumi:
a)
saistības, kas noteiktas lauku attīstības programmā; vai
b)
vajadzības gadījumā citi darbības pienākumi, kuri noteikti Savienības vai valsts tiesību aktos vai lauku attīstības programmā, jo īpaši publiskā iepirkuma, valsts atbalsta un citi obligātie standarti un prasības.
3. Lemjot par atbalsta atteikšanas vai atsaukšanas likmi pēc saistību neievērošanas vai citu pienākumu neizpildes, kas minēta 2. punktā, dalībvalsts ņem vērā ar 2. punktā minētajiem atbalsta saņemšanas nosacījumiem saistītās neatbilstības smagumu, apjomu, ilgumu un atkārtošanos.
Neatbilstības smagumu jo īpaši vērtē pēc neatbilstības seku nozīmīguma, ņemot vērā neizpildīto saistību vai pienākumu mērķus.
Neatbilstības apjomu jo īpaši vērtē pēc tā, kāda ir tās ietekme uz darbību kopumā.
Ilgumu jo īpaši vērtē pēc tā, cik ilga ir ietekme vai kādas ir iespējas šo ietekmi novērst ar pieņemamiem līdzekļiem.
Atkārtošanos vērtē pēc tā, vai iepriekšējo četru gadu laikā vai visā 2014.-2020. gada plānošanas periodā ir konstatētas līdzīgas neatbilstības saistībā ar to pašu saņēmēju un to pašu pasākumu vai darbības veidu, vai - 2007.-2013. gada plānošanas periodā - saistībā ar līdzīgu pasākumu.
4. Daudzgadu saistību vai maksājumu gadījumā atsaukšanu, kas pamatojas uz 3. punktā minētajiem kritērijiem, piemēro arī summām, kas par to pašu darbību izmaksātas jau iepriekšējos gados.
5. Ja no vispārīgā novērtējuma, kas pamatojas uz 3. punktā minētajiem kritērijiem, izriet, ka pieļauta smaga neatbilstība, atbalstu atsaka vai atsauc pilnībā. Turklāt konstatējuma kalendārajā gadā un nākamajā kalendārajā gadā saņēmēju izslēdz no tā paša pasākuma vai darbības veida.
6. Ja konstatē, ka saņēmējs iesniedzis viltotus pierādījumus, lai saņemtu atbalstu, vai nolaidības dēļ nav iesniedzis vajadzīgo informāciju, atbalstu atsaka vai atsauc pilnībā. Turklāt konstatējuma kalendārajā gadā un nākamajā kalendārajā gadā saņēmēju izslēdz no tā paša pasākuma vai darbības veida.
7. Ja 1., 2., 4., 5. un 6. punktā minēto atsaukšanu un administratīvos sodus trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā kompensēt saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 57. panta 2. punktu, atlikuma summu anulē.
36. pants
Atbalsta apturēšana
Maksājumu aģentūra var uz laiku apturēt atbalstu par konkrētiem izdevumiem, ja ir konstatēta neatbilstība, kuras rezultātā piemēro administratīvu sodu. Maksājumu aģentūra atceļ apturēšanu, tiklīdz saņēmējs ir iesniedzis kompetentajai iestādei pieņemamus pierādījumus par to, ka neatbilstība ir izlabota. Maksimālais apturēšanas ilgums nepārsniedz trīs mēnešus. Dalībvalstis var noteikt arī īsāku maksimālo periodu atkarībā no darbību veida un attiecīgās neatbilstības ietekmes.
Maksājumu aģentūra var uz laiku apturēt atbalstu tikai tad, ja neatbilstība neskar attiecīgās darbības vispārējā mērķa sasniegšanu un ja aģentūra uzskata, ka saņēmējs ir spējīgs labot situāciju noteiktajā maksimālajā periodā.
IV SADAĻA
KONTROLES SISTĒMA UN SODI SAISTĪBĀ AR SAVSTARPĒJO ATBILSTĪBU
I NODAĻA
PASTĀVĪGO GANĪBU UZTURĒŠANA
37. pants
Pastāvīgo ganību uzturēšanas pienākumi
1. Ja konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 1122/2009 3. panta 3. punktā minētā attiecība 2014. gadā valsts vai reģionālā līmenī ir samazinājusies, attiecīgā dalībvalsts var paredzēt, ka saņēmējiem, kuri 2015. gadā iesniedz jebkādu atbalsta pieteikumu saskaņā ar tiešo maksājumu shēmām, ir pienākums pastāvīgajām ganībām paredzēto zemi nepārveidot bez iepriekšējas atļaujas.
Attiecīgā dalībvalsts paredz šādu pienākumu, ja ir konstatēts, ka minētā attiecība 2014. gadā ir samazinājusies par vairāk nekā 5 %.
Ja pirmajā un otrajā daļā minēto atļauju izdod ar nosacījumu, ka kāda zemes platība jānosaka par pastāvīgajām ganībām, tad, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1122/2009 2. panta otrās daļas 2. punktā sniegtās definīcijas, šādu zemi no pārveidošanas pirmās dienas uzskata par pastāvīgajām ganībām. Minēto platību piecus secīgus gadus pēc pārveidošanas dienas izmanto stiebrzāļu vai cita veida lopbarības zālaugu audzēšanai.
2. Šā panta 1. punktā saņēmējiem paredzēto pienākumu nepiemēro, ja pastāvīgajām ganībām izmantotu zemi saņēmēji noteikuši saskaņā ar Padomes Regulām (EEK) Nr. 2078/92 (22), (EK) Nr. 1257/1999 (23) un (EK) Nr. 1698/2005.
3. Ja konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 1122/2009 3. panta 2. punktā minētais pienākums 2014. gadā nevar tikt izpildīts, attiecīgā dalībvalsts papildus pasākumiem, kas jāveic saskaņā ar šā panta 1. punktu, valsts vai reģionālā līmenī paredz pienākumu saņēmējiem, kuri 2015. gadā iesniedz atbalsta pieteikumu saskaņā ar kādu no tiešo maksājumu shēmām, atkārtoti pārveidot zemi par pastāvīgajām ganībām.
Pirmo daļu piemēro tikai saņēmējiem, kuru rīcībā ir zeme, kas no pastāvīgajām ganībām izmantotas zemes tikusi pārveidota par zemi citiem izmantojumiem.
Pirmo daļu piemēro zemes platībai, kura tādā veidā pārveidota laikā no 24 mēnešu laikposma pirmās dienas līdz pēdējai dienai, kas attiecīgajā dalībvalstī bija vēlākais vienoto pieteikumu iesniegšanas termiņš saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1122/2009 11. panta 2. punktu.
Tādā gadījumā lauksaimnieki zināmu procentuālo daļu minētās platības atkārtoti pārveido par pastāvīgajām ganībām vai šādu platības daļu nosaka par pastāvīgajām ganībām. Minēto procentuālo daļu aprēķina, pamatojoties uz lauksaimnieka pārveidotās platības un līdzsvara atjaunošanai vajadzīgās platības salīdzinājumu.
Tomēr, ja platība pēc tam, kad tā pārveidota par zemi citiem izmantojumiem, ir nodota citam lietotājam, pirmo daļu piemēro tikai tad, ja minētā nodošana notikusi pēc 2004. gada 6. maija.
Platības, kas ir atkārtoti pārveidotas vai noteiktas par pastāvīgajām ganībām, no atkārtotas pārveidošanas vai noteikšanas pirmās dienas, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1122/2009 2. panta otrās daļas 2. punkta, uzskata par pastāvīgajām ganībām. Minētās platības piecus secīgus gadus pēc pārveidošanas dienas izmanto stiebrzāļu vai cita veida lopbarības zālaugu audzēšanai.
4. Šā panta 1. un 3. punktu piemēro tikai 2015. gadā.
5. Dalībvalstis 2015. un 2016. gadā veic pārbaudes, lai pārliecinātos par 1. un 3. punkta ievērošanu.
II NODAĻA
ADMINISTRATĪVO SODU APRĒĶINĀŠANA UN PIEMĒROŠANA
38. pants
Vispārīgi noteikumi par neatbilstību
1. Neatbilstības “atkārtošanās” ir neatbilstība vienai un tai pašai prasībai vai standartam, kas trijos secīgos kalendāra gados konstatēta vairāk nekā vienu reizi, ja saņēmējs ir ticis informēts par iepriekšēju neatbilstību un ja viņam attiecīgā gadījumā ir bijusi iespēja veikt pasākumus, kas vajadzīgi minētās iepriekšējās neatbilstības novēršanai. Lai konstatētu neatbilstības atkārtošanos, ņem vērā neatbilstības, kuras konstatētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1122/2009, un jo īpaši uzskata, ka Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumā norādītie LLVA 3 (labi lauksaimniecības un vides apstākļi) un Regulas (EK) Nr. 73/2009 (2013. gada 21. decembra redakcijā) II pielikumā norādītās LNPP 2 (likumā noteiktās pārvaldības prasības) ir līdzvērtīgas.
2. Neatbilstības “apjomu” nosaka, jo īpaši izvērtējot to, vai neatbilstībai ir tālejoša ietekme vai arī tā ietekmē tikai konkrēto lauku saimniecību.
3. Neatbilstības “smagums” ir jo īpaši atkarīgs no tā, cik nozīmīgas ir neatbilstības sekas, ņemot vērā attiecīgās prasības vai standarta mērķus.
4. Tas, vai neatbilstība ir “pastāvīga”, ir atkarīgs no šīs neatbilstības ietekmes ilguma vai no tā, kādas ir iespējas minēto ietekmi novērst ar pieņemamiem līdzekļiem.
5. Šīs nodaļas piemērošanas vajadzībām neatbilstības uzskata par “konstatētām”, ja tās ir atklātas jebkāda veida kontrolēs, kas veiktas saskaņā ar šo regulu, vai ja tās jebkādā citā veidā ir darītas zināmas kompetentajai kontroles iestādei vai, attiecīgā gadījumā, maksājumu aģentūrai.
39. pants
Administratīvo sodu aprēķināšana un piemērošana nolaidības gadījumā
1. Ja konstatētā neatbilstība ir saņēmēja nolaidības rezultāts, piemēro samazinājumu. Minētais samazinājums parasti ir 3 % no kopsummas, ko veido maksājumi un gada piemaksa, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 92. pantā.
Maksājumu aģentūra, pamatojoties uz neatbilstības nozīmīguma novērtējumu, kuru kompetentā kontroles iestāde sniegusi kontroles ziņojumā iekļautajā novērtējuma daļā, un ņemot vērā 38. panta 1.-4. punktā minētos kritērijus, tomēr var nolemt samazināt minēto procentuālo daļu līdz 1 % vai palielināt to līdz 5 % no kopsummas, kas minēta pirmajā daļā, vai - ja noteikumos par attiecīgo prasību vai standartu ir paredzēta izvēles iespēja neturpināt neatbilstības izskatīšanu, ja tā ir konstatēta gadījumos, par kuriem atbalsts tiek piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 5. punktu un 17. panta 6. punktu, - nepiemērot nekādu samazinājumu.
2. Ja dalībvalsts nolemj nepiemērot administratīvo sodu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punktu un saņēmējs nav izlabojis situāciju kompetentās iestādes noteiktajā termiņā, piemēro administratīvo sodu.
Kompetentās iestādes noteiktais termiņš nav vēlāks par nākamā gada beigām pēc gada, kurā neatbilstība konstatēta.
3. Gadījumos, kad dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1306/2013 99. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēto iespēju un saņēmējs nav izlabojis situāciju kompetentās iestādes noteiktajā termiņā, šā panta 1. punktā paredzēto samazinājumu vismaz 1 % apmērā ar atpakaļejošu spēku piemēro attiecībā uz sākotnējā konstatējuma gadu, kad tika piemērota agrīnās brīdināšanas sistēma, ja ir konstatēts, ka neatbilstība nav novērsta maksimālajā periodā, kas ilgst trīs secīgus kalendāros gadus, sākot no minētā gada un ieskaitot to.
Kompetentās iestādes noteiktais termiņš nav vēlāks par nākamā gada beigām pēc gada, kurā neatbilstība konstatēta.
Nosakot neatbilstības atkārtošanos saskaņā ar 4. punktu, neatbilstība, kuru saņēmējs ir novērsis noteiktajā termiņā, nav uzskatāma par neatbilstību.
4. Neskarot tīšas neatbilstības gadījumus, vienas un tās pašas neatbilstības pirmajā atkārtošanās reizē piemērojamo samazinājumu nosaka trīskārt lielāku par samazinājumu, kas piemērojams saskaņā ar 1. punktu.
Ja neatbilstības atkārtojas arī turpmāk, piemērojamo samazinājumu ikreiz nosaka trīskārt lielāku par iepriekšējā neatbilstības atkārtošanās reizē piemēroto samazinājumu. Tomēr maksimālais samazinājums nepārsniedz 15 % no 1. punktā minētās kopsummas.
Ja ir sasniegti maksimālie 15 %, maksājumu aģentūra informē attiecīgo saņēmēju, ka gadījumā, ja to pašu neatbilstību konstatēs vēlreiz, uzskatīs, ka saņēmējs ir rīkojies tīši 40. panta nozīmē.
40. pants
Administratīvo sodu aprēķināšana un piemērošana tīšas neatbilstības gadījumā
Ja konstatēto neatbilstību saņēmējs pieļāvis tīši, samazinājums, kas jāpiemēro 39. panta 1. punktā minētajai kopsummai, parasti ir 20 % no minētās kopsummas.
Maksājumu aģentūra, pamatojoties uz neatbilstības nozīmīguma novērtējumu, kuru kompetentā kontroles iestāde sniegusi kontroles ziņojumā iekļautajā novērtējuma daļā, un ņemot vērā 38. panta 1.-4. punktā minētos kritērijus, tomēr var nolemt samazināt minēto procentuālo daļu līdz vismaz 15 % vai palielināt to līdz 100 % no minētās kopsummas.
41. pants
Administratīvo sodu kumulēšana
Ja neatbilstība 2. panta 1. punkta otrās daļas 2) apakšpunkta b) punkta nozīmē ir neatbilstība arī 2. panta 1. punkta otrās daļas 2) apakšpunkta a) punkta nozīmē, piemēro administratīvos sodus saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija noteikusi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 77. panta 8. punkta a) apakšpunktu.
V SADAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
42. pants
Pārejas noteikums attiecībā uz savstarpējo atbilstību
1. Attiecībā uz savstarpējās atbilstības pienākumiem, kas noteikti to pasākumu atbalsta saņēmējiem, kurus īsteno saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, piemēro tos noteikumus par kontroles sistēmu un administratīvajiem sodiem, kas noteikti šajā regulā un īstenošanas aktos, kurus Komisija pieņēmusi, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1306/2013.
2. Savstarpējās atbilstības pienākumu nepildīšanai, par kuru nav piemēroti administratīvie sodi, jo uz to attiecas Regulas (EK) Nr. 73/2009 23. panta 2. punktā vai Regulas (EK) Nr. 1698/2005 51. panta 2. punktā minētais de minimis noteikums, piemēro Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 3. punkta otro daļu, proti, kontroles iestādes pienākumu veikt vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka saņēmējs ir izlabojis konstatētās neatbilstības.
43. pants
Atcelšana
No 2015. gada 1. janvāra atceļ Regulas (EK) Nr. 1122/2009 un (ES) Nr. 65/2011.
Tomēr minētās regulas turpina piemērot:
a)
tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, kas iesniegti attiecībā uz piemaksu periodiem, kuri sākas pirms 2015. gada 1. janvāra;
b)
maksājuma pieprasījumiem, kas iesniegti attiecībā uz 2014. gadu, un
c)
kontroles sistēmai un administratīvajiem sodiem, kas saistīti ar savstarpējās atbilstības pienākumiem, kuri lauksaimniekiem noteikti Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (24) 85.t un 103.z pantā.
44. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, kuri sākas no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 11. martā