РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/110
(2015. gada 26. janvāris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, kā arī beidz procedūru attiecībā uz konkrētu Ukrainas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. un 5. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1256/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 un ex 7306 30 77 un kā izcelsme ir Baltkrievijā, Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), Krievijā, Taizemē un Ukrainā (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 10,1 % līdz 90,6 %.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2013. gada 18. septembrī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Metinātu tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv ievērojamu daļu (šajā gadījumā vairāk nekā 25 %) no Savienības kopējā metinātu cauruļu un cauruļvadu ražošanas apjoma.
(3)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 19. decembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas procedūra
(6)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem Baltkrievijā, ĶTR, Krievijā un Ukrainā (“attiecīgās valstis”), nesaistītiem importētājiem un lietotājiem, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī attiecīgo valstu pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
4.2.1. Ražotāju eksportētāju atlase
(8)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu ĶTR, Krievijā un Ukrainā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju.
(9)
Saistībā ar atlasi Komisija nesaņēma nevienu atbildi no ražotājiem eksportētājiem ĶTR. Tika saņemta atbilde no viena ražotāja eksportētāja Ukrainā. Tika saņemtas atbildes no trim ražotājiem eksportētājiem Krievijā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka ražotāju eksportētāju atlase nav vajadzīga.
4.2.2. Importētāju un Savienības ražotāju atlase
(10)
Ņemot vērā Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju. Tā kā no nesaistītajiem importētājiem atbildes netika saņemtas, tiem atlasi nepiemēroja.
(11)
Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto Savienības ražotāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paziņots, ka Komisija ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Šī iepriekšējā atlase veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama sākumposmā, un balstās uz ražotāju pārdošanas apjomu, ražošanas apjomu un atrašanās vietu Savienībā. Izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas un pārdošanas apjomam, ko var reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 52 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem ES. Turklāt izlase bija reprezentatīva no uzņēmumu atrašanās vietas viedokļa, jo tā aptvēra četras dalībvalstis. Par ierosināto izlasi notika apspriešanās ar ES ražotājiem paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas dienā. Tā kā vairāk neviens ražotājs nepieteicās un par izlasi netika saņemtas nekādas piezīmes, ierosinātā izlase tika apstiprināta.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Šim nolūkam Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem un atlasītajiem Savienības ražotājiem. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.
a)
Ražotāji Savienībā:
-
Arcelor Mittal Karvina, Čehijas Republika,
-
Arcelor Mittal Krakow, Polija,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itālija,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Apvienotā Karaliste.
b)
Ražotājs eksportētājs Baltkrievijā:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Baltkrievija.
c)
Tirgotājs, kas saistīts ar ražotāju eksportētāju Ukrainā:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Šveice.
d)
Ražotājs Krievijā:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Krievija.
e)
Ražotājs analogajā valstī:
-
Robor Ltd., Johannesburg, Dienvidāfrika.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(13)
Attiecīgais ražojums ir dzelzs vai neleģēta tērauda riņķveida šķērsgriezuma metinātas caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs nepārsniedz 168,3 mm, neskaitot tāda veida caurules, kas tiek izmantotas naftas un gāzes cauruļvados, naftas vai gāzes urbumos izmantojamus cauruļvadus, precīzijas caurules un caurules un cauruļvadus ar savienotājelementiem, kas piemēroti gāzu vai šķidrumu novadīšanai un ko lieto civilajā aviācijā, kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 un ex 7306 30 77 un kuru izcelsme ir Baltkrievijā, ĶTR, Krievijā un Ukrainā.
(14)
Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka visiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un ka tos izmanto galvenokārt vieniem un tiem pašiem mērķiem.
2. Līdzīgais ražojums
(15)
Tika konstatēts, ka metinātajām caurulēm un cauruļvadiem, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un metinātajām caurulēm un cauruļvadiem, ko ražo un pārdod attiecīgajās valstīs un analogajā valstī, būtībā ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un pamatlietojumi kā attiecīgajās valstīs ražotajām un eksportam uz Savienību pārdotajām metinātajām caurulēm un cauruļvadiem. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc esošo pasākumu termiņa beigām dempings no četrām attiecīgajām valstīm varētu turpināties vai atkārtoties.
(17)
Visas četras izmeklējamās valstis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja niecīgu daudzumu attiecīgā ražojuma. Tādēļ nepastāv iespējamība attiecībā uz dempinga turpināšanos no kādas no četrām izmeklējamajām valstīm. Novērtējums tika veikts vienīgi attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību, izmantojot eksporta cenas uz citām trešām valstīm. Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā šim nolūkam netika ņemts vērā eksports uz Baltkrieviju.
VALSTIS, KAS NAV TIRGUS EKONOMIKAS VALSTIS
1. Analogā valsts
(18)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam Baltkrievija un ĶTR netiek uzskatītas par tirgus ekonomikas valstīm. Iepriekšējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja ASV. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts šajā pārskatīšanas izmeklēšanā par analogo valsti izmantot ASV, kā to bija ierosinājis pieprasījuma iesniedzējs.
(19)
Komisija saņēma piezīmes gan no Mogiļevas, gan no Baltkrievijas iestādēm. No ieinteresētajām personām ĶTR piezīmes netika saņemtas.
(20)
Personas no Baltkrievijas apgalvoja, ka ASV nav piemērota izvēle sakarā ar iespējamo saikni starp vienīgo ASV ražotāju, kurš sadarbojās, un Savienības ražošanas nozari.
(21)
Personas no Baltkrievijas ierosināja par analogo valsti izmantot Krieviju, jo tās tērauda ražošanas nozare esot līdzīga Baltkrievijas ražošanas nozarei sakarā ar to kopīgo saikni ar bijušo Padomju Savienību.
(22)
Tomēr izmeklēšanā tika noteikts, ka vienīgā Krievijas ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas izmaksās nav pienācīgi atspoguļota dabasgāzes vērtība (sk. 69. apsvērumu). Turklāt šā Krievijas ražotāja sadarbība nebija pietiekama (sk. 61. apsvērumu). Tādēļ Krievija netika uzskatīta par piemērotu analogo valsti.
(23)
Komisija arī noteica citas trešās valstis, kuras eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību. Tā sazinājās ar ražotājiem 14 valstīs, par kurām zināms, ka tajās ražo tēraudu. To starpā bija Bosnija un Hercegovina, Brazīlija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja un Taivāna.
(24)
Galu galā neviens ASV ražotājs ar Komisiju nesadarbojās. Tomēr Komisija saņēma pilnīgi aizpildītas atbildes uz anketas jautājumiem no ražotājiem bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Dienvidāfrikā. Komisija uzskatīja, ka Dienvidāfrika ir vispiemērotākā izvēle, ņemot vērā tās ražotāja ievērojamo iekšzemes pārdošanas apjomu.
BALTKRIEVIJA
1. Ievadpiezīme
(25)
Izmeklēšanā sadarbojās lielākais zināmais ražotājs Baltkrievijā - OJSC Mogilev Metallurgical Works (“Mogilev”). Tomēr Mogilev attiecīgo ražojumu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neeksportēja. Tādēļ informācija par iespējamajām eksporta cenām uz Savienību tika balstīta uz eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kā norādīts 27. apsvērumā.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(26)
Līdzīgā ražojuma normālā vērtība Baltkrievijai tika noteikta pa ražojuma veidiem, vadoties pēc iekšzemes pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem parastā tirdzniecības apritē Dienvidāfrikā (analogajā valstī). Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē vai ja kāds ražojuma veids Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu.
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(27)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Mogilev attiecīgo ražojumu uz Savienību neeksportēja. Tādēļ iespējamā eksporta cena tika noteikta, izmantojot pārdošanas cenas uz citām trešām valstīm.
2.3. Salīdzinājums
(28)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(29)
Vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksu, rabatu, atlaižu un tirdzniecības līmeņa atšķirībām.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē tika noteikta 28,4 % apmērā.
3. Eksporta attīstība antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(31)
Mogilev ražošanas līnijas tika izmantotas gan metinātu cauruļu un cauruļvadu, gan dobo profilu ražošanai (abu ražojumu ražošanā atšķiras tikai viens neliels solis). Mogilev ražoja ievērojamu daudzumu dobo profilu un eksportēja tos arī uz Savienību, jo attiecībā uz šīm precēm nav spēkā nekādi antidempinga maksājumi. Turkāt Mogilev ražoja metinātus cauruļvadus, kuru diametrs pārsniedz 168,3 mm (“lieli cauruļvadi”) un kuriem Savienībā antidempinga maksājumus nepiemēro.
(32)
Ievērojot Mogilev pašreizējo ražojumu klāstu, tā neizmantotā jauda tiek lēsta apmēram 20 000 tonnu jeb aptuveni 5 % no Savienības patēriņa.
(33)
Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv risks, ka Mogilev pārdos ievērojamu daudzumu metinātu cauruļvadu Savienības tirgū pa dempinga cenām.
(34)
Pēc informācijas izpaušanas Mogilev apgalvoja, ka tā faktiskā neizmantotā jauda sakarā ar nepietiekamu caurlaides spēju hidrauliskajā testēšanā ir ievērojami zemāka. Tomēr hidrauliskā testēšana ir tikai neliels solis visā attiecīgā ražojuma ražošanas procesā, tādēļ šo problēmu ir salīdzinoši viegli novērst. Prasība noteikt ražotnes neizmantoto jaudu, ņemot vērā hidrauliskās testēšanas aprīkojuma nepietiekamu caurlaides spēju, tādēļ tiek noraidīta.
3.2. Ražošanas pārvirzīšana no citiem ražojumiem, kurus ražo tajā pašā ražotnē
(35)
Kā norādīts 31. apsvērumā, šobrīd Mogilev ir izdevīgāk ražot dobos profilus, jo tiem nepiemēro antidempinga maksājumus, bet metinātajiem cauruļvadiem antidempinga maksājumus Savienībā piemēro. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošana patiešām koncentrējās uz ražojumiem, kuriem antidempinga maksājumus Savienībā nepiemēro, un tie bija pārliecinoši lielākā daļa no visa saražotā. Ja pasākumus metinātajiem cauruļvadiem nepiemēros, sagaidāms, ka Mogilev ražojumu klāsts līdzsvarosies, pārvirzot jaudu no ražojumiem, kuriem antidempinga maksājumus šobrīd nepiemēro, uz metinātajiem cauruļvadiem.
(36)
Tādēļ pastāv ievērojams risks, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Mogilev vismaz daļēji pārvirzīs ražošanu no ražojumiem, kuriem antidempinga maksājumus šobrīd nepiemēro, uz metinātajiem cauruļvadiem pārdošanai Savienības tirgū par dempinga cenām.
(37)
Pēc informācijas izpaušanas Mogilev norādīja, ka tas pēkšņi nemainītu savu ražojumu klāstu no dobajiem profiliem uz metinātām caurulēm un cauruļvadiem, jo tas jau vairākus gadus esot pārdevis dobos profilus daudz lielākā apmērā nekā metinātās caurules un cauruļvadus un neesot nekāda pamata šo praksi mainīt.
(38)
Attiecībā uz to būtu jānorāda, ka ES ir Mogilev lielākais dobo profilu noieta tirgus un Mogilev metinātās caurules un cauruļvadus Savienības tirgū šobrīd nepārdod. Mogilev nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka pasākumu atcelšanas gadījumā tā dažādo ražojumu pārdošanas proporcija ES nemainītos. Tādēļ paliek spēkā secinājums, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Mogilev visticamāk ražos daudzveidīgāku ražojumu klāstu un vismaz daļēji pārvirzīs ražošanu no dobajiem profiliem uz metinātajām caurulēm un cauruļvadiem pārdošanai Savienības tirgū.
3.3. Savienības tirgus pievilcība
(39)
Kā minēts 27. apsvērumā, Baltkrievija attiecīgo ražojumu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neeksportēja. Tādējādi izvērtējums par iespējamību, ka tirdzniecība tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti, balstās uz šādiem faktoriem:
-
noteicošās pārdošanas cenas citos eksporta tirgos,
-
noteicošās cenas Savienības tirgū (gan Savienības ražošanas nozares cenas, gan citas izcelsmes importa cenas), un
-
Mogilev pārdošanas stratēģija attiecībā uz ražojumiem, kuriem nepiemēro antidempinga maksājumus.
(40)
Salīdzinot Mogilev vidējo pārdošanas cenu uz citām valstīm ar pārdošanas cenu uz Savienības tirgu, var konstatēt pārdošanu par ievērojami zemāku cenu. Pārdošana par zemāku cenu, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, ir robežās no 30 % līdz 50 %. Mogilev cenas ir arī zemākas nekā citas izcelsmes, piemēram, Indijas un Turcijas, importa cenas Savienībā.
(41)
Iespējamo Savienības tirgus pievilcību palielina arī tas, ka Mogilev jau ir pārdošanas kanāli, kurus tas patlaban izmanto citu ražojumu pārdošanai, un tos varētu arī izmantot, lai pārdotu attiecīgo ražojumu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(42)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv ievērojams risks, ka eksports tiks pārvirzīts uz Savienības tirgu par dempinga cenām, jo Savienības tirgus ir daudz pievilcīgāks cenu ziņā.
(43)
Pēc informācijas izpaušanas Mogilev norādīja, ka nav pietiekami ņemts vērā lielais pieaugums, kas attiecīgajā periodā ir vērojams tā metināto cauruļu un cauruļvadu pārdošanas darījumiem iekšzemes tirgū un Krievijas tirgū. Attiecībā uz to jānorāda, ka izmeklēšanā apstiprinājās pārdošanas apjoma pieaugums minētajos tirgos. Apgalvojumos pēc informācijas izpaušanas Mogilev apstiprināja, ka metinātās caurules un cauruļvadus pārdod par cenām, kuras ir zemākas nekā ES tirgū valdošās tirgus cenas. Tādēļ tas, ka laika gaitā ir palielinājies šo ražojumu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū un Krievijas tirgū, nesamazina vai nenovērš risku attiecībā uz ražojumu novirzīšanu uz Savienības tirgu, jo ES ir pievilcīgākas cenas. Tāpēc Mogilev apgalvojums tiek noraidīts.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(44)
Pieejamā neizmantotā jauda Baltkrievijā, risks, ka ražošanu var pārvirzīt no citiem ražojumiem uz attiecīgo ražojumu, un salīdzinoši pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt - pastāv risks, ka attiecīgā ražojuma eksports no Baltkrievijas par dempinga cenām pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.
ĶTR
1. Iepriekšējas piezīmes
(45)
Kā norādīts 9. apsvērumā, Komisija nesaņēma atbildes no ĶTR. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ņemot vērā sadarbības trūkumu no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kopējās analīzes, tostarp dempinga aprēķina, pamatā ir pieejamie fakti. ĶTR iestādes tika informētas par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un pamatot konstatējumus ar pieejamajiem faktiem.
(46)
Tāpēc dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat un Ķīnas eksporta datus) un izdevumu Metal Bulletin.
(47)
Sadarbības trūkums ietekmēja dažādo ražojuma veidu normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu. Tika uzskatīts par lietderīgu noteikt gan normālo vērtību, gan eksporta cenu globāli, proti, balstoties uz vidējām vērtībām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(48)
Normālā vērtība ĶTR tika noteikta, ievērojot vidējo iekšzemes pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem parastā tirdzniecības apritē Dienvidāfrikā (analogajā valstī).
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(49)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju sadarbības trūkumu, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem.
(50)
Vispirms Komisija analizēja Eurostat statistiku. Tomēr no ĶTR importētie daudzumi bija ļoti nelieli, tādēļ to cenas netika uzskatītas par reprezentatīvām. Šā iemesla dēļ iespējamā eksporta cena tika noteikta, izmantojot ĶTR tirdzniecības statistiku par eksportu uz trešām valstīm.
2.3. Salīdzinājums
(51)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(52)
Tādējādi vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu un apdrošināšanas izmaksu atšķirībām, neatmaksājamu PVN, eksporta izmaksām, rabatiem un atlaidēm.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(53)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē bija 39,3 %.
3. Eksporta attīstība antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(54)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, tika izmantoti šādi avoti:
-
pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija,
-
pieejamās publikācijas (piemēram, Metal Bulletin),
-
iepriekšējā izmeklēšanā savāktā informācija.
(55)
ĶTR metināto cauruļvadu ražošanas nozare ir pazīstama kā pārliecinoši lielākā pasaulē. Izdevumā Metal Bulletin minēts, ka metināto cauruļvadu gada izlaides apjoms 2012. gadā bija apmēram 35 miljoni tonnu. Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka metināto cauruļvadu ražošanas jauda ĶTR ievērojami pārsniedz 45 miljonus tonnu gadā. Kopējā neizmantotā jauda tādējādi pārsniedz 10 miljonus tonnu, kas ir 25 reizes vairāk nekā metināto cauruļvadu kopējais patēriņš ES.
(56)
Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv būtisks risks, ka ĶTR ražotāji eksportētāji pārdos ievērojamu daudzumu metinātu cauruļvadu Savienības tirgū par dempinga cenām.
3.2. Savienības tirgus pievilcība
(57)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, konstatējumu pamatā ir pieejamie fakti. Tādējādi tirdzniecības novirzīšanas risks uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti, balstās uz publiski pieejamiem avotiem.
(58)
Publiski pieejamajos avotos, piemēram, Metal Bulletin, minēts, ka ĶTR cenas līmenis ir ievērojami zemāks par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu (848 EUR/t) un vidējām importa cenām Savienībā no lielākajām eksportētājvalstīm, piemēram, Indijas un Turcijas. Pārdošana par zemāku cenu, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, ir robežās no 30 % līdz 50 %. Tas noteikti liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu un ĶTR spēju konkurēt ar cenu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(59)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka sakarā ar norādīto būtisko cenu atšķirību pastāv ievērojams tirdzniecības novirzīšanas risks no trešām valstīm ar zemākām cenām uz izdevīgāko Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(60)
Pieejamā neizmantotā jauda ĶTR un pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt - pastāv risks, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām ievērojami pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.
TIRGUS EKONOMIKAS VALSTIS
KRIEVIJA
1. Iepriekšējas piezīmes
(61)
Divi Krievijas ražotāji eksportētāji, kas pārstāv apmēram 75 % no Krievijas ražošanas apjoma, sniedza atbildes atlases procesā, taču vēlāk informēja Komisiju, ka negrasās atbildēt uz ražotāju eksportētāju anketas jautājumiem. Tikai viens neliels ražotājs, kas neeksportēja uz Savienību, bet uz citām valstīm eksportēja nebūtiskus apjomus, sadarbojās izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem un piekrītot pārbaudes apmeklējumam. Tā kā Krievijas ražotāji eksportētāji lielā mērā nesadarbojās, kopējās analīzes, tostarp dempinga aprēķina, pamatā ir pieejamie fakti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, un Krievijas iestādes tika informētas par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un pamatot konstatējumus ar pieejamajiem faktiem.
(62)
Tāpēc dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, Eurostat tirdzniecības statistiku par importu, Krievijas eksporta statistiku un izdevumu Metal Bulletin.
(63)
Ievērojamā nesadarbošanās ietekmēja dažādo ražojuma veidu normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu. Tika uzskatīts par lietderīgu noteikt gan normālo vērtību, gan eksporta cenu globāli, proti, balstoties uz vidējām vērtībām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
(64)
Komisija ņēma vērā, ka Eurostat statistikā bija dati par attiecīgā ražojuma importu no Krievijas. Tomēr tas bija ļoti neliels, tādēļ šā importa cenas netika uzskatītas par reprezentatīvām. Tādēļ informācija par iespējamajām eksporta cenām uz Savienību tika balstīta uz eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kā norādīts 73. apsvērumā.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(65)
Kā minēts 61. apsvērumā, Krievijas ražotāju eksportētāju ievērojamā nesadarbošanās lika Komisijai normālās vērtības noteikšanā izmantot pieejamos faktus. Šim nolūkam tika izmantota informācija, kuru sniedza Krievijas ražotājs, kas sadarbojās.
(66)
Normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu. Vispirms tika noteikts, vai līdzīgā ražojuma kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar Krievijas pārdošanas apjomu eksportam uz trešām valstīm. Iekšzemes pārdošanas apjoms tiek uzskatīts par reprezentatīvu, ja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no Krievijas pārdošanas apjoma eksportam uz trešām valstīm.
(67)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgais ražojums ir ticis pārdots parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, attiecīgajam ražojuma veidam nosakot iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.
(68)
Veicot parastas tirdzniecības aprites pārbaudi, tika ņemtas vērā vidējās ražošanas izmaksas. Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas (gāzes) izmaksām, tika pārbaudīts, vai vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, maksātās gāzes cenas reāli atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas.
(69)
Tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju maksātās iekšzemes cenas par gāzi ir aptuveni 30 % no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecināja, ka iekšzemes cenas par gāzi Krievijā tiek regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos tirgos, kur nonāk Krievijas dabasgāzes eksports. Tā kā gāzes izmaksas netika reāli atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās bija attiecīgi jākoriģē. Tā kā Krievijas iekšzemes tirgū nepastāv reprezentatīvas neizkropļotas gāzes cenas, tika uzskatīts par lietderīgu, veicot korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, tās pamatot ar informāciju par citiem reprezentatīviem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, ko pārdod eksportam, uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), to koriģējot, lai ņemtu vērā vietējās sadales izmaksas. Waidhaus ir galvenais centrs Krievijas gāzes pārdošanā uz Savienību, kura ir lielākais Krievijas gāzes tirgus un kurā cenas reāli atspoguļo izmaksas. Tāpēc to var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē.
(70)
Tad, veicot parastas tirdzniecības aprites pārbaudi, Komisija izmantoja vidējās ražošanas izmaksas pēc korekcijas saistībā ar gāzes izmaksām.
(71)
Tādējādi normālā vērtība tika noteikta kā rentablās iekšzemes pārdošanas vidējā cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo rentablās pārdošanas apjoms bija 80 % vai mazāk no kopējā pārdošanas apjoma.
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(72)
Krievijas ražotāju eksportētāju ievērojamā nesadarbošanās lika Komisijai eksporta cenas noteikšanā izmantot pieejamos faktus. Informāciju no vienīgā Krievijas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, nevarēja izmantot, jo šis ražotājs attiecīgo ražojumu uz ES neeksportēja un uz citām trešām valstīm eksportēja tikai nelielus daudzumus.
(73)
Šā iemesla dēļ un ievērojot to, ka eksports no Krievijas uz Savienību bija neliels, iespējamā eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Krievijas eksporta statistiku un izmantojot eksportu uz citām trešām valstīm. Eksports uz citām trešām valstīm notika ievērojamā apjomā.
(74)
Tā kā vienīgais Krievijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, ražoja vienīgi t.s. “melnos cauruļvadus” (proti, necinkotus cauruļvadus), eksporta cenas noteikšanā tika izmantota vienīgi informācija par melnajiem cauruļvadiem. Arī saskaņā ar Krievijas eksporta statistiku pārliecinoši lielākā daļa Krievijas eksporta ir melnie cauruļvadi.
(75)
Pēc informācijas izpaušanas vienīgais Krievijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, norādīja, ka būtu vajadzējis izmantot tā eksporta cenas, jo tās attiecas uz vairāk nekā 10 % no tā kopējā pārdošanas apjoma. Tomēr šis pārdošanas apjoms ir mazāk nekā 2 % no kopējā eksporta, kas norādīts Krievijas eksporta statistikā. Tādēļ paliek spēkā secinājums, ka ražotāja eksporta cenas nevar izmantot sakarā ar nelielajiem apjomiem.
2.3. Salīdzinājums
(76)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(77)
Vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksu atšķirībām.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(78)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē bija 38,7 %.
3. Eksporta dinamika antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(79)
Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka attiecīgā ražojuma neizmantotā ražošanas jauda Krievijā pārsniedz kopējo patēriņu Savienības tirgū. Pieprasījuma iesniedzēja aplēses balstījās uz izdevumā Metal Expert publicēto informāciju. Pieprasījuma iesniedzējs arī pieņem, ka jaudas izmantojums ir 56 %, ko apliecina ražotāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija.
(80)
Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv būtisks risks, ka Krievijas ražotāji eksportētāji Savienības tirgū par dempinga cenām pārdos ievērojamu daudzumu metinātu cauruļvadu.
(81)
Pēc informācijas izpaušanas 61. apsvērumā minētie Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, norādīja, ka Komisija neesot ņēmusi vērā to sniegto informāciju par citu valstu, tostarp Krievijas, tirgu iespējamo pievilcīgumu un par neizmantoto jaudu Krievijā.
(82)
Attiecībā uz to būtu jānorāda, ka informācija par neizmantoto jaudu aptvēra plašāku ražojumu klāstu, ietverot dobos profilus un liela diametra cauruļvadus. Tāpēc šī informācija ir mazāk noderīga nekā pieprasījuma iesniedzēja dotā informācija. Turklāt, pat ja jaudas izmantojums būtu 60-70 %, kā to norāda Krievijas ražotāji, attiecīgā neizmantotā jauda būtu atbilstoša lielākajai daļai patēriņa ES tirgū.
(83)
Attiecībā uz informāciju, ko Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, sniedza par citu valstu, tostarp Krievijas, tirgu iespējamo pievilcīgumu, vispirms būtu jānorāda, ka sakarā ar nesadarbošanos šo informāciju nebija iespējams pārbaudīt. Otrkārt, šī informācija ir pretrunā izmeklēšanā iegūtajai informācijai, kā izklāstīts 84.-86. apsvērumā, kura ir balstīta uz oficiālo Krievijas eksporta statistiku un kuru abi Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, neapstrīd.
3.2. Savienības tirgus pievilcība
(84)
Atbilstīgi Krievijas tirdzniecības statistikai vidējā Krievijas eksporta cena (647 EUR/t) ir ievērojami zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu (848 EUR/t) un ir līdzīga vidējām importa cenām Savienībā no lielākajām eksportētājvalstīm, piemēram, Indijas un Turcijas.
(85)
Saskaņā ar minēto tirdzniecības statistiku 33 % visa Krievijas eksporta tiek pārdoti uz Azerbaidžānu, kas ir Krievijas nozīmīgākais eksporta tirgus. Pārdošanas cena uz Azerbaidžānu ir 586 EUR/t, un tādējādi tā ir ievērojami zemāka par ES ražošanas nozares pārdošanas cenu (848 EUR/t) un zemāka pat par citu lielāko eksportētājvalstu, piemēram, Indijas un Turcijas, importa cenām Savienībā. Turklāt Krievijas eksports uz Azerbaidžānu atbilst apmēram 15 % no ES patēriņa. Tāpēc pastāv risks, ka eksports tiktu pārvirzīts uz ES, ja pasākumi tiktu atcelti.
(86)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pastāv ievērojams tirdzniecības novirzīšanas risks uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(87)
Pieejamā neizmantotā jauda Krievijā un pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt - pastāv risks, ka Krievijas attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām uz Savienību pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.
(88)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pret Krieviju spēkā esošo pasākumu saglabāšana, vienlaikus izbeidzot pret Ukrainu spēkā esošos pasākumus (sk. turpmāk), esot diskriminācija, jo Krievijai un Ukrainai esot līdzīga neizmantotā jauda.
(89)
Šis apgalvojums neatbilst izmeklēšanas konstatējumiem, kuri liecina par ievērojamu neizmantoto jaudu Krievijā, kas atbilst lielākajai daļai patēriņa ES tirgū. Savukārt attiecībā uz Ukrainu tika secināts, ka pieejamā neizmantotā jauda eksportam uz visām valstīm ir ierobežota. Ievērojot šo lielo neizmantotās jaudas atšķirību, apgalvojums par diskrimināciju tiek noraidīts.
UKRAINA
1. Iepriekšējas piezīmes
(90)
Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Ukrainas ražotājs eksportētājs - “Interpipe Group” (“Interpipe”). Interpipe nodrošina ievērojamu daļu Ukrainas ražošanas apjoma un gandrīz visu Ukrainas nelielo eksportu uz Savienību. Ir zināmi vismaz 4 Ukrainas ražotāji, kuri nesadarbojās, taču saskaņā ar tirdzniecības statistiku to eksports uz ES ir neliels.
(91)
Tā kā Ukrainas eksports uz Savienību ir neliels, iespējamā eksporta cena tika noteikta, ņemot vērā Interpipe pārdošanas cenas uz citām trešām valstīm, kā norādīts 17. apsvērumā.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(92)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, (Interpipe) bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz citām trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ņemot to vērā, Interpipe kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.
(93)
Tad Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus Interpipe pārdeva eksportam.
(94)
Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz katru ražojuma veidu, kas ir vienāds vai salīdzināms ar kādu eksportam pārdoto ražojuma veidu, pārbaudīja, vai Interpipe iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma. Komisija konstatēja, ka lielākajai daļai ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs.
(95)
Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū īpatsvaru pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(96)
Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav bijis rentabls, ja:
a)
tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bijusi vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma, un
b)
ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.
(97)
Šajā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(98)
Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:
a)
konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma, vai
b)
šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zem vienības ražošanas izmaksām.
(99)
Iekšzemes pārdošanas analīze liecināja, ka normālā vērtība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no visām iekšzemes pārdošanas cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vai kā vidējā svērtā vērtība no vienīgi rentablās pārdošanas - atkarībā no ražojuma veida.
(100)
Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots parastajā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.
(101)
Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot Interpipe līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šādus elementus:
-
Interpipe pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un
-
Interpipe gūto peļņu, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(102)
Tā kā Ukrainas eksports uz Savienību nav liels, iespējamā eksporta cena tika noteikta, ņemot vērā Interpipe ievērojamo apjomu pārdošanas cenas uz citām trešām valstīm, kā norādīts 17. apsvērumā.
(103)
Interpipe visu pārdošanu veica tieši nesaistītiem pircējiem trešās valstīs. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kuras samaksājuši šie neatkarīgie pircēji vai kuras tiem jāmaksā.
2.3. Salīdzinājums
(104)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(105)
Vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksu un kredīta izmaksu atšķirībām.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(106)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē bija 16 %.
(107)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija attiecībā uz Ukrainu ir konstatējusi dempinga turpināšanos 16 % apmērā. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots; šķiet, ka tas ir pārpratums. Kā minēts 17. apsvērumā, visas valstis, tostarp Ukraina, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja ļoti nelielu attiecīgā ražojuma apjomu. Tādējādi saistībā ar šo apjomu nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus un attiecībā uz Ukrainu dempinga turpināšanās netika konstatēta. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
3. Eksporta dinamika antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(108)
Iepriekšējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka ražošanas jauda Ukrainā pārsniedz 400 000 tonnu gadā. Tomēr kopš minētās izmeklēšanas divi no zināmajiem ražotājiem pārtrauca ražot metinātos cauruļvadus - tie ir Lugansk Tube Plant un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, kas ir viena no Interpipe Group ražotnēm. Tā kā kopš tā laika Ukrainā nav bijis nekāda apstiprināta ražošanas jaudas palielinājuma, pašreizējā jauda ir ievērojami zemāka nekā iepriekšējās izmeklēšanas laikā.
(109)
Attiecībā uz jaudas izmantošanu, kā minēts iepriekš 108. apsvērumā, Interpipe pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķietami darbojas gandrīz ar pilnu jaudu, ievērojot ražotnes tehniskos ierobežojumus.
(110)
Vēl viens svarīgs aspekts ir Ukrainas ražotņu atrašanās vieta. Tās galvenokārt atrodas Ukrainas austrumos, un tās tieši vai netieši skar pašreizējā drošības situācija minētajā valsts daļā. Tādēļ nav skaidrs, vai šie uzņēmumi patiešām var pilnībā izmantot savu ražošanas jaudu.
(111)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas norādīja, ka liela daļa Ukrainas ražošanas atrodas ārpus teritorijas, kuru skārusi pašreizējā drošības situācija. Tomēr jānorāda, ka arī uzņēmumus, kuri atrodas ārpus šīs teritorijas, netieši ietekmē drošības situācija, piemēram, vērojams izejmateriālu trūkums. Tādēļ tiek secināts, ka pašreizējā drošības situācija tieši vai netieši skar lielāko daļu Ukrainas ražotņu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(112)
Vienlaikus, ņemot vērā īpašo situāciju Ukrainā pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām, varētu sagaidīt, ka tad, kad drošības situācija atkal normalizēsies, iekšzemes tirgū pāri palikusī jauda tiks izmantota celtniecībā. Līdzīgo ražojumu izmanto arī celtniecībā, piemēram, nesošajās konstrukcijās, nožogojumos, aizsardzības līdzekļos un sastatnēs.
(113)
Ievērojot ražošanas jaudas samazinājumu un gaidāmo iekšzemes pieprasījuma pieaugumu, tiek secināts, ka pieejamā neizmantotā jauda eksportam uz visām valstīm ir ierobežota.
(114)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ukrainā ir ievērojama neizmantota jauda. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar faktiskiem pierādījumiem un tādēļ tiek noraidīti.
(115)
Tāpat ieinteresētās personas apgalvoja - Interpipe esot paziņojis, ka tas ievērojami (par apmēram 60 %) palielināšot savu eksportu uz ES, kas ir pretrunā argumentam par Ukrainas nelielo eksportam pieejamo neizmantoto jaudu. Tomēr šis apgalvojums nav pieņemams. Interpipe paziņojums attiecas uz visu uzņēmumu kopumā, nevis konkrēti uz attiecīgo ražojumu. Pat ja tas būtu saistīts ar attiecīgo ražojumu, ievērojamais palielinājums par 60 % radītu tirgus daļu ES tirgū tikai aptuveni 0,5 %, kas joprojām uzskatāma par mazu. Tādēļ tas nav pretrunā secinājumam, ka pieejamā neizmantotā jauda eksportam uz visām valstīm ir neliela.
(116)
Tās pašas ieinteresētās personas norādīja, ka dempinga analīzē nebūtu jāņem vērā tāds elements kā neizmantotā jauda, jo jaudas izmantojums netiek uzskatīts par nozīmīgu kaitējuma rādītāju kaitējuma analīzē, kā norādīts 139. apsvērumā.
(117)
Šis apgalvojums nav pieņemams. Abiem šiem novērtējumiem ir dažādi mērķi. Kaitējuma analīzē tiek novērtēts, vai zems jaudas izmantojums ir uzskatāms par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pazīmi, un šis rādītājs vienmēr nenozīmē kaitējumu, ja atlikušo jaudu var izmantot citu ražojumu ražošanai. Dempinga analīzē galvenais uzsvars tiek likts uz pašu neizmantoto jaudu, proti, rezerves jaudu, kura netiek izmantota jebkādu ražojumu ražošanai un kura tādēļ ir nekavējoties pieejama attiecīgā ražojuma ražošanai.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(118)
Nelielā pieejamā neizmantotā jauda Ukrainā un nelielais risks, ka eksports par dempinga cenām varētu tikt pārvirzīts, liek secināt - nepastāv risks, ka Ukrainas attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām ievērojami pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku. Tādēļ nav sagaidāms, ka pēc antidempinga pasākumu beigšanās pret Ukrainu atsāksies dempings ievērojamā apjomā pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(119)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 20 ražotāji. Tāpēc šo ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un, attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā) ir uzskatāms par kopējo Savienības ražošanas apjomu. Visi šie ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(120)
Kā skaidrots iepriekš 11. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti Savienības ražošanas nozares līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un, attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem, uz aplēsēm, kuru pamatā ir dati no pārskatīšanas pieprasījuma,
-
atlasīto Savienības ražotāju mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(121)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz Savienības ražošanas nozares saražotās produkcijas, kas paredzēta Savienības tirgum, pārdošanas apjomiem un uz Eurostat datiem par importa apjomiem Savienības tirgū.
(122)
Visā attiecīgajā periodā ES patēriņš samazinājās par 28 %. 2011. gadā tas samazinājās par 6 %, 2012. gadā par 8 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 10 procentpunktiem. Lejupejošā tendence daļēji skaidrojama ar zināmu tehniskās aizstāšanas līmeni, jo saistībā ar ūdens caurulēm ir tendence aizstāt tērauda cauruļvadus ar tādiem alternatīviem ražojumiem kā varš, plastmasa vai nerūsējošais tērauds.
2010
2011
2012
PIP
Kopējais patēriņš ES (t)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indekss (2010. gads = 100)
100
94
82
72
(123)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES patēriņš esot ievērojami nenovērtēts. Tomēr šīs personas nesniedza nekādus ticamus pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai, tādēļ tas jānoraida.
2. Imports no Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas
(124)
Tā kā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ukrainas izcelsmes dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība nepastāv (sk. 17. un 118. apsvērumu), nelielais importa apjoms no šīs valsts turpmāk izklāstītajā analīzē netika izskatīts kopā ar importu no citām attiecīgajām valstīm.
(125)
Lai izvērtētu Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes importa kumulācijas nepieciešamību, atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētajiem nosacījumiem tika atsevišķi apskatīta katra valsts.
(126)
Attiecībā uz daudzumiem un dempinga starpībām, ņemot vērā nelielo importa apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija veica uz nākotni vērstu analīzi par iespējamo eksporta apjomu un dempinga starpību katrai valstij, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā apliecināja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, daudzumi, iespējams, pieaugtu, pārsniedzot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniegtos un noteikti pārsniegtu to robežu, zem kuras importu uzskata par neievērojamu (sk. 33., 56. un 80. apsvērumu). Tāpat Komisija konstatēja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, iespējamās dempinga starpības būtu ievērojamas (sk. 30., 53. un 78. apsvērumu).
(127)
Attiecībā uz vidējo importa cenu nelielais importa daudzums nav izmantojams pārliecinošu secinājumu iegūšanai.
(128)
Tomēr izmeklēšana arī parādīja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem ir līdzīgi. Izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē no Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas, un līdzīgajam ražojumam, kuru ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, visas fizikālās un tehniskās pamatīpašības ir vienādas.
(129)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pamatregulas 3. panta 4. punkta kritēriji attiecībā uz Baltkrieviju, ĶTR un Krieviju tika izpildīti. Tādēļ imports no šīm trim valstīm tika izmeklēts kumulatīvi.
a) Apjoms
(130)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms no Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas Savienībā samazinājās par 60 % no apmēram 7 000 tonnām 2010. gadā līdz apmēram 2 900 tonnām PIP laikā. 2011. gadā tas palielinājās par 31 %, bet 2012. gadā samazinājās par 62 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 28 procentpunktiem.
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Baltkrievijas
25
55
0,1
-
Indekss (2010. gads = 100)
100
222
0
0
Importa no Baltkrievijas tirgus daļa
0 %
0 %
0 %
0 %
Baltkrievijas izcelsmes importa cena (EUR/t)
677
1 246
600
-
Indekss (2010. gads = 100)
100
184
89
-
Importa apjoms no ĶTR
712
375
458
118
Indekss (2010. gads = 100)
100
53
64
17
Importa no ĶTR tirgus daļa
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
ĶTR izcelsmes importa cena (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Indekss (2010. gads = 100)
100
165
212
330
Importa apjoms no Krievijas
6 396
8 937
4 440
2 790
Indekss (2010. gads = 100)
100
140
69
44
Importa no Krievijas tirgus daļa
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Krievijas izcelsmes importa cena (EUR/t)
470
506
513
462
Indekss (2010. gads = 100)
100
108
109
98
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm
7 133
9 367
4 898
2 908
Indekss (2010. gads = 100)
100
131
69
41
Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Attiecīgo valstu izcelsmes importa cena (EUR/t)
488
532
591
528
Indekss (2010. gads = 100)
100
109
121
111
Avots: Comext.
b) Tirgus daļa
(131)
Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas eksportētāju tirgus daļa Savienības tirgū samazinājās no 1,3 % 2010. gadā līdz 0,7 % PIP laikā. Precīzāk, tirgus daļa palielinājās no 1,3 % 2010. gadā līdz 1,8 % 2011. gadā, bet tad samazinājās līdz 1,1 % 2012. gadā un līdz 0,7 % PIP.
c) Cenas
i) Cenu dinamika
(132)
No 2010. gada līdz PIP Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa vidējā cena palielinājās par 11 %: no 488 EUR/t 2010. gadā līdz 528 EUR/t PIP. Konkrētāk, cenas pieauga par 9 % 2011. gadā un par 12 % 2012. gadā, bet tad PIP laikā samazinājās par 10 %.
ii) Pārdošana par zemāku cenu
(133)
Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav tāds, lai no tā varētu izdarīt jēgpilnus secinājumus. Tādēļ tika salīdzinātas cenas līdzīgajam ražojumam, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un izmeklējamajam ražojumam, kuru ražo Baltkrievijā, ĶTR un Krievijā un pārdod citur pasaulē. Šis salīdzinājums atklāja pārdošanu par ievērojami zemāku cenu.
3. Imports no citām trešām valstīm
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Indijas
25 720
48 704
58 619
53 007
Importa no Indijas tirgus daļa
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Importa apjoms no Turcijas
83 654
83 753
98 742
69 757
Importa no Turcijas tirgus daļa
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Importa apjoms no Ukrainas
956
573
944
1 147
Importa no Ukrainas tirgus daļa
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Importa apjoms no citām trešām valstīm
34 948
42 714
38 518
30 374
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Importa apjoms no Turcijas un Indijas attiecīgajā periodā palielinājās. Importa no Ukrainas tirgus daļa saglabājās ļoti maza. Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga.
(135)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tirgus daļas zudumu 12 % apmērā, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare, ir gandrīz pilnībā kompensējis Indijas un Turcijas tirgus daļas pieaugums (kopā ņemot) un ka visticamāk Savienības ražošanas nozares neaizsargātā stāvokļa iemesls ir imports par zemām cenām no Indijas un Turcijas. Attiecībā uz to būtu jānorāda, ka šīs izmeklēšanas mērķis ir pārbaudīt, vai spēkā esošo pasākumu atcelšana pret trim valstīm, kam ir konstatēta dempinga atkārtošanās iespējamība, izraisīs arī Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka notiek pārdošana par ievērojami zemāku cenu, pārdodot Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas ražojumus citur pasaulē. Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, imports ES par dempinga cenām no šīm valstīm, iespējams, atkārtosies, un tā rezultātā visticamāk palielināsies ES ražošanas nozarei nodarītais kaitējums. Apstāklis, ka attiecīgajā periodā ir palielinājies imports no Turcijas un Indijas, neietekmē minēto novērtējumu par dempinga un kaitējuma atkārtošanos.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(136)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.1. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms
(137)
No apmēram 437 000 tonnām 2010. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 37 %. Konkrētāk, 2011. gadā tas samazinājās par 14 %, tad 2012. gadā par 19 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 4 procentpunktiem. Ražošanas apjoma samazinājums bija saistīts ar patēriņa samazinājumu, tomēr tas bija izteiktāks dēļ importa palielināšanās no Indijas un Turcijas.
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms (tonnas)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indekss (2010. gads = 100)
100
86
67
63
b) Jaudas un jaudas izmantojuma rādītāji
(138)
No vairāk nekā 1 700 000 tonnām 2010. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 16 %. Šis samazinājums skaidrojams ar to, ka daži ES ražotāji samazināja ražošanas maiņu skaitu.
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas jauda (tonnas)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indekss (2010. gads = 100)
100
92
75
84
Jaudas izmantojums
25 %
23 %
22 %
19 %
Indekss (2010. gads = 100)
100
93
90
75
Avots: izmeklēšana
(139)
Jaudas izmantojums 2010. gadā bija 25 %. Tas samazinājās līdz 23 % 2011. gadā un līdz 22 % 2012. gadā, un pēc tam vēl līdz 19 % PIP laikā. Zemie jaudas izmantojuma rādītāji skaidrojami galvenokārt ar to, ka ar tām pašām ražošanas iekārtām, ko izmanto metinātu cauruļu un cauruļvadu izgatavošanai, var ražot arī ražojumus ārpus šīs izmeklēšanas jomas (galvenokārt dobos profilus). Tādēļ jaudas izmantojuma rādītāji konkrētajā nozarē nav jēgpilns kaitējuma rādītājs.
c) Pārdošanas apjoms
(140)
Savienības ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES 2011. gadā samazinājās par 16 %, 2012. gadā samazinājās par 21 procentpunktu un vēl par 3 procentpunktiem PIP. Kopumā no 2010. gada līdz PIP šis pārdošanas apjoms samazinājās par apmēram 40 %. Tas bija saistīts ar patēriņa samazinājumu un importa palielināšanos no Indijas un Turcijas.
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES (t)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indekss (2010. gads = 100)
100
84
63
60
Avots: izmeklēšana
d) Tirgus daļa
(141)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010. gadā bija 73 %. 2011. gadā tā samazinājās līdz 65 % un 2012. gadā līdz 56 %, bet pēc tam PIP palielinājās līdz 61 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 12 procentpunktiem.
2010
2011
2012
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
73 %
65 %
56 %
61 %
Indekss (2010. gads = 100)
100
89
77
84
Avots: izmeklēšana
e) Izaugsme
(142)
No 2010. gada līdz PIP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par 28 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES samazinājās par 40 %. Tā rezultātā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 12 procentpunktus tirgus daļas. Tādējādi attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē izaugsme nebija vērojama.
f) Nodarbinātība
(143)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā samazinājās par 13 %, 2012. gadā samazinājās par 27 procentpunktiem un vēl par 3 procentpunktiem PIP. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 43 %, proti, no apmēram 1 600 cilvēkiem līdz mazāk nekā 1 000.
2010
2011
2012
PIP
Nodarbinātība (cilvēki)
1 655
1 446
991
939
Indekss (2010. gads = 100)
100
87
60
57
Avots: izmeklēšana
g) Ražīgums
(144)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērot izlaidē (t) uz vienu nodarbināto gadā, sākot no 264 t uz nodarbināto, vispirms 2011. gadā mazliet samazinājās (par 2 %). Tad 2012. gadā tas pieauga par 14 procentpunktiem un līdzīgā apjomā saglabājās PIP laikā. Savienības ražošanas nozares ražīguma kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 12 %.
2010
2011
2012
PIP
Ražīgums (t uz nodarbināto)
264
260
297
296
Indekss (2010. gads = 100)
100
98
112
112
Avots: izmeklēšana
h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(145)
Savienības ražošanas nozares ražojumu vienības cenas nesaistītiem pircējiem 2011. gadā palielinājās par 5 % un 2012. gadā par 1 procentpunktu, taču PIP samazinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā šīs cenas palielinājās par 2 %: no 833 EUR/t līdz 848 EUR/t PIP laikā.
2010
2011
2012
PIP
Vienības cena ES tirgū (EUR/t)
833
871
881
848
Indekss (2010. gads = 100)
100
105
106
102
Avots: izmeklēšana
i) Dempinga starpības lielums
(146)
Izmeklēšanā tika konstatēta iespējama Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas dempinga atkārtošanās ar tādām dempinga starpībām, kuras nevar uzskatīt par neievērojamām.
(147)
Kā minēts iepriekš, Komisija nekonstatēja Ukrainas dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.
j) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(148)
Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie rādītāji liecina - lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta un nestabila. Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 37 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES samazinājās par 40 %, bet nodarbinātība samazinājās par 43 %. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ES tirgū samazinājās no 73 % 2010. gadā līdz 61 % PIP laikā. Tādējādi faktiska atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav konstatējama, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
4.2. Mikroekonomiskie elementi
a) Krājumi
(149)
Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās līdz 2011. gadam saglabājās gandrīz nemainīgi. Tie 2012. gadā pieauga par 14 procentpunktiem un samazinājās par 10 procentpunktiem PIP laikā. Tādējādi krājumu līmenis PIP bija par 5 % augstāks nekā 2010. gadā.
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās (t)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indekss (2010. gads = 100)
100
101
115
105
Avots: izmeklēšana
b) Algas
(150)
Darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 29 %. Konkrētāk, 2011. gadā tās samazinājās par 2 %, 2012. gadā par 15 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 12 procentpunktiem. Kopējo samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja nodarbinātības samazinājums.
2010
2011
2012
PIP
Gada darbaspēka izmaksas (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indekss (2010. gads = 100)
100
98
83
71
Avots: izmeklēšana
(151)
Darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku attiecīgajā periodā pieauga par 25 %. Iespējams, ka tas ir pagaidu stāvoklis, kas saistīts ar štatu samazināšanas izmaksām, kuras radušās, ievērojami samazinot darbinieku skaitu.
2010
2011
2012
PIP
Gada darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indekss (2010. gads = 100)
100
113
139
125
c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(152)
Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte pārdošanai ES tirgū, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, pieauga no zaudējumiem vairāk nekā 7 % apmērā 2010. gadā līdz peļņai 1 % apmērā PIP laikā. Precīzāk, atlasīto Savienības ražotāju zaudējumi samazinājās no 7,3 % 2010. gadā līdz 5 % 2011. gadā un pēc tam līdz 0,6 % 2012. gadā, bet tad PIP laikā jau radās neliela peļņa 0,8 % apmērā.
2010
2011
2012
PIP
ES ražošanas nozares rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjoma)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indekss (2010. gads = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Ienākums no ieguldījumiem (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indekss (2010. gads = 100)
- 100
- 62
3
22
Avots: izmeklēšana
(153)
Rentabilitātes palielinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %, kamēr šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt karsti velmētiem ruļļiem, kuru izmaksas ir vairāk nekā 60 % no ražošanas izmaksām) samazinājās par 6 % un ievērojami samazinājās arī gada darbaspēka izmaksas. Tādējādi atlasītie Savienības ražotāji spēja saviem pircējiem ES tirgū pakāpeniski noteikt rentablas cenas.
(154)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā bija atbilstīgs rentabilitātes tendencei. Tas pieauga no zaudējumiem 19,2 % apmērā 2010. gadā līdz zaudējumiem 11,8 % apmērā 2011. gadā, un tad līdz peļņai 0,5 % apmērā 2012. gadā un peļņai 4,3 % apmērā PIP.
d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(155)
Tīrā skaidras naudas plūsma no pamatdarbības 2010. gadā bija apmēram EUR - 44 miljoni. Tā palielinājās līdz aptuveni - 7 miljoniem EUR 2011. gadā un līdz gandrīz 17 miljoniem EUR 2012. gadā un līdz aptuveni 20 miljoniem EUR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Neviens no atlasītajiem Savienības ražotājiem nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu. Uzlabojums saistāms ar ražošanas un darbaspēka izmaksu samazinājumu un cenu nelielu pieaugumu.
2010
2011
2012
PIP
Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indekss (2010. gads = 100)
- 100
- 16
38
46
Avots: izmeklēšana
e) Ieguldījumi
(156)
Atlasīto Savienības ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2011. gadā samazinājās par 34 %, 2012. gadā palielinājās par 90 procentpunktiem un tad samazinājās par 59 procentpunktiem PIP. Attiecīgajā periodā ieguldījumi, kas bija paredzēti, lai uzturētu un atjaunotu esošās iekārtas, nevis lai palielinātu jaudu, samazinājās par 3 %.
2010
2011
2012
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indekss (2010. gads = 100)
100
66
156
97
Avots: izmeklēšana
5. Secinājums par kaitējumu
(157)
Virkne rādītāju, sevišķi finanšu rādītāji attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Rentabilitāte uzlabojās no zaudējumiem vairāk nekā 7 % apmērā līdz peļņai 0,8 % apmērā, kas gan joprojām ir mazāk par iepriekšējās izmeklēšanas mērķa peļņu 5 % apmērā. Ienākums no ieguldījumiem uzlabojās no zaudējumiem vairāk nekā 19 % apmērā līdz peļņai vairāk nekā 4 % apmērā, bet naudas plūsma pieauga no - 44 miljoniem EUR līdz 20 miljoniem EUR. Šie faktori liecina, ka ražošanas nozare ir spējusi daļēji atgūties.
(158)
Tomēr dažu rādītāju pārmaiņas no 2010. gada līdz PIP bija negatīvas. Ražošanas apjoms samazinājās par 37 %, jaudas izmantojums - par 25 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES - par 40 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa - par 12 procentpunktiem, bet nodarbinātība - par 43 %.
(159)
Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Savienības ražošanas nozare atkal ir kļuvusi mazliet rentabla, taču tas ir uz tās tirgus daļas samazinājuma rēķina. Savienības ražošanas nozare ir spējusi uzlabot savu finansiālo stāvokli, dodot priekšroku cenām, nevis apjomam. Tādējādi ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes un tā joprojām ir nestabila un līdz ar to viegli ietekmējama gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām.
(160)
Pat ja Savienības ražošanas nozares nestabilitāte varētu tikt vērtēta kā būtisks kaitējums, tas nav saistāms ar importu no attiecīgajām valstīm. Trīs attiecīgo valstu (attiecībā uz Ukrainu izmeklēšanā konstatēts, ka dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības nav) tirgus daļa kopā ir mazāk nekā 1 % no Savienības tirgus. Bez cenu spiediena no attiecīgajām valstīm Savienības ražošanas nozare ir spējusi saglabāt cenas tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai tai nodrošinātu peļņu, kura gan ir ievērojami mazāka par mērķa peļņu.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Imports no ĶTR, Baltkrievijas un Krievijas
(161)
Iepriekš minētās tendences liecina, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. No otras puses, vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība liecina, ka ražošanas nozare joprojām ir ļoti nestabila.
(162)
Kā norādīts iepriekš, trīs minēto valstu eksportētājiem ir neizmantota jauda, lai ļoti strauji varētu palielināt eksportu. Ņemot vērā, ka ES tirgū ir izdevīgākas cenas nekā dažu trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz šīm valstīm, tiktu novirzīti uz ES tirgu. Importa par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, pieaugums visticamāk palielinās cenu spiedienu Savienības tirgū, tādējādi pasliktinot jau tā nestabilo Savienības ražošanas nozares stāvokli. Šāds straujš pavērsiens jau tika konstatēts iepriekšējā izmeklēšanā, kad minēto trīs valstu izcelsmes importa tirgus daļa ES tikai trīs ar pusi gadu laikā trīskāršojās, proti, no 6,2 % 2004. gadā līdz 18,7 % IP (no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam). Tādējādi ražotāji eksportētāji ĶTR, Baltkrievijā un Krievijā ir apliecinājuši spēju strauji palielināt eksporta apjomu uz Savienību.
(163)
Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, kaitējums varētu atkārtoties.
2. Imports no Ukrainas
(164)
Ņemot vērā secinājumu, ka dempings no Ukrainas visticamāk neturpināsies vai neatkārtosies, analīze par kaitējuma atkārtošanos nav jāveic.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(165)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(166)
Izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti nestabila. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Savienības ražošanas nozare atkal ir kļuvusi mazliet rentabla, taču tas ir uz tās tirgus daļas samazinājuma rēķina. Pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem, Savienības ražošanas nozare ir spējusi uzlabot savu finansiālo stāvokli, dodot priekšroku cenām, nevis apjomam. Pasākumu beigšanās palielinās cenu spiedienu Savienības tirgū un atkal novedīs pie zaudējumiem. Tādēļ Savienības ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus.
2. Importētāju un lietotāju intereses
(167)
Komisija sazinājās ar vairāk nekā 100 nesaistītiem importētājiem un lietotājiem Savienībā, aicinot uz sadarbību, taču neviens no tiem neatsaucās. Tas ir skaidrojams ar ļoti nelielo eksporta apjomu uz Savienības tirgu no katras attiecīgās valsts. Jebkurā gadījumā nav nekādu faktoru, kas liecinātu, ka pasākumu pagarināšana nesamērīgi ietekmētu importētājus vai lietotājus.
(168)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka pasākumu pagarināšana būtiski neietekmēs importētāju un lietotāju stāvokli Savienībā.
3. Piegādes deficīta risks/konkurence ES tirgū
(169)
Patēriņš ES attiecīgajā periodā samazinājās par 28 %, sasniedzot apmēram 400 000 t PIP laikā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza ES pieprasījumu, PIP laikā sasniedzot gandrīz 1 500 000 tonnu. ES ražotāju starpā ir pietiekama konkurence. Turklāt Savienības ražošanas nozarē jaudas izmantojums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir tikai 19 %, jo tā ar tām pašām iekārtām ražo dažādus ražojumus (attiecīgo ražojumu un citus ražojumus, piemēram, dobos profilus). Tādēļ pieprasījuma pieauguma gadījumā Savienības ražošanas nozarei ir neizmantota jauda, lai palielinātu ražošanas apjomu, mainot ražojumu klāstu. Arī imports no citām trešām valstīm, kurām nepiemēro pasākumus, sevišķi no Indijas un Turcijas, var apmierināt daļu no pieprasījuma.
(170)
Ņemot vērā minētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu ES tirgū vai ierobežot konkurenci ES tirgū.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(171)
Minētais liecina, ka pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme būtu ierobežota un nekādā ziņā nebūtu nesamērīga ar ieguvumiem, ko Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pasākumu pagarināšana.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(172)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām tika dots laiks sniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(173)
No minētā var secināt, ka konkrētu Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā. Jāatgādina, ka šie pasākumi ir dažādu likmju procentuālie maksājumi.
(174)
Ievērojot konstatējumus par to, ka dempings no Ukrainas visticamāk neturpināsies vai neatkārtosies (sk. 17. un 118. apsvērumu), pasākumi pret Ukrainas importu būtu jāatceļ un procedūra jāizbeidz.
(175)
Individuālie uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad - minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar nosaukumu un adresi) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamās maksājuma likmes.
(176)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (5). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(177)
Šī regula ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu dzelzs vai neleģēta tērauda riņķveida šķērsgriezuma metinātu cauruļu un cauruļvadu importam, kuru ārējais diametrs nepārsniedz 168,3 mm, neskaitot tāda veida caurules, kas tiek izmantotas naftas un gāzes cauruļvados, naftas vai gāzes urbumos izmantojamus cauruļvadus, precīzijas caurules un caurules un cauruļvadus ar savienotājelementiem, kas piemēroti gāzu vai šķidrumu novadīšanai un ko lieto civilajā aviācijā, kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 un ex 7306 30 77 (Taric kodi 7306304120, 7306304920, 7306307280 un 7306307780), un kuru izcelsme ir Baltkrievijā, Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, kurus ražojuši turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Visi uzņēmumi
90,6 %
-
Krievija
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company un Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works un Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Visi pārējie uzņēmumi
20,5 %
A999
Baltkrievija
Visi uzņēmumi
38,1 %
-
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz 1. panta 1. punktā minētā ražojuma Ukrainas izcelsmes importu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 26. janvārī