РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 3. aprīlis)
par to IKT tehnisko specifikāciju noteikšanu, uz kurām var atsaukties publiskajā iepirkumā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2120)
(2014/188/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 1. punktu,
pēc apspriešanās Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā par IKT standartizāciju,
tā kā:
(1)
Kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (2), standartizācijai ir liela nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Vairākas stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas apliecina, cik liela nozīme brīvprātīgai standartizācijai ir produktu vai pakalpojumu tirgos, lai nodrošinātu produktu un pakalpojumu saderību un sadarbspēju, veicinātu tehnikas attīstību un sekmētu inovāciju.
(2)
Digitālajā sabiedrībā bez standartizācijas nav iespējams nodrošināt ierīču, lietojumprogrammu, datu repozitoriju, pakalpojumu un tīklu sadarbspēju. Komisijas paziņojumā “Eiropas standartu stratēģisks redzējums: virzības mērķis - līdz 2020. gadam sekmēt un paātrināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi” (3) atzīts, ka IKT standartizācijas process ir visnotaļ specifisks, proti, IKT risinājumus, lietojumus un pakalpojumus bieži vien izstrādā pasaules mēroga IKT forumi un konsorciji, un tie arī izvirzījušies par vadošajām IKT standartu izstrādes organizācijām.
(3)
Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķis ir Eiropas standartizācijas sistēmas modernizācija un uzlabošana. Ar to izveidotā sistēma paredz, ka Komisija var pieņemt lēmumu noteikt jeb identificēt visnozīmīgākās un izplatītākās IKT tehniskās specifikācijas, kuras pieņēmušas organizācijas, kas nav Eiropas, starptautiskās vai nacionālās standartizācijas organizācijas. Iespēja aparatūras, programmatūras un informācijas tehnoloģiju pakalpojumu iepirkumos izmantot visu IKT tehnisko specifikāciju klāstu nodrošinās sadarbspēju, palīdzēs publiskajai pārvaldei nenonākt konkrētu risinājumu atkarībā un veicinās konkurenci sadarbspējīgu IKT risinājumu piegādē.
(4)
IKT tehniskajām specifikācijām, uz ko var atsaukties publiskajā iepirkumā, ir jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām. Atbilstība šīm prasībām publiskajām iestādēm garantē, ka IKT tehniskās specifikācijas ir noteiktas saskaņā ar atklātības, taisnīguma, objektivitātes un nediskriminēšanas principiem, ko standartizācijas jomā atzīst Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO).
(5)
Lēmums par IKT specifikācijas noteikšanu jeb identifikāciju jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas daudzpusējo ieinteresēto personu forumu par IKT standartizāciju, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2011/C 349/04 (4), un cita veida konsultācijām ar nozares speciālistiem.
(6)
2013. gada 17. oktobrī Eiropas daudzpusējais ieinteresēto personu forums par IKT standartizāciju izvērtēja pirmās sešas IKT tehniskās specifikācijas: interneta protokolu IP v.6 (IPv6), direktoriju vieglpiekļuves protokolu v.3 (LDAPv3), domēnu vārdu sistēmas drošības paplašinājumus (DNSSEC), pēc domēna vārda identificētus pasta parakstus (DKIM), ECMAScript-402 internacionalizācijas specifikāciju (ECMA-402) un paplašināmās marķēšanas valodu v.1.0 (W3C XML). Forums sniedza pozitīvu atzinumu par šo specifikāciju identifikācijas aprakstu. Pēc tam par sešām tehniskajām specifikācijām tika rīkota plaša sabiedriskā apspriešana, kurā apstiprinājās, ka foruma atzinums ir pareizs.
(7)
IPv6 specifikācija, ko izdevusi Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF), ietver virkni tehnisku specifikāciju, kas attiecināmas uz visdažādākajām iekārtām un pakalpojumiem, kā izklāstīts dažādos RFC dokumentos. Atkarībā no konteksta un lietojuma publiskā iepirkuma rīkotājiem būtu jāizvēlas tie RFC dokumenti, kas nepieciešami katram produktam vai pakalpojumam, tajā pašā laikā nekavējot to sadarbspēju. IPv6 palielina pieejamo IP adrešu skaitu, kas nozīmē, ka aizvien vairāk operētājsistēmu, tīmekļa serveru, meklētājprogrammu un multivides vietņu var sekmīgi sadarboties savā starpā. IPv6 pamatā ir jaunākie tehnikas sasniegumi; tas sekmē interneta pastāvīgu augsmi un paver iespējas veidoties jauniem interneta paveidiem, piemēram, lietiskajam internetam.
(8)
LDAPv3 ir interneta protokols, ko izdevusi Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF); tas paredzēts piekļuvei sadalītiem direktorija pakalpojumiem, kuri funkcionē saskaņā ar X.500 datu un pakalpojumu modeļiem. LDAPv3 specifikācija ir noteikta vairākos IETF standartprocedūras RFC dokumentos (Standard Track RFC), kas sīki izklāstīti RFC dokumentos 4510-4519, un spēj nodrošināt augstu izmantojamību, pateicoties LDAP serveru replicēšanai. Vairums tirgū izplatītu direktorija pakalpojumu produktu atbalsta LDAPv3. Tā ir stabila tehnoloģija, kam piemīt sadarbspējas palielināšanas potenciāls un kas faktiski ir standarttehnoloģija attiecībā uz autentifikāciju, autorizāciju un lietotāju/adrešu direktorijiem IKT sistēmās, un kas var nodrošināt labāku piekļūstamību un turpināmību, jo īpaši, ja runājam par publiskajiem pakalpojumiem, ko sniedz publiskā pārvalde.
(9)
DNSSEC ir izdevusi Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF); tas ir domēnu vārdu sistēmas (DNS) drošības paplašinājums, kas nodrošina datu izcelsmes autentifikāciju un datu integritāti pašā domēnu vārdu sistēmā (DNS). DNSSEC identifikācijas apraksts ir dokumentu kopums, kas ir DNS drošības paplašinājumu pamatā un nepieciešams, lai publiskajā iepirkumā varētu atsaukties uz DNSSEC tehnisko specifikāciju bloku. Ar DNSSEC DNS ir labāk piemērots apmaiņai ar drošības pakalpojumu parametriem, kas piesaistīti domēnu vārdiem. Tas palielina uzticēšanos DNS (kritiski svarīgam un fundamentālam interneta pakalpojumam) kopumā un līdz ar to dod iespēju to izmantot kā lietojumprogrammu sertifikātu glabāšanas, izplatīšanas un verifikācijas infrastruktūru.
(10)
DKIM ir Interneta tehniskās uzdevumgrupas (IETF) izstrādāta tehniskā specifikācija; tā dod iespēju personai, lomai vai organizācijai, kam pieder paraksta domēns, uzņemties zināmu atbildību par ziņojumu, proti, domēns tiek sasaistīts ar ziņojumu. DKIM nošķir ziņojuma parakstītāja identitāti no ziņojuma varbūtējā autora identitātes. Apgalvojumu par atbildību validē, izmantojot kriptogrāfisku parakstu un nosūtot tiešu vaicājumu parakstītāja domēnam, lai iegūtu attiecīgo publisko atslēgu. DKIM izmanto dažādos tirgus sektoros, t. i., finanšu un banku sektorā, e-pasta pakalpojumu sniegšanā, sociālajos tīklos vai interneta tirdzniecības vietnēs. Izmantojot DKIM publiskās pārvaldes iestādēs, varētu iedibināt zināmu uzticēšanos par paziņojumu izcelsmi un tādējādi uzlabot sūtītājorganizāciju un saņēmējorganizāciju sadarbspēju.
(11)
ECMA-402 ir izstrādājusi asociācija Ecma International; tā ir vispārīga, universāla programmēšanas valoda, kas ar vairākām specifikācijām pielāgota lingvistiskajām un kultūras normām, kuras pastāv dažādās dabiskās valodās un valstīs. ECMAScript ir tīmeklī plaši izmantota programmēšanas valoda, tostarp Eiropā. To izmanto ļoti plaši: tīmekļa klientu lietojumprogrammās (piemēram, tīmekļa pārlūkos) vai serveros bāzētās lietojumprogrammās (piemēram, elektroniskie banku pakalpojumi, e-pasta serveri vai datorspēles); tā ir arī nozīmīga pasaules tīmekļa programmēšanas valoda. ECMA-402 piedāvātās internacionalizācijas funkcijas ir ļoti būtisks ECMAScript papildinājums, kas sevišķi noderīgs Eiropas daudzvalodīgajā vidē. ECMAScript specifikācijas un standarti būtiski sekmē sadarbspējas uzlabošanu; tos ļoti bieži iekļauj publiskajam iepirkumam domātajos nacionālajos sadarbspējas standartos un specifikācijās.
(12)
W3C XML, ko izdevis Globālā tīmekļa konsorcijs (W3C), ir saistītu datu strukturēšanas specifikāciju pakete, kas veicina visnotaļ modulējamu informācijas un skaitļošanas resursu koplietošanu. XML 1.0. versija mūsdienās ir viens no visplašāk izmantotajiem strukturētas informācijas koplietošanas formātiem, un daudzu citu datu formātu specifikāciju pamatā ir XML paplašinājumi. To ļoti plaši izmanto informācijas nosūtīšanā gan “personas-personas”, gan “datora-datora” formātā, tāpēc vairumā gadījumu tas ir interneta lietošanas neatņemams elements. Iepirkuma rīkotājiem vajadzētu izvēlēties specifikācijas, kas atbilst attiecīgā publiskā iepirkuma vajadzībām. XML plašā izplatība pasaules datu glabātavās un tīklos nozīmē, ka tas nākamajās desmitgadēs būs viens no galvenajiem formātiem, kas nodrošina globālu IKT sadarbspēju starp dažādām lietojumprogrammām, pakalpojumiem un produktiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
IKT tehniskās specifikācijas, uz ko var atsaukties publiskajā iepirkumā, ir izklāstītas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 3. aprīlī