РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 845/2012 НА КОМИСИЯТА
от 18 септември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване
(1)
На 21 декември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за образуване на антидъмпингова процедура“), Комисията уведоми за започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република („съответната държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата е започната по жалба, подадена на 7 ноември 2011 г. от Eurofer („жалбоподателят“), който съставлява основен дял - в конкретния случай над 70 % - от общото производство на Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това значителна вреда, като това беше счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, други известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за започването на процедурата. Комисията уведоми и производители в Канада и Южноафриканската република (Южна Африка), които в известието за започване на процедурата бяха посочени като възможни държави аналог. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители, производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички известни производители износители или несвързани вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, през периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(5)
По отношение на производителите в Съюза в известието за започване на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от шестима производители в Съюза, за които на Комисията е известно, че произвеждат сходния продукт, като те бяха подбрани въз основа на продажбите, обема на производството, големината и географското им положение в Съюза. На включените в извадката производители от Съюза се падат 46 % от производството на Съюза и 38 % от продажбите в Съюза. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Един от производителите в Съюза заяви, че не желае да бъде включен в извадката, и беше заменен със следващия по големина производител.
(6)
Общо 26 производители износители или групи от производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията първоначално подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Един от включените в извадката производители износители обаче не предостави точни данни за износа и беше изключен от извадката. Двама други производители износители, които впоследствие бяха включени в извадката, отказаха да съдействат. Поради това Комисията накрая реши да ограничи извадката до двамата производители износители, които бяха първоначално подбрани да участват в извадката и които имаха най-голям обем на износа за Съюза. Обемът на техния износ надвишава 30 % от общия обем на износа на всички съдействащи китайски производители износители.
(7)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“) или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри на заявления на китайските производители износители, за които се знае, че са засегнати, на китайските органи и на други китайски производители износители, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване на антидъмпингова процедура. Трима китайски производители износители, единият от които беше включен в извадката, поискаха ТДПИ по член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Един от посочените производители, който не е включен в извадката, по-късно оттегли своето заявление. Другият включен в извадката производител износител поиска само ИТ.
(8)
Пет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Предвид ограничения брой съдействащи вносители бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е необходимо.
(9)
Комисията изпрати въпросници до двамата включени в извадката производители износители в КНР, до 14 други производители износители в КНР, които са поискали това, до четирима производители в Канада, до трима производители в Южна Африка, до петима производители в Република Корея (Южна Корея), до петима производители във Федеративна република Бразилия (Бразилия) - държавите, които е възможно да бъдат избрани за държава аналог - както и до шестимата включени в извадката производители в Съюза, петимата съдействащи вносители в Съюза и до известни ползватели.
(10)
Получени бяха отговори от девет производители износители и свързани с тях дружества в КНР, от един производител в Канада и от един производител в една от възможните държави аналог - Южна Корея. Освен това на въпросника отговориха и шестимата включени в извадката производители в Съюза и десет ползватели.
(11)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
ArcelorMittal Belgium в Белгия и свързаното с него дружество за продажби ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Люксембург;
-
ArcelorMittal Poland, Полша;
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Германия;
-
voestalpine Stahl GmbH и voestalpine Stahl Service Center GmbH, Австрия;
-
Tata Steel Maubeuge SA (преди Myriad SA), Франция;
-
Tata Steel UK Ltd, Обединено кралство;
б)
производители износители в КНР:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и свързаните с него дружества: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и свързаното с него дружество Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China и свързаното с него дружество Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
в)
Вносители от Съюза
-
ThyssenKrupp Mannex, Германия;
г)
ползватели от Съюза
-
Steelpartners NV (член на групата Joris IDE), Белгия.
3. Разследван период
(12)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. „плоскости тип сандвич“ от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класиран понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, с произход от Китайската народна република („разглеждан продукт“).
(14)
Основното приложение на стоманените продукти с органично покритие е в строителната промишленост, а също така и при по-нататъшната обработка на различни продукти, използвани в строителството (като „плоскости тип сандвич“, покривни покрития, облицовки и т.н.). Други приложения включват производството на домакински уреди (бяла и черна техника) или оборудване в строителството (врати, радиатори, осветление и т.н.)
2. Сходен продукт
(15)
При разследването се установи, че стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и стоманените продукти с органично покритие, внасяни в Съюза от КНР, както и стоманените продукти с органично покритие, които се произвеждат и продават в Канада, която служи за държава аналог, имат по същество еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(16)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че продуктите от КНР не са сравними с продаваните от промишлеността на Съюза, тъй като се продават в различен пазарен и ценови сегмент и са за различна крайна употреба, като например за употреба във външното строителство, докато значителна част от продуктите на промишлеността на Съюза са с високо качество и се използват само в нишата на сектора за домакински уреди.
(17)
Макар че производителите в Съюза действително продават част от своята продукция в такива пазарни сегменти, като пазара на домакински уреди, разследването показа, че същите продукти се продават и в промишления сектор за производство на строителни материали, за което се твърди, че е основният пазарен сегмент за продуктите, внасяни от Китай. Освен това беше установено, че равнищата на цените между посочените сектори в голяма степен са сравними по отношение на едни и същи видове продукти, продавани на различни ползватели.
(18)
Следва да се отбележи, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран в голяма степен, неговите основни физични и химични характеристики са подобни на тези на сходния продукт независимо от крайните употреби. Поради това този довод временно се отхвърля.
3. Искания за изключване на продукти
(19)
Бяха получени няколко искания за изключване на определени видове продукти от ползватели, китайски износители и производители в Съюза. Видовете продукти, чието изключване се иска, са например стомана с хромно или калаено покритие, стоманени плоскости, грундирани с неорганичен цинков силикат или с други материали, различни от органичните.
(20)
До настоящия момент обаче не са направени заключения в тази насока, тъй като някои от тези искания не са достатъчно подкрепени с документи, за да бъде взето обосновано решение. Поради това беше решено тези искания да бъдат подложени на по-нататъшно разглеждане.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.
(22)
Както беше посочено в съображение 8, трима производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), и попълниха заявлението за предоставяне на ТДПИ в определения за това срок, като един от тези производители износители впоследствие оттегли заявлението си.
(23)
По отношение на останалите двама съдействащи производители износители в КНР, които са поискали ТДПИ, след постановеното на 2 февруари 2012 г. решение от Съда на Европейския съюз (3) беше решено да бъдат разгледани заявленията както на включения в извадката производител износител (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd и свързаните с него дружества), така и на невключения в извадката производител износител (Union Steel China и свързаното с него дружество). Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(24)
Беше установено, че нито една от двете съдействащи групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за предоставяне на ТДПИ, тъй като в цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - е налице значително отклонение поради намесата на държавата на пазара на стомана в КНР и по същество не отразява пазарната стойност съобразно изискванията по член 2, параграф 7, буква в), първо тире от основния регламент.
(25)
Намесата в сектора на стоманодобива от страна на китайската държава е видна и от обстоятелството, че преобладаващата част от големите производители на стомана в Китай са държавни предприятия, а капацитетът за производство на стомана и произвежданите количества зависят от различни петилетни планове в промишления сектор, по-специално от текущия 12-и петилетен план (2011-2015 г.) в сектора на железодобива и стоманодобива.
(26)
Освен това държавата упражнява в значителна степен контрол над пазара на суровини. По отношение на кокса (който наред с желязната руда е основна суровина за производството на стомана) се прилагат количествени ограничения върху износа, както и експортно мито в размер на 40 %. Поради това може да бъде направено заключението, че е налице нарушение на китайския пазар за стомана поради значителна намеса от страна на държавата.
(27)
Нарушението намира отражение в цената, която са заплащали подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони през РП. Установено бе, че тези цени са значително по-ниски, отколкото цените на международния пазар. Поради това може да се направи заключението, че производството на стоманени продукти с органично покритие се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони вследствие на държавна намеса, като това води до отклонения в цените на стоманени продукти с органично покритие в КНР. Изкривяването представлява значително ценово предимство за китайските производители износители, тъй като цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - съставлява приблизително 80 % от производствените разходи. Поради това не може да се счита, че първият критерий е изпълнен.
(28)
Освен описаното по-горе общо положение един от производителите износители не отговаря на втория критерий поради наличието на съществени недостатъци в счетоводните системи на три от свързаните с него дружества.
(29)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут за ТДПИ пред засегнатите дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид мненията си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(30)
Жалбоподателят, един от китайските производители износители и органите в КНР представиха писмени становища. Жалбоподателят изрази съгласието си с резултатите от констатациите относно ТДПИ Китайският производител износител изрази съмнение главно по отношение на обстоятелството дали цените, заплащани от подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони, са значително по-ниски от цените на международния пазар, но не предостави информация в подкрепа на твърдението си. От данни на Евростат обаче, които се потвърждават и от други налични статистически данни (4), ясно е видно, че тези цени са били значително по-ниски от цените на международния пазар, в сравнение например със съответните цени в Европа, Северна Америка, Южна Америка и Япония. Поради това този довод се отхвърля.
(31)
Органите в КНР твърдят, че наличието на евентуално изкривяване на цените в рамките на целия промишлен сектор по отношение на суровината горещо валцовани стоманени рулони не изключва автоматично спазването на първия критерий, съгласно който посочените фактори се определят на равнището на дружествата. Както бе посочено в съображение 27 обаче, изкривяването на цените на основната суровина намира отражение в цените, заплащани от всички подложени на разследване дружества. На първо място, това обстоятелство не беше оспорено от нито една от страните. На второ място, разглеждането на ТДПИ беше извършено на равнище дружества, а констатациите не се отнасят само до общи въпроси от хоризонтално естество. Поради това този довод се отхвърля.
(32)
Освен това органите в КНР изтъкнаха, че петилетните планове представляват незадължителни насоки без юридическа сила в КНР. Както беше посочено в съображение 25 обаче, независимо от конкретния правен статут на тези планове, не може да се отрече, че посредством тях намесата от страна на правителството на КНР оказва значително влияние върху капацитета за производство на стомана и произвежданите количества. Поради това този довод се отхвърля.
(33)
Направено беше и твърдението, че разглеждането от страна на Комисията на заявления за ТДПИ не е в съответствие с решението на Съда от 2 февруари 2012 г. (5) („решение по делото Brosmann“) и с решението на Съда от 19 юли 2012 г. (6) („решение по делото Zhejiang Xinan Chemical “). По отношение на този довод следва да се отбележи, че процедурата е водена в съответствие с решението по делото Brosmann, както признават самите органи в КНР в своето становище. Освен това спорният по делото Zhejiang въпрос, по който е постановено решението, е намесата на държавата при вземането на решения от страна на предприятията. В настоящата процедура обаче главното основание да бъде отказано ТДПИ беше, че цената на основната суровина не отразява нейната пазарна стойност. Поради това този довод временно се отхвърля.
(34)
Освен това беше изтъкнато, че тъй като въпросът за отклонения в цените на входящите суровини е разгледан в паралелна антисубсидийна процедура във връзка с разглеждания продукт, Комисията е следвало да вземе предвид събраните по този въпрос доказателства в паралелната процедура. По отношение на този довод следва да се отбележи, че в рамките на настоящата антидъмпингова процедура при разглеждането на ТДПИ беше разгледан въпросът дали цената на основната суровина отразява пазарните стойности. Поради това заключението, посочено в съображение 27, че производството на стоманени продукти с органично покритие в КНР се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони, е напълно основателно в това отношение и по никакъв начин не засяга възможните констатации в рамките на антисубсидийната процедура, и обратно. Възможните констатации от антисубсидийната процедура се различават в значителна степен от определянето на ТДПИ. Поради това този довод временно се отхвърля.
(35)
Органите в КНР изтъкнаха също, че Комисията не е оповестила констатациите във връзка с ТДПИ на китайските органи.Това обаче не е вярно, тъй като на 12 юли 2012 г. службите на Комисията са предоставили с вербална нота до китайската мисия към ЕС документа за оповестяване на констатациите във връзка с ТДПИ.
(36)
На последно място беше изтъкнато, че при налагането на временните мита Комисията е използвала непроверени данни от производителя в държавата аналог. Това обаче не е вярно, тъй като Комисията е използвала данни, които е подложила на анализ и за които е установила, че са надеждни, както ясно е посочено в съображение 48. Комисията трябваше да се обърне за съдействие към канадския производител аналог, тъй като аналогът в Корея отказа да съдейства непосредствено преди да се състои плануваното и договорено посещение на място, както е обяснено в съображение 45. Поради това разследването на място в помещенията на производителя ще бъде проведено след етапа на временните мерки в рамките на процедурата. Беше изтъкнато също така, че дружеството от Корея като държава аналог е отказало да съдейства поради решението във връзка с ТДПИ. Случаят обаче не е такъв, тъй като отказът беше направен на 3 юли, а оповестяването на констатациите във връзка с ТДПИ беше извършено на 12 юли 2012 г.
(37)
Нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(38)
На основание изложените по-горе съображения нито една от двете групи съдействащи производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(39)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(40)
Производителят износител, който беше включен в извадката и беше поискал ТДПИ, поиска и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. Другият производител износител, който беше включен в извадката, поиска само ИТ. Въз основа на наличната информация беше временно установено, че тези двама производители износители в КНР отговарят на критериите за предоставяне на ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(41)
Шестима съдействащи производители износители подадоха заявления за индивидуално разследване по реда на член 17, параграф 3 от основния регламент, като само един от тях поиска ТДПИ. Беше взето временно решение за провеждането на ИР за производителя износител, поискал ТДПИ, а именно Union Steel China, тъй като това не води до затруднения поради обстоятелството, че този производител износител вече е бил подложен на инспекция в рамките на разглеждането на неговото заявление за ТДПИ.
(42)
Този производител износител е поискал ТДПИ, но и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. След разглеждането на неговото заявление беше временно решено да се предостави ИТ на Union Steel China, тъй като дружеството отговаря на критериите за това.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(43)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(44)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Канада или Южна Африка като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(45)
Комисията разгледа въпроса дали има основание други държави да бъдат избрани за държава аналог, като бяха разпратени въпросници до производители на стоманени продукти с органично покритие в Канада и Южна Африка, както и до производители в Бразилия и Южна Корея. Само двама производители на стоманени продукти с органично покритие отговориха на въпросниците. Единият е в Канада, а другият - в Южна Корея. И двете държави се явяват с отворени пазари, без вносни мита и със значителен внос от няколко трети държави. Освен това в Южна Корея има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. В много напреднал етап от процедурата обаче - на 3 юли 2012 г., непосредствено преди посещението на място от страна на службите на Комисията, южнокорейският производител отказа да съдейства, без да даде обяснение за решението си.
(46)
С оглед на изложеното по-горе, за държава аналог беше избрана Канада. В Канада има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. При разследването се установи, че няма основание да се счита, че Канада не е подходяща за целите на установяването на нормалната стойност.
(47)
Няколко от заинтересованите страни възразиха, че структурата на разходите на производителя в Канада не може да бъде сравнявана със структурата на разходите на китайски производител износител. Не бяха установени обаче значителни различия в структурата на разходите, поради което този довод беше отхвърлен.
(48)
Данните, представени в отговорите на оказалия съдействие канадски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(49)
Поради това беше направено временното заключение, че Канада е подходящ и основателен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(50)
Тъй като едно от дружествата, подбрани да участват в извадката, и дружеството, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено, не можаха да докажат, че изпълняват критериите за ТДПИ, а другото дружество, подбрано да участва в извадката, не поиска ТДПИ, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена въз основа на информацията от производителя в държавата аналог.
(51)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите в Канада на сходния продукт на независими клиенти са били представителни. Беше установено, че продажбите на съдействащия канадски производител на сходния продукт са извършвани в представителни количества на националния канадски пазар в сравнение с разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката, и производителя износител, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено.
(52)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на канадския производител през РП.
(53)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(54)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(55)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на канадския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и маржа на печалбата за рентабилните видове на продукта.
4.3. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(56)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
4.4. Сравнение
(57)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
5. Дъмпингови маржове
(58)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(59)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 61,1 %.
(60)
За да се изчисли дъмпинговият марж в национален мащаб, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(61)
Предвид факта, че степента на оказаното от КНР съдействие беше приблизително 70 %, дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб по отношение на всички други износители в КНР, беше установен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен за производителите износители на представителни видове на продукта. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб беше временно определено на 77,9 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(62)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и свободна търговска зона Zhangjiagang Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Среднопретеглена стойност на извадката
61,1 %
Дъмпингов марж в национален мащаб
77,9 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(63)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно производителите в Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(64)
През РП стоманени продукти с органично покритие са се произвеждали от 22-ма производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 3 645 298 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(65)
В хода на разследването беше установено, че значителна част от производството на включените в извадката производители в Съюза не е предназначено за свободния пазар, а за вътрешно потребление, т.е. то често е прехвърляно (без фактура) и/или е доставяно на трансферни цени в рамките на едно и също дружество или група от дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата.
(66)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е претърпяла вреда, или не, и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза, бе разгледано дали и до каква степен последващата употреба на производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт трябва да се вземе предвид в анализа.
(67)
С цел да се състави възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза Комисията събра и анализира данните, свързани с целия сектор на производство на стоманени продукти с органично покритие, и след това определи дали производството е предназначено за вътрешно потребление, или за свободния пазар.
(68)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, бе установено, че съдържателният анализ и оценка трябва да се съсредоточат върху преобладаващата конюнктура на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем и цени на износ, като поради това показателите за вреда бяха коригирани с оглед на известното вътрешно потребление и продажби в рамките на промишлеността на Съюза, а производството и продажбите за собствено потребление бяха анализирани отделно.
(69)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност. В действителност производството (както за вътрешно потребление, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност независимо дали производството е за вътрешно ползване, или се предлага на свободния пазар.
3. Потребление в Съюза
(70)
Сходният продукт се продава от промишлеността на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля на свързани дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата, т.е. в стоманопреработващи центрове.
(71)
При изчисляването на явното потребление на стоманени продукти с органично покритие в Съюза Комисията добави общия им внос в Съюза по данни, докладвани от Евростат, както и обема на продажбите и вътрешното потребление на сходния продукт в Съюза, който се произвежда от промишлеността на Съюза, по посочените в жалбата данни, които бяха проверени в хода на контролните посещения при включените в извадката производители в Съюза.
(72)
По отношение на данните на Евростат за вноса следва да се отбележи, че описанията на съответните кодове по КН (вж. съображение 13 по-горе) не се ограничават до описанието на продукта, който е предмет на разследването, така че данните на Евростат за вноса под тези кодове може да се отнасят и за други продукти. Поради липсата на информация относно засегнатите в крайна сметка количества от вноса на тези други продукти или на доказателства, че тези количества може да са значителни, беше временно решено да се използват пълните данни на Евростат за вноса под съответните кодове по КН.
(73)
Въз основа на това тенденциите в общото потребление в Съюза са, както следва:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление (в тонове)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
91
(74)
Общото потребление на пазара на ЕС се е свило с 9 % през разглеждания период. Между 2008 и 2009 г. е отбелязан спад с около 24 % в резултат на отрицателните последици в световен мащаб от икономическата криза, по-специално в строителната промишленост. След това потреблението е започнало да се възстановява, като се е увеличило общо с 20 % от 2009 г. до РП, но все още е било под първоначалното си равнище от 2008 г.
4. Внос от съответната държава и пазарен дял
(75)
Вносът в Съюза от КНР показва следното развитие през разглеждания период:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
472 988
150 497
464 582
702 452
Индекс (2008 г. = 100)
100
32
98
149
Пазарен дял
8,3%
3,5%
9,4%
13,6%
Индекс (2008 г. = 100)
100
42
114
163
Източник: Евростат
(76)
Независимо от развитието на потреблението през разглеждания период обемът на вноса от КНР е нараснал значително Ї с 49 %. Поради отрицателните последици от икономическата криза през 2009 г. обемът на вноса от КНР също е отбелязал рязък спад. Вносът от КНР обаче е започнал да се възстановява изключително бързо, така че от 2009 г. до РП увеличението е внушително - 367 %.
(77)
Освен това неговият пазарен дял е нараснал с 63 % през разглеждания период. Въпреки че от 2008 г. до 2009 г. е спаднал с повече от 50 %, вносът е отбелязал впечатляваща тенденция за нарастване от 2009 г. до РП и се е увеличил с 290 %.
4.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Внос с произход от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/t
875
728
768
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
88
91
Източник: Евростат
(78)
През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е спаднала с 9 %. Между 2008 г. и 2009 г. тя е намаляла значително със 17 %, след което е нараснала с пет процентни пункта между 2009 г. и 2010 г. и с още три процентни пункта през РП.
(79)
Цените на вноса от КНР постоянно са били на нива под продажните цени на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. Както се вижда в таблицата по-горе, докато през 2009 г. в разгара на икономическата криза дори рязкото намаляване на цените със 17 % не е успяло да спомогне за това пазарният дял на вноса от Китай да се запази на фона на внезапното свиване на потреблението и значително забавяне на пазара, то постоянното подбиване на цените през следващите години обяснява впечатляващото трайно нарастване на пазарния дял на вноса от КНР между 2009 г. и РП.
(80)
С цел да се установи подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на вноса от китайските съдействащи производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(81)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза, генериран през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване от 25,9 % от страна на съдействащите китайски производители износители.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(82)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(83)
Както е посочено в съображение 5, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(84)
Предоставените и потвърдени данни за шестимата включени в извадката производители от ЕС бяха използвани за установяване на микроикономически показатели, като цени на единица продукция, разходи на единица продукция, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и складови наличности.
(85)
Предоставените от жалбоподателя данни относно всички производители в Съюза на стоманени продукти с органично покритие, които бяха подложени на кръстосана проверка с други налични източници и проверени данни от включените в извадката производители в Съюза, бяха използвани за установяването на макроикономически показатели, като производството на промишлеността на Съюза, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост и производителност.
5.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(86)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
88
86
Производствен капацитет (в тонове)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
96
96
Използване на капацитета
75 %
56 %
68 %
67 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
91
90
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(87)
От таблицата по-горе е видно, че производството е намаляло с 14 % през разглеждания период. В отговор на намаленото търсене през 2009 г. производството рязко е намаляло, след което през 2010 г. отчасти се е възстановило и отново е отбелязало лек спад през РП независимо от увеличеното потребление.
(88)
Производственият капацитет е спаднал с 4 % през разглеждания период. Използването на капацитета е следвало тенденциите в производството и е намаляло с 10 % през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
90
87
Пазарен дял (в тонове)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
104
96
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(89)
През 2009 г. обемът на продажбите на несвързани клиенти от страна на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 19 % През 2010 г. обемът на продажбите се е увеличил с девет процентни пункта, но след това е спаднал с три процентни пункта през РП.
(90)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %. След първоначалното увеличаване на пазарния дял през 2009 г. промишлеността на Съюза е отбелязала намаляване на пазарния си дял през 2010 г. и РП, като в резултат на това нейният пазарен дял е бил с 6 % по-малък през РП, отколкото през 2009 г; това е станало на фона на увеличаване на потреблението с повече от 20 % през същия период. По този начин тя не е била в състояние да се възползва от нарастващото потребление и да си възвърне обема на продажбите и част от пазарния дял, загубени преди това.
(91)
Докато потреблението в Съюза е намаляло с 9 % през разглеждания период, а обемът на продажбите на несвързани лица от страна на промишлеността на Съюза е спаднал с 13 %, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 2,3 процентни пункта от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП.
5.2.3. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Заетост (като еквивалент на пълно работно време)
6 790
5 953
5 723
5 428
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
84
80
Производителност (тона/еквивалент на пълно работно време)
621
545
648
672
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
104
108
Източник: Жалба, отговори на въпросника, Eurofer
(92)
По отношение на заетостта в промишлеността на Съюза се наблюдава тенденция към все по-голям спад. Така например общият брой на наетите лица в промишлеността, измерен в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), е намалял с 20 % през разглеждания период и е достигнал най-ниското си равнище през РП. Производителността обаче се е увеличила с 8 % през разглеждания период, което показва, че промишлеността е правила опити за рационализиране на производствените разходи.
5.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
5.3.1. Средни единични продажни цени в Съюза и производствени разходи
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители в Съюза на несвързани клиенти в Съюза са намалели с 3 % през разглеждания период. В периода от 2009 г. до РП в съответствие с нарастването на потреблението и обема на продажбите цените са се възстановили с 23 %, но не са достигнали своето равнище от 2008 г.
(94)
Същевременно средните разходи за производство и продажба на сходния продукт са нараснали с 6 % през разглеждания период поради нарасналите производствени разходи за единица продукция, тъй като общите и административните разходи за единица продукция са спаднали с 34 %.
(95)
След спада в цената на единица продукция за несвързани клиенти с 21 % през 2009 г. и свързаната с него загуба цената е започнала да се възстановява. През 2010 г. и по време на РП промишлеността на Съюза е отбелязала повишаване на разходите и е успяла да повиши цените само в умерена степен, за да покрие тези разходи, което е било достатъчно само за запазването на рентабилността на едно и също равнище през 2010 г. и РП. Последицата от това е била допълнителна загуба на пазарен дял, тъй като цените на вноса от Китай са били постоянно по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/t)
1 023
805
911
994
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
89
97
Единична производствена цена (EUR/t)
925
884
893
978
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
97
106
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
5.3.2. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Доходност от продажбите на ПИ в ЕС на несвързани купувачи (% от оборота на продажбите)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 138
41
39
Паричен поток (в EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
46
62
Инвестиции (в EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Индекс (2008 г. = 100)
100
8
22
27
Възвръщаемост на инвестициите
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 101
43
44
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(96)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота от тези продажби. През 2009 г., която бележи разгара на икономическата криза, рентабилността на промишлеността на Съюза значително е намаляла, от което е последвала загуба в размер на 13,9 %. От 2010 г. нататък тя е започнала да се възстановява, но нарастващите производствени разходи са попречили да бъде достигнато считаното за здравословно и устойчиво равнище за промишлеността (6,7 % - вж. съображение 156). В рамките на целия разглеждан период рентабилността е спаднала с 61 %.
(97)
Тенденцията по отношение на паричния поток в голяма степен следва отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Най-ниското равнище е достигнато през 2010 г. Също така възвръщаемостта на инвестициите е намаляла с 56 % от 13,8 % през 2008 г. на 6 % през РП.
(98)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта от инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие. В началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да направи значителни инвестиции, но след това инвестициите рязко са намалели през 2009 г. и общо през разглеждания период са се понижили със 73 %.
(99)
Както беше изтъкнато по-горе, финансовите показатели на промишлеността на Съюза са се влошили, но не е видно това сериозно да е засегнало способността ѝ да привлича капитал по време на разглеждания период.
5.3.3. Складови наличности
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
116 852
97 533
124 848
130 593
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
107
112
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(100)
За включените в извадката шестима производители в Съюза складовите наличности представляват около 8 % от производствения обем през РП. През разглеждания период равнището на крайните наличности е нараснало с 12 %. Следва да се отбележи обаче, че складовите наличности не са значим показател за промишлеността, тъй като производството се извършва главно по поръчка, при това складовите наличности са се увеличили главно през периода от 2009 г. до РП, което съвпада с рязкото увеличаване на дъмпинговия внос от КНР.
5.3.4. Разходи за труд
Средни разходи за труд за наето лице (в EUR за включените в извадката производители от Съюза)
60 959
57 892
58 637
62 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
96
102
(101)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители в Съюза са нараснали само с 2 %, което е по-малко от темпа на инфлация. Разследването показа, че включените в извадката производители са направили значителни съкращения, по-специално по отношение на общите и административните разходи, поддържайки ефективността.
5.3.5. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(102)
Както беше посочено в съображение 65, в ЕС съществува значителен пазар на стоманени продукти с органично покритие, който включва използването им надолу по веригата от промишлеността на Съюза. С оглед анализирането на този пазар бяха взети предвид целият обем на вътрешното потребление и продажбите на свързани лица (продажби за вътрешно потребление) от страна на включените в извадката производители в Съюза, както и на други производители в Съюза.
(103)
Беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление са били с цел по-нататъшното преработване от страна на самите дружества или свързани с тях дружества в групите на включените в извадката производители от Съюза, чийто предмет на дейност обхваща главно стопанска дейност със строителни материали в качеството им на крайни ползватели на стоманени продукти с органично покритие.
(104)
Въз основа на набелязаното по-горе беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на производителите в Съюза представляват 27 % от общия обем на производството през РП. През разглеждания период вътрешното потребление и свързаните с него обеми на продажбите са намалели с 19 %, а пазарният дял се е свил с 11 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в тонове)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
81
81
Пазарен дял
22 %
22 %
20 %
19 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
94
89
Източник: жалба и проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(105)
Стойността на вътрешното потребление и на продажбите за вътрешно потребление беше анализирана въз основа на предоставените отговори на въпросника, които бяха проверени по време на контролни посещения при включените в извадката производители. В хода на разследването се установи, че не е налице съществена разлика между вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление по отношение на крайната употреба на продукта. Данни за вътрешно потребление представиха дружествата, при които производството надолу по веригата се извършва от същия правен субект, а продажбите за вътрешно потребление са продажби на свързани правни субекти, при които се издава фактура. Освен това методът на ценообразуване както при вътрешното потребление, така и при продажбите на свързани лица е сходен, т.е. включените в извадката предприятия са фактурирали както на свързаните дружества, така и на вътрешните звена надолу по производствената верига справедливата стойност (метода на надхвърлените разходи) на продукта.
(106)
По този начин средната стойност на тон е нараснала с 1 % през разглеждания период и поради това е била с 2 % по-ниска от продажната цена, която включените в извадката производители в Съюза са фактурирали на несвързани клиенти през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в EUR/t)
967
787
910
975
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
101
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(107)
Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите за вътрешно потребление и самото вътрешно потребление са били предназначени за стопанската дейност със строителни материали надолу по веригата от страна на производителите в Съюза, тези продажби и вътрешното потребление също са били непряко обект на конкуренция от страна на други участници на пазара, в това число дъмпинговия внос от КНР. Вътрешното търсене на производството надолу по веригата би зависило от възможността продуктите надолу по веригата да се продават на свободния пазар, който не е засегнат от дъмпингов внос. Поради това може да се направи заключението, че свитите обеми и пазарен дял през разглеждания период са се дължали на конкуренцията, оказвана с дъмпинговия внос от КНР.
5.3.6. Въздействие от минал дъмпинг или субсидиране
(108)
Тъй като това е първата антидъмпингова процедура по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействие от евентуален минал дъмпинг или субсидиране.
6. Размер на действителния дъмпингов марж
(109)
Всички установени и посочени по-горе маржове в раздела относно дъмпинга значително надвишават нивото de minimis. Освен това, предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от КНР, въздействието на действителния дъмпингов марж на пазара на ЕС не може да се смята за незначително.
7. Заключение относно вредата
(110)
Разследването показа, че всички показатели за вреда, отнасящи се до икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили или не са се развивали в съответствие с потреблението през разглеждания период.
(111)
През разглеждания период на фона на непрекъснато намаляващо потребление обемът на вноса от КНР е нараствал непрестанно и значително. Същевременно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с общо 13 %, а нейният пазарен дял е намалял от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП. Макар потреблението да се е възстановило с 20 % от 2009 г. до РП, след като в годината на икономическа криза търсенето е било засегнато, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал. Промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне загубения пазарния дял поради значителното нарастване на дъмпинговия внос от КНР на пазара на ЕС. Дъмпинговият внос на ниски цени се е увеличавал през разглеждания период, като постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(112)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток и рентабилността. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да инвестира е била накърнена.
(113)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(114)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде определена като значителна. Освен това бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тях, не се приписва като дължаща се на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(115)
Разследването показа, че през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло с 9 %, докато обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил рязко с около 49 %, а пазарният му дял също се е увеличил с 63 % от 8,3 % през 2008 г. на 13,6 % през РП. Същевременно обемът на продажбите от страна на промишлеността на Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %, а пазарният дял на тези продажби е намалял с 4% от 59 % през 2008 г. на 56,7% през РП.
(116)
Освен това, въпреки че вносът от КНР също е бил засегнат от икономическата криза и е намалял с 68 % от 2008 г. до 2009 г., той много бързо се е възстановил от 2009 г. до РП, като към края на РП е нараснал с 367 %, независимо че през този период потреблението в Съюза е нараснало само с 20 %. Посредством намаляването на единичната цена с 9 % в сравнение с 2008 г. и посредством подбиването на цените на промишлеността на Съюза с 25,9 % през РП пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил от 2008 г. до РП с 63 % и е достигнал 13,6 %.
(117)
В същото време от 2008 г. до РП като цяло обемът на продажбите от страна на производителите в Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %. В периода на възстановяването на пазара от 2009 г. до РП промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на несвързани лица само с 8 %, но е загубила пазарен дял от 9 %, като по този начин се е възползвала само в ограничена степен от нарасналото потребление. В действителност възстановилото се потребление се е отразило най-благоприятно върху вноса от Китай, при това в значително по-голяма степен, отколкото върху останалите участници на пазара.
(118)
Средните цени на вноса от КНР са спаднали с 9 % през разглеждания период. Независимо от тенденцията за повишаване на цените след рязкото им спадане през 2009 г. от 2009 г. до РП те постоянно са били под равнището на цените на промишлеността на Съюза. Единичната цена за несвързани клиенти в ЕС е намаляла само с 3 %, което показва известна устойчивост спрямо натиска върху цените, упражняван посредством вноса от Китай. Въпреки това обаче тези цени очевидно са били поддържани за сметка на по-ниски обеми на продажбите и по-ниската рентабилност на тези продажби, тъй като те са намалели с 61 % от 6,7 % през 2008 г. на 2,6 % през РП поради повишаване на производствените разходи.
(119)
На основание изложеното по-горе беше направено заключението, че рязкото нарастване на дъмпинговия внос от КНР на цени, които постоянно подбиват цените на промишлеността на Съюза, е изиграло решаваща роля за значителната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, като това е попречило на промишлеността на Съюза да се възползва в пълна степен от възстановеното потребление в Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети страни
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Южна Корея
Обем (в тонове)
228 123
226 568
173 935
237 164
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
76
104
Пазарен дял (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
131
88
114
Ср. цена
901
727
846
903
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
100
Индия
Обем (в тонове)
159 999
149 138
155 384
141 391
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
97
88
Пазарен дял (%)
2,8%
3,4%
3,2%
2,7%
Индекс (2008 г. = 100)
100
123
112
97
Ср. цена
932
667
773
824
Индекс (2008 г. = 100)
100
72
83
88
Други държави
Обем (в тонове)
249 151
158 461
124 319
167 007
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
50
67
Пазарен дял (%)
4,4%
3,7%
2,5%
3,2%
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
58
74
Ср. цена
951
809
924
955
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
97
100
Общо за всички трети държави, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
637 274
534 167
453 637
545 562
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
71
86
Пазарен дял (%)
11,2%
12,3%
9,2%
10,5%
Индекс (2008 г. = 100)
100
110
82
94
Ср. цена
929
735
842
898
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
91
97
Източник: Евростат
(120)
Докато вносът от КНР е съставлявал 56 % от целия внос в ЕС през РП, други важни източници на внос са били Република Индия (Индия) (11 %) и Южна Корея (19 %). За разлика от вноса от КНР, вносът от Индия като цяло е намалял с 12 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е свил с 3 % въпреки рязкото спадане на средната му цена с 12 %. Вносът от Южна Корея е нараснал само с 4 %, като средната цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г. Пазарният дял на вноса от Индия е бил 2,7 % през РП, а делът на вноса от Южна Корея е бил 4,6 %.
(121)
Другият внос, който съставлява 14 % от общия внос, е намалял с 33 %, а средната му цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г.
(122)
Независимо че средната цена на целия друг внос е била под ценовото равнище на промишлеността на Съюза, въздействието на този внос, ако изобщо е налице, може да бъде само незначително. На първо място, липсват данни, че вносът от други източници е извършван при несправедливи търговски условия. На второ място, за разлика от вноса от Китай, като цяло ценовото равнище на вноса от други основни източници се е задържало по-скоро устойчиво през целия разглеждан период, като това показва, че промишлеността на Съюза може успешно да се конкурира в пазарните сегменти с този внос. На трето място, вносът от други държави е намалял в хода на разглеждания период и все още остава на по-ниско равнище и като цяло, и за основните държави износители поотделно. Освен това намаляващият пазарен дял на другия внос потвърждава, че този внос не е могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза.
3.2. Износни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Износ по данни на Евростат (в тонове)
669 790
612 204
580 477
605 760
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
87
90
Средна цена (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
93
102
Износ на включените в извадката производители от Съюза
53 542
46 516
48 102
46 228
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
90
86
Средни продажни цени (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
91
104
Източник: Евростат и проверени отговори на въпросника
(123)
По данни на Евростат през разглеждания период общият износ на стоманени продукти с органично покритие от страна на промишлеността на Съюза за трети държави е намалял с 10 %. Средната цена обаче е била сравнително висока и се е повишила с 2 % през разглеждания период. Износът е представлявал 17 % от общото производство в ЕС и с това е спомогнал промишлеността на Съюза да реализира икономии от мащаба и да намали общите производствени разходи. Поради това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за значителната вреда.
(124)
Тази обща ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители в Съюза за несвързани клиенти в трети държави. През разглеждания период този износ е намалял с 14 %, но и в този случай единичната износна цена постоянно е била по-висока (средно с 2 - 12 % в зависимост от годината) от цената в ЕС. Тъй като обемът на износа е бил само 3 % от общото производство, не е възможно този износ да е допринесъл към претърпяната вреда на пазара на ЕС.
3.3. Внос от КНР от страна на самата промишленост на Съюза
(125)
В хода на разследването бе изтъкнато, че жалбоподателите (посредством свързаните с тях дружества) сами са извършвали внос на разглеждания продукт от КНР, като този внос е съставлявал 20 - 40 % от общия внос от КНР. Не бяха представени обаче доказателства в подкрепа на това твърдение. В хода на разследването във връзка с тези твърдения беше установено, че през РП производителите в Съюза са внесли само около 10 000 тона, което до голяма степен съответства на предоставените от жалбоподателя данни при започването на процедурата. Установено бе, че свързани с производителите в Съюза дружества са внесли приблизително същия обем, който не е бил оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Заедно тези внесени количества представляват само 2 - 3 % от общия внос от КНР. Поради това не може да бъде направено заключението, че промишлеността на Съюза е внасяла от КНР такива количества и по такъв начин, че 1) да бъде поставено под въпрос собственото им положение на производители в Съюза по член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент, или 2) да се самоувреди. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.4. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(126)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от нейното пряко или опосредено от свързани дружества в групите участие в стопанската дейност надолу по веригата за производство на строителни материали (например плоскости тип „сандвич“, трапецовидни профили и т.н.). По-специално беше посочено, че промишлеността на Съюза е предоставяла на свои предприятия надолу по веригата стоманени продукти с органично покритие на по-ниски цени, отколкото на несвързани предприятия, като по този начин е „субсидирала“ своите предприятия в рамките на групата и им е предоставяла възможност да подбиват цените на конкурентите си в сегмента надолу по веригата.
(127)
Както бе посочено в съображения 102 - 107, средната стойност на вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на тон е била само с 2 % по-ниска от продажната цена на несвързани клиенти през РП. Освен това разследването показа, че по всяка вероятност вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление сами са били косвено засегнати от нелоялната конкуренция посредством дъмпинговия внос. Ако, както се твърди, извършващите дейност надолу по веригата предприятия на производителите в Съюза са извлекли ползи, това е щяло да намери отражение в развитието на този показател за вреда. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Икономическа криза
(128)
Икономическата криза и нейното въздействие върху строителната промишленост поне частично обяснява свиването на търсенето и натиска върху цените през разглеждания период. Както беше посочено по-горе, през 2009 г. потреблението се е свило с 24 %. От 2010 г. нататък обаче пазарът започна да се възстановява и до края на РП потреблението се е увеличило с 20 %.
(129)
При анализа на вредата и причинно-следствената връзка обаче беше направена разбивка на пазара за 2009 г. и за последващото възстановяване от 2009 г. до РП. При анализа на вредата и причинно-следствената връзка беше ясно доказано, че вносът от КНР се е възползвал в пълна степен от възстановяващото се потребление и освен това постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза - по тази причина, вместо всички участници на пазара да имат еднаква възможност за възстановяване след спада, те са били принудени непрекъснато да се борят за своето оцеляване.
3.6. Структурен свръхкапацитет
(130)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза, която се състои от вертикално интегрирани стоманопроизводители, е бил не вносът от КНР, а структурни проблеми на стоманодобивната промишленост в ЕС, като например нейния свръхкапацитет. Беше изтъкнато, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет, като евентуално претърпяната вреда е била последица от наличието на твърде голям брой производствени мощности.
(131)
За производството на стоманени продукти с органично покритие действително е необходим значителен капитал, а постоянните разходи в тази промишленост са относително високи. От това обаче не следва, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет. Констатациите сочат, че след леко увеличаване на инсталационните мощности през 2009 г. производственият капацитет на промишлеността е спаднал през 2010 г. и отново през РП. Капацитетът през РП е бил по-нисък от действителното потребление през 2008 г., една година преди да бъде усетено цялостното въздействие на икономическата криза. Потреблението в ЕС все още не е достигнало равнището си от 2008 г.
(132)
Освен това при разследването беше констатирано, че отрицателното въздействие от свръхкапацитета се дължи само в минимална степен на производителите на стоманени продукти с органично покритие в ЕС. На първо място, разследването показа, че промишлеността на Съюза очевидно е вземала мерки, за да поддържа ефективността си - разходите за продажби, общите и административните разходи са били намалени значително с 34 %, а производителността е била увеличена с 8 % в целия промишлен отрасъл и с 6 % във включените в извадката дружества. На второ място, непрекъснатите инвестиции в производствените линии и гъвкавостта при тяхното използване за производството на други продукти са спомогнали за реализирането на икономии от мащаба и намаляване на крайните постоянни разходи. През разглеждания период във включените в извадката дружества използването на капацитета е намаляло с 18 %, а средните производствени разходи са се увеличили само с 9 %, като това увеличение включва и цените на суровините. Следователно не може да бъде направено заключението, че свръхкапацитетът може да наруши причинно-следствената връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(133)
Беше установено, че е налице съществено увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от КНР през разглеждания период, по-специално от 2009 г. до РП. Беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, фактурирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(134)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с отрицателните тенденции по отношение на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това състояние се е влошило през РП, когато независимо от възстановяващото се потребление промишлеността на Съюза не е била в състояние да си възвърне загубения пазарен дял и рентабилност; другите финансови показатели, като паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са останали на равнището от 2010 г., а заетостта е достигнала най-ниското си равнище.
(135)
Разглеждането на другите известни фактори, които са можели да причинят вреда на промишлеността с Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза поради вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(137)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(138)
Промишлеността на Съюза като цяло е съставена от 22 известни производители, които по данни на Eurofer представляват цялото производство на стоманени продукти с органично покритие в Съюза. Тези производители са установени в различни държави - членки на Съюза, като ползват услугите на повече от 5 400 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(139)
Нито един от производителите не възрази срещу започването на разследването. Както бе посочено по-горе по отношение на макроикономическите показатели, в цялата промишленост на ЕС е отбелязано влошаване на състоянието и отрицателно въздействие на дъмпинговия внос.
(140)
Промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда сочат за наличието на неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължава да се влошава.
(141)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на стоманените продукти с органично покритие да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние.
(142)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. Това положение не би могло да се задържи в средносрочен и дългосрочен план. Освен това е вероятно някои отделни производители да бъдат принудени да закрият производствените си мощности, тъй като са отчели значителни загуби през разглеждания период. С оглед на претърпените загуби и високия дял на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители в Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки.
(143)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите и вносителите
(144)
Както беше посочено в съображение 10, петима вносители се представиха, но само двама от тях изпратиха отговори на въпросника. От приблизително 100 ползватели, изброени в жалбата, 19 се представиха и заявиха своя интерес от процедурата. Впоследствие десет дружества представиха отговори на въпросника.
(145)
Най-активните ползватели и вносители представиха съвместно писмени становища, а в хода на разследването бяха проведени няколко изслушвания. По-долу е направен анализ на основните им доводи във връзка с налагането на мерките.
3.1. Конкуренция на пазара на ЕС
(146)
Беше направено твърдението, че пазарът на стоманени продукти с органично покритие в ЕС не е достатъчно конкурентен и вносът от КНР е бил необходим, така че дружествата, които внасят и използват стоманени продукти с органично покритие, да разполагат с по-добри позиции при воденето на търговски преговори. Освен това беше изказано предположението, че промишлеността на Съюза е участвала в олигополни договорености с цел контролирането на пазара. Тези твърдения не намериха потвърждение през временния етап на разследването. Напротив, беше установено, че производителите в Съюза се конкурират на едни и същи пазари и често продават на едни и същи клиенти или взаимно на своите дружества от строителната промишленост. Като се има предвид, че не бяха предоставени доказателства освен единични оплаквания за трудности при договарянето на цените, както и че наред с петте групи производители в Съюза, които поддържат жалбата, в ЕС извършват дейност още 11 производители на стоманени продукти с органично покритие, някои от които са много големи, а също и многообразието на източниците на внос, това твърдение се явява необосновано и временно се отхвърля.
3.2. Недостатъчно снабдяване
(147)
Направено беше и твърдението, че налагането на мерки по отношение на вноса от Китай би довело до недостиг на стоманени продукти с органично покритие на пазара на ЕС. Като се имат предвид описаното по-горе многообразие на източниците за доставка, както и свободният производствен капацитет на промишлеността на Съюза, не може да се счита за вероятно да настъпи такъв недостиг. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.3. Заключение относно интереса на ползвателите и вносителите
(148)
Десетимата съдействащи ползватели са осъществили 7 % от общия внос от Китай през РП. Разследването показа, че всички ползватели разполагат с различни източници за доставка. Покупките от Китай са представлявали средно около 15 % от общо направените покупки на стоманени продукти с органично покритие; освен това най-големите обеми са били с източник производителите в ЕС (73 %), а 12 % са били внесени от други трети държави. Тъй като разглежданият продукт е високо стандартизиран, значението на обвързаността на клиентите е по-скоро относително - когато става въпрос за качеството на продукта, както ползвателите, така и вносителите могат много лесно да сменят източника за доставки.
(149)
Разследването показа, че всички съдействащи ползватели с изключение на един са отчели рентабилност в сектора, в който се използва разглежданият продукт, като през РП тяхната рентабилност е варирала между 1 % и 13 % в зависимост от дружеството. Освен това рентабилността на тези предприятия не е зависела в значителна степен от вноса на разглеждания продукт от КНР.
(150)
Въз основа на предоставените от ползвателите отговори на въпросника беше оценено възможното въздействие на предлаганите мерки. Дори да се предположи, че ще настъпи малко вероятното най-неблагоприятно развитие за съдействащите ползватели, т.е. те да не могат да предадат повишението на цените и да бъдат задължени да внасят от Китай същите обеми, въздействието на равнището на митата върху техните производствени разходи би се изразило в повишение между 1 % и 5 %, а върху рентабилността - с намаляване с 1 - 2,8 процентни пункта за по-голямата част от вноса и с около 4 процентни пункта за вноса с налагането на остатъчно мито. По-вероятно обаче е въздействието да бъде в много по-малка степен от описаното, тъй като вносът от КНР представлява по-скоро малка част от стопанската дейност на ползвателите, поради което може да се очаква, че увеличението на цените поради антидъмпинговите мерки ще бъде сравнително лесно предадено. Освен това поради това, че много от производителите в ЕС разполагат със значителни алтернативни източници на внос, по отношение на които не се прилагат мерки, като например Индия и Южна Корея, очаква се, че цените на пазара след налагането на мерките ще отразят и тези фактори.
(151)
През РП двамата съдействащи вносители са осъществили около 6 % от общия внос от Китай, като точният размер не е оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно на ползвателите, вносителите също са продължавали да разполагат с различни източници за доставка наред с КНР. Освен това беше установено, че е възможно рентабилността на вносителите да бъде засегната в по-голяма степен от мерките, отколкото рентабилността на ползвателите, ако те продължават да внасят по същата схема, както през РП. На практика обаче в качеството си на търговци вносителите имат склонност да проявяват дори по-голяма гъвкавост, отколкото ползвателите, и е много вероятно те първи да започнат да използват алтернативни източници за доставка.
(152)
Освен това в тази връзка следва да се има предвид, че част от ползата, която извличат ползвателите и вносителите от вноса от Китай, всъщност произтича от практикуваната от китайските износители нелоялна ценова дискриминация и е възможна поради нея, а не поради естествено конкурентно предимство. Поради това възстановяването на равните възможности на пазара на ЕС посредством коригирането на произтичащото от дъмпинговия внос нарушаване на търговията всъщност ще предостави възможност на пазара на стоманени продукти с органично покритие отново да бъдат налице здравословни, основани на пазарната икономика динамични процеси и ценови тенденции, като не се поставят в неблагоприятно положение други участници (ползватели, производители и крайни потребители), които не могат за извличат непосредствена полза от дъмпинговия внос.
4. Заключение за интереса на Съюза
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(154)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(155)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(156)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се, че за основа на печалбата, която би могла да бъде реализирана, ако не е налице дъмпингов внос, следва да се приеме 2008 г., когато вносът от Китай е бил по-слабо разпространен на пазара на Съюза. Поради това се счита, че марж на печалбата в размер на 6,7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(157)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6,7 % към производствените разходи.
(158)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в КНР, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, с цената, която не причинява вреда, на промишлеността на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на предходното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на предприятието или след учредяването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(162)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(163)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно мито
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Други оказващи съдействие дружества
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Всички други дружества
77,9 %
57,8 %
57,8%
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(164)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за започване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на мита за целите на настоящия регламент са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани при определяне на каквато и да е окончателна мярка,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. плоскости тип „сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (кодове по ТАРИК 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 и 7226997091) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Всички други дружества
57,8 %
B999
3. Временните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2012 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 845/2012
(2012. gada 18. septembris),
ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija 2011. gada 21. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (turpmāk “procedūras sākšanas paziņojums”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eurofer (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 7. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 70 %, no konkrētu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu kopējās produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējiem, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem, piegādātājiem un attiecīgajām zināmajām apvienībām, kā arī ĶTR pārstāvjiem. Komisija arī informēja ražotājus Kanādā un Dienvidāfrikas Republikā (turpmāk “Dienvidāfrika”), kuras procedūras sākšanas paziņojumā bija minētas kā iespējamās analogās valstis. Ieinteresētajām personām procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.
(4)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju skaitu, procedūras sākšanas paziņojumā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts procedūras sākšanas paziņojumā, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu.
(5)
Komisija procedūras sākšanas paziņojumā norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Šajā izlasē bija iekļauti seši Savienības ražotāji, par kuriem Komisijai bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu, un kuri bija atlasīti pēc ražošanas, pārdošanas apjoma, lieluma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Atlasīto Savienības ražotāju saražotā produkcija veidoja 46 % no Savienības produkcijas un 38 % no Savienības pārdošanas apjoma. Turklāt ieinteresētās personas procedūras sākšanas paziņojumā bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par provizorisko izlasi. Viens no Savienības ražotājiem paziņoja, ka nevēlas tikt iekļauts izlasē, un to izlasē aizstāja ar nākamo lielāko ražotāju.
(6)
26 ražotāji eksportētāji vai to grupas ĶTR sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, sākotnēji izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību. Tomēr viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem sniedza neprecīzus eksporta datus un tika izslēgts no izlases. Divi citi ražotāji eksportētāji, kuri vēlāk tika iekļauti izlasē, atteicās sadarboties. Tādēļ Komisija nolēma izlasē iekļaut vienīgi tos divus ražotājus eksportētājus, kuri sākotnēji bija atlasīti iekļaušanai izlasē un kuriem bija vislielākais eksporta apjoms uz Savienību. To eksporta apjoms veido vairāk nekā 30 % no kopējā apjoma, ko eksportē visi Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.
(7)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (turpmāk “TER”) vai atsevišķā režīma (turpmāk “AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas iestādēm un citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā. Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, tostarp viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Viens no šiem ražotājiem eksportētājiem, kurš netika iekļauts izlasē, vēlāk atsauca savu pieprasījumu. Otrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja tikai AR.
(8)
Pieci nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tā kā to importētāju skaits, kuri sadarbojās, bija neliels, izlases veidošanu vairs neuzskatīja par nepieciešamu.
(9)
Komisija nosūtīja anketas abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, 14 citiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri to bija pieprasījuši, 4 ražotājiem Kanādā, 3 ražotājiem Dienvidāfrikā, 5 ražotājiem Korejas Republikā (turpmāk “Dienvidkoreja”), 5 ražotājiem Brazīlijas Federatīvajā Republikā (turpmāk “Brazīlija”) - kandidātvalstīm uz analogās valsts statusu -, 6 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, 5 importētājiem Savienībā, kuri sadarbojās, un zināmajiem lietotājiem.
(10)
Tika saņemtas atbildes no 9 ražotājiem eksportētājiem un to saistītajiem uzņēmumiem ĶTR, 1 ražotāja Kanādā un 1 ražotāja citā iespējamajā analogajā valstī - Dienvidkorejā. Turklāt uz anketas jautājumiem bija atbildējuši 6 izlasē iekļautie Savienības ražotāji, 2 nesaistītie importētāji un 10 lietotāji.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
(a)
Savienības ražotāji:
-
ArcelorMittal Belgium, Beļģija, un tā saistītais pārdošanas uzņēmums ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luksemburga,
-
ArcelorMittal Poland, Polija,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Vācija,
-
voestalpine Stahl GmbH un voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austrija,
-
Tata Steel Maubeuge SA (agrāk pazīstams ar nosaukumu Myriad SA), Francija,
-
Tata Steel UK Ltd, Apvienotā Karaliste;
(b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd un Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Hangzhou P.R.P.T., Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China un tā saistītais uzņēmums Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
(c)
Savienības importētāji:
-
ThyssenKrupp Mannex, Vācija;
(d)
Savienības lietotāji:
-
Steelpartners NV (kas pieder Joris IDE grupai), Beļģija.
3. Izmeklēšanas periods
(12)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(13)
Attiecīgais ražojums ir konkrēti ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda ražojumi (turpmāk “OTR”), proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējoša tērauda) plakani velmējumi, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kas iestiprināts starp tām, un izņemot ražojumus ar cinka putekļu galīgo pārklājumu (ar cinku bagātināta krāsa, kurā ir ne mazāk kā 70 masas % cinka), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk “attiecīgais ražojums”).
(14)
OTR galvenokārt tiek izmantoti būvniecībā, arī turpmākai pārstrādei dažādos būvniecībā izmantojamos ražojumos (piemēram, daudzslāņu paneļos, jumta paneļos, pārklājuma loksnēs u.c.). Tos izmanto arī sadzīves priekšmetu (baltu un brūnu ražojumu) vai būvniecības iekārtu (durvju, radiatoru, apgaismes ierīču u.c.) ražošanai.
2. Līdzīgais ražojums
(15)
Izmeklēšana parādīja, ka OTR, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, OTR, kas tiek ražots ĶTR un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un OTR, ko no ĶTR importē Savienībā, kā arī OTR, kas tiek ražots un pārdots Kanādā, kuru izmantoja par analogo valsti, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats gala lietojums. Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(16)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ĶTR ražojumi nav salīdzināmi ar Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem, jo ĶTR ražojumi tika pārdoti citā tirgus un cenu segmentā un bija paredzēti citādam gala lietojumam, piemēram, āra konstrukcijām, kamēr būtiska Savienības ražošanas nozares ražojumu daļa ir ļoti kvalitatīvi ražojumi, kurus izmanto tikai mājsaimniecības elektroierīču tirgus segmentā.
(17)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražotāji patiešām daļu savas produkcijas bija pārdevuši tādos tirgus segmentos kā mājsaimniecības elektroierīces, taču minētie ražojumi bija pārdoti arī būvmateriālu nozarē, par kuru tiek apgalvots, ka tā ir galvenais tirgus segments, kurā nonāk no Ķīnas eksportētie ražojumi. Turklāt tika konstatēts, ka cenu līmenis šajās nozarēs vieniem un tiem pašiem ražojumu veidiem, kurus pārdod dažādiem lietotājiem, lielā mērā ir salīdzināms.
(18)
Jānorāda, ka attiecīgais ražojums lielā mērā ir standartveida ražojums, tāpēc tā fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības ir līdzīgas līdzīgā ražojuma fizikālajām un ķīmiskajām pamatīpašībām neatkarīgi no gala lietojuma. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3. Pieprasījumi par ražojumu izslēgšanu
(19)
No lietotājiem, Ķīnas eksportētājiem un Savienības ražotājiem tika saņemti vairāki pieprasījumi par konkrētu ražojumu veidu izslēgšanu. Bija pieprasīts izslēgt tādus ražojuma veidus kā, piemēram, ar hromu vai skārdu pārklātu tēraudu, ar neorganiskā cinka silikāta kārtu vai ar citiem neorganiskiem materiāliem pārklātas tērauda plāksnes.
(20)
Tomēr daži no šiem pieprasījumiem nav pietiekami pamatoti ar dokumentiem, lai varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu, tāpēc līdz šim nav izdarīti nekādi secinājumi. Tādējādi tika nolemts šos apgalvojumus pārbaudīt sīkāk.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viens skaidri saprotams grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmanto visiem nolūkiem,
-
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika,
-
tiesību akti par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, un
-
valūtas konvertāciju veic saskaņā ar tirgus likmēm.
(22)
Atbilstoši 8. apsvērumā izklāstītajam trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja tirgus ekonomikas režīmu un norādītajā termiņā aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, bet vēlāk viens no tiem savu pieprasījumu atsauca.
(23)
Pēc 2012. gada 2. februārī pieņemtā Tiesas sprieduma (3) attiecībā uz pārējiem diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri bija pieprasījuši TER, tika nolemts pārbaudīt pieprasījumus, ko bija iesniedzis gan izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd un tā saistītie uzņēmumi), gan izlasē neiekļautais ražotājs eksportētājs (Union Steel China un tā saistītais uzņēmums). Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās.
(24)
Tika konstatēts, ka neviena no abām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām, kuras sadarbojās, neatbilst TER piešķiršanas kritērijiem, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, jo galvenā izejmateriāla - karsti velmētu tērauda tinumu - izmaksas ir ievērojami izkropļotas valsts iejaukšanās dēļ, kas norisinājās ĶTR tērauda tirgū, un minētās izmaksas būtībā neatspoguļo tirgus vērtības.
(25)
Par Ķīnas valsts iejaukšanos tērauda nozarē liecina tas, ka vairākums lielāko Ķīnas tērauda izstrādājumu ražotāju pieder valstij un tērauda izstrādājumu ražošanas jaudu un produkcijas izlaidi ietekmē dažādi piecu gadu industriālie plāni, jo īpaši pašreizējais divpadsmitais piecu gadu plāns (2011-2015) dzelzs un tērauda nozarei.
(26)
Turklāt valsts ievērojami kontrolē izejmateriālu tirgu. Koksam (kas kopā ar dzelzsrūdu ir galvenā tērauda ražošanas izejviela), to eksportējot, piemēro kvantitatīvos ierobežojumus un izvedmuitas nodokli 40 % apmērā. Tāpēc var secināt, ka Ķīnas tērauda ražošanas tirgus ir izkropļots nozīmīgas valsts iejaukšanās dēļ.
(27)
Šis izkropļojums atspoguļojas cenā, ko izmeklēšanas periodā par karsti velmētiem tērauda tinumiem bija maksājuši pārbaudītie uzņēmumi. Tika konstatēts, ka minētās cenas bija ievērojami zemākas nekā cenas starptautiskajā tirgū. Tāpēc var secināt, ka OTR ražošanā bija radītas priekšrocības no neparasti zemām karsti velmētu tērauda tinumu cenām, ko bija izraisījusi valdības iejaukšanās, kuras rezultātā tika izkropļotas OTR cenas ĶTR. Šā izkropļojuma dēļ Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija lielas priekšrocības izmaksu ziņā, jo galvenā izejmateriāla - karsti velmētu tērauda tinumu - izmaksas veido apmēram 80 % no ražošanas izmaksām. Tādējādi uzskatāms, ka nav izpildītas 1. kritērija prasības.
(28)
Papildinot iepriekš aprakstīto vispārējo situāciju, viens ražotājs eksportētājs neatbilda 2. kritērija prasībām, jo trijos tā saistītās grupas uzņēmumos tika konstatēti būtiski grāmatvedības sistēmas pārkāpumi.
(29)
Komisija oficiāli paziņoja konstatējumus par TER attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējam. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tai būtu īpaši iemesli.
(30)
Sūdzības iesniedzējs, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un ĶTR iestādes sniedza rakstiskus apsvērumus. Sūdzības iesniedzējs piekrita konstatējumiem par TER. Ķīnas ražotājs eksportētājs galvenokārt apšaubīja to, vai pārbaudīto uzņēmumu maksātās cenas par karsti velmētiem tērauda tinumiem patiešām bijušas ievērojami zemākas nekā cenas starptautiskajā tirgū, taču nesniedza nekādu informāciju, kas pamatotu šīs šaubas. Tomēr Eurostat dati, ko apstiprina arī citi pieejamie statistikas dati (4), skaidri rāda, ka minētās cenas bija ievērojami zemākas par cenām starptautiskajā tirgū salīdzinājumā ar attiecīgajām cenām Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Japānā. Tāpēc šo argumentu noraidīja.
(31)
ĶTR iestādes iebilda - tas, ka nozares līmenī varētu būt izkropļotas karsti velmētu tērauda tinumu cenas, nebūt neliedz izpildīt 1. kritēriju, kas paredz cenu noteikšanu uzņēmumu līmenī. Tomēr saskaņā ar 27. apsvērumā minēto galvenā izejmateriāla cenas izkropļojums atspoguļojas cenā, ko bija maksājuši visi pārbaudītie uzņēmumi. Pirmkārt, neviena no pusēm to neapstrīdēja un, otrkārt, TER atbilstības pārbaude tika veikta uzņēmumu līmenī, un konstatējumi neattiecās tikai uz vispārējiem horizontāla rakstura jautājumiem vien. Tāpēc šo argumentu noraidīja.
(32)
ĶTR iestādes arī apgalvoja, ka piecu gadu plāni ir nesaistošas vadlīnijas, kurām ĶTR nav likumīga spēka. Tomēr atbilstoši 25. apsvērumā minētajam neatkarīgi no šo plānu precīzā juridiskā statusa nevar noliegt, ka ar šo plānu palīdzību ĶTR valdības iejaukšanās būtiski ietekmē tērauda ražošanas nozares jaudu un produkcijas izlaidi. Tāpēc šo argumentu noraidīja.
(33)
Tika arī apgalvots - tas, ka Komisija izskata prasības par TER piešķiršanu, ir pretrunā 2012. gada 2. februārī pieņemtajam Tiesas spriedumam (5) Brosmann lietā un 2012. gada 19. jūlijā pieņemtajam Tiesas spriedumam (6) Zhejiang Xinan Chemical lietā. Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka procedūra tika veikta, ņemot vērā spriedumu Brosmann lietā, un savā iesniegtajā dokumentā ĶTR iestādes to bija atzinušas. Turklāt galvenais jautājums spriedumā Zhejiang lietā bija valsts iejaukšanās uzņēmumu lēmumu pieņemšanā. Tomēr šajā procedūrā galvenais TER piešķiršanas noraidījuma iemesls bija tas, ka galvenā izejmateriāla cena neatspoguļo tirgus vērtības. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
(34)
Turklāt tika apgalvots - tā kā paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā, kas skar attiecīgo ražojumu, cita starpā tiek pārbaudīts, vai nenotiek produkcijas izlaides izkropļošana, Komisijai būtu bijis jāņem vērā minētajā paralēli notiekošajā procedūrā savāktie pierādījumi šajā jautājumā. Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka pašreizējā antidempinga procedūrā, kurā tika veikta TER piešķiršanas pārbaude, tika pārbaudīts, vai galvenā izejmateriāla izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. Tāpēc šajā ziņā secinājums, ka sakarā ar neparasti zemām karsti velmētu tērauda tinumu cenām, kā minēts 27. apsvērumā, OTR ražošanā ĶTR pastāv priekšrocības, ir pilnībā pamatots un nekādā ziņā nav pretrunā iespējamiem antisubsidēšanas procedūrā izdarītajiem konstatējumiem vai otrādi. Visi iespējamie antisubsidēšanas procedūrās izdarītie konstatējumi būtiski atšķiras no konstatējumiem par TER. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
(35)
ĶTR iestādes arī apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi konstatējumus par TER Ķīnas iestādēm. Tomēr šis apgalvojums ir nepatiess, jo Komisijas dienesti 2012. gada 12. jūlijā Ķīnas pārstāvniecībai ES iesniedza verbālnotu ar konstatējumiem par TER.
(36)
Visbeidzot, tika apgalvots, ka Komisija pagaidu maksājumu noteikšanai izmanto nepārbaudītus analogās valsts ražotāja sniegtus datus. Tomēr šis apgalvojums ir nepatiess, jo Komisija izmantoja datus, kurus tā bija izanalizējusi un atzinusi par ticamiem, kā skaidri norādīts 48. apsvērumā. Tā kā analogās valsts Korejas ražotājs tieši pirms plānotā un saskaņotā pārbaudes apmeklējuma atteicās sadarboties, kā paskaidrots 45. apsvērumā, Komisija sadarbības nolūkā vērsās pie ražotāja analogajā valstī Kanādā. Tādējādi pārbaude minētā ražotāja telpās tiks veikta pēc procedūras provizoriskā posma beigām. Tika arī apgalvots, ka analogās valsts Korejas uzņēmums bija atteicies no sadarbības TER lēmuma dēļ. Tomēr šis apgalvojums ir nepatiess, jo par atteikšanos tapa zināms 2012. gada 3. jūlijā, kurpretim konstatējumi par TER tika izpausti 2012. gada 12. jūlijā.
(37)
Neviens no izvirzītajiem apgalvojumiem nebija tāds, lai mainītu konstatējumus par TER piešķiršanu.
(38)
Ņemot vērā iepriekš minēto, neviena no abām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās un kas bija pieprasījušas TER, nevarēja pierādīt, ka tās atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
2. Atsevišķais režīms (AR)
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
tie, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(40)
Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kurš pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumā, ja tam netiktu piešķirts TER. Otrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja tikai AR. Balstoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka šie abi ražotāji eksportētāji ĶTR atbilst AR piešķiršanas kritērijiem.
3. Atsevišķa pārbaude
(41)
Seši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi, un tikai viens no tiem pieprasīja TER. Provizoriski tika nolemts atsevišķi pārbaudīt ražotāju eksportētāju, kurš bija pieprasījis TER, Union Steel China, jo tas bija diezgan viegli izdarāms - minētais ražotājs eksportētājs jau bija pārbaudīts saistībā ar pieprasījumu par TER.
(42)
Šis ražotājs eksportētājs pieprasīja ne vien TER, bet arī AR gadījumā, ja tam netiktu piešķirts TER. Pēc minētā pieprasījuma izskatīšanas tika provizoriski nolemts Union Steel China piešķirt AR, jo tas atbilda AR piešķiršanas kritērijiem.
4. Normālā vērtība
4.1. Analogās valsts izvēle
(43)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenas iekšzemes tirgū vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(44)
Procedūras sākšanas paziņojumā Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analogo valsti izmantot Kanādu vai Dienvidāfriku, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes.
(45)
Komisija pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citas valstis, un nosūtīja anketu ne vien OTR ražotājiem Kanādā un Dienvidāfrikā, bet arī Brazīlijā un Dienvidkorejā. Tikai divi OTR ražotāji - viens Kanādā un viens Dienvidkorejā - atbildēja uz anketas jautājumiem. Abās valstīs ir atvērts tirgus, kurā nav ievedmuitas nodokļu un ir būtisks importa apjoms no vairākām trešām valstīm. Turklāt Dienvidkorejā bija vismaz četri attiecīgā ražojuma vietējie ražotāji, kas tādējādi nodrošina pietiekamu konkurences līmeni iekšzemes tirgū. Tomēr vēlīnā procedūras posmā, 2012. gada 3. jūlijā, tieši pirms Komisijas dienestu pārbaudes apmeklējuma sākšanas, Dienvidkorejas ražotājs, neko nepaskaidrojot, atteicās no sadarbības.
(46)
Ņemot vērā iepriekš minēto, par analogo valsti tika izvēlēta Kanāda. Kanādā ir vismaz četri citi attiecīgā ražojuma vietējie ražotāji, kas tādējādi nodrošina pietiekamu konkurences līmeni iekšzemes tirgū. Izmeklēšanā netika konstatēti iemesli, kāpēc Kanāda nebūtu piemērota normālās vērtības noteikšanai.
(47)
Vairākas ieinteresētās personas iebilda, ka Kanādas ražotāja izmaksu struktūra nav salīdzināma ar Ķīnas ražotāja eksportētāja izmaksu struktūru. Tomēr ievērojamas izmaksu struktūras atšķirības netika konstatētas, tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(48)
Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Kanādas ražotājs, kas sadarbojās, tika izanalizētas un atzītas par drošu informāciju, ar kuru var pamatot normālo vērtību.
(49)
Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Kanāda ir piemērota un pamatoti izraudzīta analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
4.2. Normālās vērtības noteikšana
(50)
Viens izlasē iekļautais uzņēmums un uzņēmums, kuram tika apstiprināts pieprasījums par atsevišķas pārbaudes veikšanu, nevarēja pierādīt, ka tie atbilst TER piešķiršanas kritērijiem, bet otrs izlasē iekļautais uzņēmums nepieprasīja TER, tāpēc normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem noteica, izmantojot analogās valsts ražotāja sniegto informāciju.
(51)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Kanādā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko Kanādas līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis Kanādas iekšzemes tirgū, bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un ražotājs eksportētājs, kura pieprasījums par atsevišķu pārbaudi tika apstiprināts, bija eksportējuši uz Savienību.
(52)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Kanādas ražotāja ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā.
(53)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bijuši rentabli.
(54)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdevumu apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP veikti iekšzemes tirgū.
(55)
Normālo vērtību ražojuma veidu nerentablajiem pārdevumiem noteica, izmantojot Kanādas ražotāja ražošanas izmaksas, kam tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas norma par tiem ražojuma veidiem, kuru pārdošana bija rentabla.
4.3. Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR
(56)
Tā kā visi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.
4.4. Salīdzinājums
(57)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad tas bija pieņemami, precīzi un pamatoti ar pierādījumiem, vajadzības gadījumā tika izdarītas korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām.
5. Dempinga starpības
(58)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogās valsts vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu samaksas.
(59)
Izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējo svērto rādītāju aprēķināja arī attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Tādējādi provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir 61,1 %.
(60)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vai nezināmiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, paziņoto eksporta apjomu uz Savienību un līdzvērtīgus Eurostat statistikas datus.
(61)
Tā kā ĶTR personu sadarbības līmenis bija apmēram 70 %, visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem piemērojamo valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja, izmantojot augstāko dempinga starpību, kas bija noteikta reprezentatīviem ražotāju eksportētāju ražojuma veidiem. Tādējādi valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 77,9 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
(62)
Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) un Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4%
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd un Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6%
Union Steel China un Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2%
Vidējais svērtais rādītājs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem
61,1%
Valsts mēroga dempinga starpība
77,9%
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare
(63)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(64)
Izmeklēšanas periodā OTR Savienībā ražoja 22 ražotāji. Pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto, tika aplēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bijis apmēram 3 645 298 tonnu. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido Savienības kopējo ražošanas apjomu, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(65)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju produkcijas būtiska daļa bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām, proti, bieži vien tā (bez rēķina) tika nodota un/vai piegādāta par transfertcenām vienā un tajā pašā uzņēmumā vai uzņēmumu grupā turpmākai pakārtotai apstrādei.
(66)
Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika pētīts, vai un kādā mērā izvērtējumā jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma turpmākais lietojums.
(67)
Lai iegūtu pēc iespējas pilnīgāku ainu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, informāciju ieguva un analizēja par visām ar OTR saistītām darbībām, pēc tam nosakot, vai saražotā produkcija bija paredzēta iekšējai izmantošanai vai brīvajam tirgum.
(68)
Nosakot Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka analīzē un izvērtējumā lielākā vērība jāveltī situācijai, kas dominē brīvajā tirgū - pārdošanas apjomam un pārdošanas cenām Savienības tirgū, tirgus daļai, pieaugumam, eksporta apjomam un cenām, un tādējādi tika laboti kaitējuma rādītāji, ņemot vērā zināmo izmantošanu savām vajadzībām un pārdošanu Savienības ražošanas nozarē, kā arī atsevišķi tika analizēta izmantošana un pārdošana savām vajadzībām.
(69)
Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklāja, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Patiešām, ražošana (gan ierobežotajam, gan brīvajam tirgum), ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu ir atkarīgi no visām darbībām kopumā neatkarīgi no tā, vai ražošana paredzēta ierobežotajam tirgum vai pārdošanai brīvajā tirgū.
3. Patēriņš Savienībā
(70)
Savienības ražošanas nozare pārdod līdzīgo ražojumu nesaistītiem pircējiem, kā arī pārdod/nodod saistītiem uzņēmumiem turpmākai pakārtotai apstrādei, piemēram, tērauda apstrādes centros.
(71)
Aprēķinot acīmredzamo OTR patēriņu Savienībā, Komisija skaitīja kopā Eurostat norādīto kopējo OTR importa apjomu Savienībā un Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu un pašu vajadzībām izmantoto apjomu, ko bija norādījis sūdzības iesniedzējs un kas bija pārbaudīts izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudes apmeklējumā.
(72)
Attiecībā uz Eurostat sniegtajiem importa datiem jānorāda, ka attiecīgo KN kodu (sk. 13. apsvērumā iepriekš) apraksti neaprobežojas tikai ar izmeklējamā ražojuma aprakstu, tādējādi ar šiem kodiem klasificētā ražojuma importa apjomos, par kuriem ziņojis Eurostat, var būt ietverti arī citi ražojumi. Tomēr, tā kā nebija informācijas par šādu citu importa apjomu iespējamām izmaiņām vai pierādījumu, ka šādi apjomi varētu būt ievērojami, tika provizoriski nolemts pilnībā izmantot Eurostat sniegtos datus par to ražojumu importu, kas klasificēti ar attiecīgajiem KN kodiem.
(73)
Pamatojoties uz šo informāciju, kopējais patēriņš Savienībā attīstījās šādi.
2008
2009
2010
IP
Patēriņš (tonnas)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indekss (2008=100)
100
76
86
91
(74)
Kopējais patēriņš ES tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Pasaules ekonomikas krīzes negatīvās ietekmes rezultātā, jo īpaši būvniecības nozarē, 2008.-2009. gadā samazinājums bija apmēram 24 %. Pēc tam no 2009. gada līdz IP patēriņš uzlabojās, kopumā palielinoties par 20 %, taču tas nesasniedza sākotnējo - 2008. gada - līmeni.
4. No attiecīgās valsts veiktā importa apjoms un tirgus daļa
(75)
Imports no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
2008
2009
2010
IP
ĶTR izcelsmes importa apjoms (tonnas)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indekss (2008=100)
100
32
98
149
Tirgus daļa
8,3%
3,5%
9,4%
13,6%
Indekss (2008=100)
100
42
114
163
Avots: Eurostat.
(76)
Neatkarīgi no patēriņa izmaiņām importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 49 %. Ekonomikas krīzes negatīvās ietekmes dēļ 2009. gadā strauji samazinājās arī importa apjoms no ĶTR. Tomēr ĶTR izcelsmes imports sāka atgūties ārkārtīgi strauji un no 2009. gada līdz IP sasniedza ievērojamu pieaugumu - 367 %.
(77)
Līdzīgi šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 63 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam tā samazinājās vairāk nekā uz pusi, no 2009. gada līdz IP tā atkal būtiski palielinājās - par 290 %.
4.1. Importa cenas un to samazinājums
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
IP
Vidējā cena (EUR/t)
875
728
768
801
Indekss (2008=100)
100
83
88
91
Avots: Eurostat.
(78)
Vidējā ĶTR izcelsmes importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. No 2008. gada līdz 2009. gadam tā ievērojami samazinājās par 17 %, savukārt no 2009. gada līdz 2010. gadam tā palielinājās par pieciem procentu punktiem un izmeklēšanas periodā - vēl par trijiem procentu punktiem.
(79)
ĶTR izcelsmes importa cenas visā attiecīgajā periodā bija nemainīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Kā redzams tabulā iepriekš, 2009. gadā, kad ekonomikas krīze bija visdziļākā, pat cenas samazinājums par 17 % nepalīdzēja Ķīnas importam saglabāt tirgus daļu situācijā, kad piepeši samazinājās patēriņš un ievērojami palēninājās tirgus darbība, savukārt ar nepārtrauktu cenu samazināšanu turpmākajos gados ir izskaidrojams ievērojams ĶTR importa tirgus daļas pieaugums laikā no 2009. gada līdz IP.
(80)
Lai noteiktu cenu starpību IP, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar Ķīnas ražotāju, kuri sadarbojās, importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām.
(81)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, vidējā svērtā cenu starpība bija 25,9 %.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.1. Ievadpiezīmes
(82)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(83)
Kā minēts 5. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.
(84)
Sešu izlasē iekļauto ES ražotāju sniegtie un pārbaudītie dati tika izmantoti, lai noteiktu tādus mikroekonomiskos rādītājus kā vienības cena, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un krājumi.
(85)
Dati, kurus par visiem OTR ražotājiem Savienībā bija sniedzis sūdzības iesniedzējs un kuri tika pārbaudīti salīdzinājumā ar citiem pieejamajiem avotiem, un pārbaudīti dati, ko bija snieguši izlasē iekļautie Savienības ražotāji, tika izmantoti, lai noteiktu tādus makroekonomiskos rādītājus kā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda, tās izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība un ražīgums.
5.2. Dati par Savienības ražošanas nozari kopumā
5.2.1. Ražošana, ražošanas jauda un tās izmantojums
(86)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (tonnas)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indekss (2008=100)
100
77
88
86
Ražošanas jauda (tonnas)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indekss (2008=100)
100
102
96
96
Jaudas izmantojums
75 %
56 %
68 %
67 %
Indekss (2008=100)
100
75
91
90
Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(87)
Iepriekšējā tabula liecina, ka ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Vienlaikus ar pieprasījuma kritumu strauji samazinājās ražošanas apjoms 2009. gadā, pēc tam 2010. gadā tas nedaudz atguvās, bet izmeklēšanas periodā, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, atkal nedaudz saruka.
(88)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. Jaudas izmantojums sekoja ražošanas apjoma tendencei, proti, attiecīgajā periodā saruka par 10 %.
5.2.2. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms (tonnas)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indekss (2008=100)
100
81
90
87
Tirgus daļa (tonnas)
59,0%
62,6%
61,1%
56,7%
Indekss (2008=100)
100
106
104
96
Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
2009. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem strauji samazinājās par 19 %. 2010. gadā tas pieauga par deviņiem procentu punktiem, bet izmeklēšanas periodā samazinājās par trim procentu punktiem.
(90)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. Pēc tam, kad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2009. gadā bija palielinājusies, 2010. gadā un IP tā atkal samazinājās un IP bija par 6 % mazāka nekā 2009. gadā. Tas notika laikā, kad minētajā periodā patēriņš pieauga par vairāk nekā 20 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un atgūt pārdošanas apjomus un daļu no iepriekš zaudētās tirgus daļas.
(91)
Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām - par 13 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,3 procentu punktiem - no 59 % 2008. gadā līdz 56,7 % IP.
5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
2008
2009
2010
IP
Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indekss (2008=100)
100
88
84
80
Ražīgums (tonnas/pilna laika ekvivalents)
621
545
648
672
Indekss (2008=100)
100
88
104
108
Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurofer.
(92)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pakāpeniski samazinājās. Tādējādi kopējais nodarbināto skaits, ko izsaka kā pilna laika ekvivalentu (PLE), nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 20 % un viszemāko rādītāju sasniedza IP. Tomēr ražīgums attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, kas liecina par to, ka nozare centās racionalizēt ražošanas izmaksas.
5.3. Dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem
5.3.1. Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas
(93)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. No 2009. gada līdz IP līdz ar patēriņa un pārdošanas apjomu pieaugumu cenas palielinājās par 23 %, taču 2008. gada līmeni nesasniedza.
(94)
Līdztekus tam līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas vidējās izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 6 %, jo bija palielinājušās vienības ražošanas izmaksas, bet vienas vienības pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas bija sarukušas par 34 %.
(95)
2009. gadā vienas vienības cena nesaistītiem pircējiem bija samazinājusies par 21 % un bija radušies zaudējumi, taču pēc tam šī cena sāka pieaugt. 2010. gadā un IP Savienības ražošanas nozarē bija vērojams izmaksu pieaugums, kura segšanai tā varēja nedaudz palielināt cenas - tikai tik daudz, lai saglabātu nemainīgu rentabilitāti 2010. gadā un IP. Tomēr tā rezultātā radās vēl lielāks tirgus daļas zaudējums, jo Savienības ražošanas nozares cenas nemitīgi bija augstākas par Ķīnas izcelsmes importa cenām.
2008
2009
2010
IP
Vienības cena nesaistītiem pircējiem ES (EUR/t)
1 023
805
911
994
Indekss (2008=100)
100
79
89
97
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
925
884
893
978
Indekss (2008=100)
100
95
97
106
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.3.2. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
2008
2009
2010
IP
Nesaistītiem pircējiem ES veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
6,7%
-9,3%
2,8%
2,6%
Indekss (2008=100)
100
- 138
41
39
Naudas plūsma (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indekss (2008=100)
100
64
46
62
Ieguldījumi (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indekss (2008=100)
100
8
22
27
Ienākumi no ieguldījumiem
13,8%
-13,9%
5,9%
6%
Indekss (2008=100)
100
- 101
43
44
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(96)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. 2009. gadā, kad bija vērojama ekonomikas krīze, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās, radot zaudējumus 13,9 % apmērā. No 2010. gada tā sāka palielināties, taču arvien pieaugošās ražošanas izmaksas neļāva sasniegt līmeni, kas nozarē būtu uzskatāms par veselīgu un ilgtspējīgu, proti, 6,7 % (sk. 156. apsvērumu). Rentabilitāte visā attiecīgajā periodā saruka par 61 %.
(97)
Naudas plūsmas tendence lielā mērā sekoja rentabilitātes negatīvajai tendencei. Viszemākais līmenis tika sasniegts 2010. gadā. Tāpat arī ienākumi no ieguldījumiem samazinājās par 56 % - no 13,8 % 2008. gadā līdz 6 % IP.
(98)
Rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākumu no ieguldījumiem attīstība attiecīgajā periodā ierobežoja Savienības ražošanas nozares spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja tās attīstību. Savienības ražošanas nozarei attiecīgā perioda sākumā izdevās veikt būtiskus ieguldījumus, tomēr pēc tam, 2009. gadā, ieguldījumi ievērojami samazinājās - kopumā attiecīgajā periodā par 73 %.
(99)
Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, tomēr netika konstatēts, ka attiecīgajā periodā būtu nopietni ietekmēta tās spēja piesaistīt kapitālu.
5.3.3. Krājumi
2008
2009
2010
IP
Perioda beigu krājumi (tonnas)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indekss (2008=100)
100
83
107
112
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(100)
Sešu izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi veidoja apmēram 8 % no ražošanas apjoma IP. Perioda beigu krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. Lai gan jānorāda, ka krājumi nav būtisks nozares darbības rādītājs, jo ražošana galvenokārt notiek pēc pasūtījuma principa, lielākais krājumu pieaugums bija vērojams no 2009. gada līdz IP un sakrita ar par dempinga cenām veiktā importa straujo pieaugumu no ĶTR.
5.3.4. Darbaspēka izmaksas
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto izlasē iekļautajiem ES ražotājiem (EUR)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indekss (2008=100)
100
95
96
102
(101)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā pieauga tikai par 2 %, kas ir mazāk nekā inflācijas likme. Izmeklēšana parādīja, ka izlasē iekļautie ražotāji ievērojami samazināja īpaši vispārējās un administratīvās izmaksas un ļoti centās nodrošināt efektivitāti.
5.3.5. Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām
(102)
Kā norādīts 65. apsvērumā, ES ir ievērojams OTR tirgus, kas veidojas, Savienības ražošanas nozarei izmantojot saražotos OTR savām vajadzībām. Analizējot šo tirgu, tika ņemti vērā visi apjomi, ko izlasē iekļautie un citi Savienības ražotāji bija izmantojuši savām vajadzībām un pārdevuši saistītām personām (pārdošana savām vajadzībām).
(103)
Tika konstatēts, ka minētās izmantošanas un pārdošanas apjomi bija paredzēti turpmākai pārveidošanai, ko veic paši uzņēmumi vai to saistītie uzņēmumi izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupās, kuri galvenokārt nodarbojas ar būvmateriāliem, proti, ir OTR gala lietotāji.
(104)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika noteikts, ka apjoms, ko Savienības ražotāji bija izmantojuši un pārdevuši savām vajadzībām, bija 27 % no ražošanas kopapjoma IP. Izmantošana savām vajadzībām un saistītie pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, bet tirgus daļa - par 11 %.
2008
2009
2010
IP
Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām (tonnas)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indekss (2008=100)
100
76
81
81
Tirgus daļa
22%
22%
20%
19%
Indekss (2008=100)
100
100
94
89
Avots: sūdzība un pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(105)
Savām vajadzībām izmantotie un pārdotie apjomi tika noteikti, balstoties uz atbildēm anketās, kuras bija aizpildījuši izlasē iekļautie ražotāji un kuras pārbaudes apmeklējumu laikā tika pārbaudītas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka nav būtiskas atšķirības starp izmantošanu un pārdošanu savām vajadzībām ražojumu gala lietojuma ziņā. Par izmantošanu savām vajadzībām ziņoja uzņēmumi, kuru pakārtotā ražošana notika vienā un tajā pašā juridiskajā adrese, kurpretim pārdošana savām vajadzībām bija pārdošana citiem saistītiem juridiskajiem uzņēmumiem, kam tika piestādīts rēķins. Līdzīga bija arī cenu noteikšanas metode, gan izmantojot savām vajadzībām, gan pārdodot saistītām personām, proti, ražojuma patiesā vērtība (“pieskaitītu izmaksu” metode) tika pieprasīta gan saistītiem uzņēmumiem gan iekšējām pakārtotām izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas vienībām.
(106)
Tādējādi vidējā vērtība par tonnu attiecīgajā periodā palielinājās par 1 % un bija par 2 % zemāka par izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā.
2008
2009
2010
IP
Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām (EUR/t)
967
787
910
975
Indekss (2008=100)
100
81
94
101
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(107)
Tā kā lielākā daļa no izmantošanas un pārdošanas savām vajadzībām bija paredzēta Savienības ražotāju pakārtotajai būvmateriālu ražošanai, uz šo pārdošanu un izmantošanu netieši attiecās konkurence, ko radīja citi tirgus dalībnieki, tostarp arī imports par dempinga cenām no ĶTR. Pakārtotās ražošanas iekšējais pieprasījums ir atkarīgs no iespējas pārdot šādus ražojumus brīvajā tirgū, kuru nav skāris imports par dempinga cenām. Tādējādi var secināt, ka apjomu un tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja konkurence, ko bija radījis imports par dempinga cenām no ĶTR.
5.3.6. Iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekme
(108)
Šī ir pirmā antidempinga procedūra saistībā ar attiecīgo ražojumu, tāpēc nav datu, kas ļautu novērtēt iepriekšēja dempinga vai subsidēšanas iespējamo ietekmi.
6. Faktiskās dempinga starpības lielums
(109)
Visas nodaļā par dempingu konstatētās un iepriekš noteiktās dempinga starpības ir ievērojami lielākas nekā de minimis līmenis. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
7. Secinājums par kaitējumu
(110)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visi kaitējuma rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies vai arī nav attīstījušies atbilstoši patēriņam.
(111)
Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās, savukārt importa apjoms no ĶTR pakāpeniski un ievērojami palielinājās. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā samazinājās par 13 %, tās tirgus daļa savukārt samazinājās no 59 % 2008. gadā līdz 56,7 % IP. Lai gan pēc ekonomikas krīzes gada, kas bija ietekmējis pieprasījumu, patēriņš no 2009. gada līdz IP pieauga par 20 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa aizvien samazinājās. Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu, jo ES tirgū bija ievērojami palielinājies imports par dempinga cenām no ĶTR. Importam par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā palielinoties, tā cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(112)
Turklāt tika ievērojami ietekmēti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu saistītie kaitējuma rādītāji, proti, naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt ieguldījumus.
(113)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(114)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(115)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības patēriņš attiecīgajā periodā bija samazinājies par 9 %, savukārt ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms bija ievērojami palielinājies - par aptuveni 49 %, un par 63 % bija palielinājusies arī šā importa tirgus daļa - no 8,3 % 2008. gadā līdz 13,6 % IP. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām bija samazinājies par 13 %, un tā tirgus daļa sarukusi par 4 % - no 59 % 2008. gadā līdz 56,7 % IP.
(116)
Turklāt ĶTR izcelsmes imports, ko bija ietekmējusi arī ekonomikas krīze, no 2008. līdz 2009. gadam bija samazinājies par 68 %, bet no 2009. gada līdz IP tas atkal ļoti strauji atguvās, IP beigās sasniedzot 367 % pieaugumu, lai gan patēriņš Savienībā šajā periodā bija palielinājies tikai par 20 %. Ķīnas izcelsmes importa vienības cena samazinājās par 9 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un IP laikā bija par 25,9 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena, no 2008. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga par 63 % un sasniedza 13,6 %.
(117)
Vienlaikus Savienības ražotāju pārdošanas apjomi nesaistītām personām no 2008. gada līdz IP kopumā samazinājās par 13 %. No 2009. gada līdz IP, kad notika tirgus atgūšanās, Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas apjomus nesaistītām personām tikai par 8 %, savukārt tās tirgus daļa samazinājās par 9 %, tādējādi no ieguvums no patēriņa pieauguma bija pavisam neliels. No patēriņa pieauguma visvairāk ieguva tieši Ķīnas izcelsmes imports, pārējos tirgus dalībniekus atstājot tālu atpakaļ.
(118)
Vidējās ĶTR izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Lai gan pēc straujā cenu samazinājuma 2009. gadā laikposmā no 2009. gada līdz IP tās atkal sāka palielināties, tās aizvien bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni. Vienības cena nesaistītiem pircējiem ES samazinājās tikai par 3 %, tādējādi mazliet pretojoties cenu spiedienam, ko bija radījis Ķīnas izcelsmes imports. Tomēr šīs cenas bija tādas uz samazinātu pārdošanas apjomu un rentabilitātes fona; ražošanas izmaksu pieauguma dēļ pārdošanas apjomi bija samazinājušies par 61 % - no 6,7 % 2008. gadā līdz 2,6 % IP.
(119)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām pieaugumam ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kas traucēja tai pilnībā izmantot Savienības patēriņa pieauguma piedāvātās priekšrocības.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no trešām valstīm
Valsts
2008
2009
2010
IP
Dienvidkoreja
Apjoms (tonnas)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indekss (2008=100)
100
99
76
104
Tirgus daļa (%)
4%
5,2%
3,5%
4,6%
Indekss (2008=100)
100
131
88
114
Vidējā cena
901
727
846
903
Indekss (2008=100)
100
81
94
100
Indija
Apjoms (tonnas)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indekss (2008=100)
100
93
97
88
Tirgus daļa (%)
2,8%
3,4%
3,2%
2,7%
Indekss (2008=100)
100
123
112
97
Vidējā cena
932
667
773
824
Indekss (2008=100)
100
72
83
88
Citas valstis
Apjoms (tonnas)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indekss (2008=100)
100
64
50
67
Tirgus daļa (%)
4,4%
3,7%
2,5%
3,2%
Indekss (2008=100)
100
84
58
74
Vidējā cena
951
809
924
955
Indekss (2008=100)
100
85
97
100
Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR
Apjoms (tonnas)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indekss (2008=100)
100
84
71
86
Tirgus daļa (%)
11,2%
12,3%
9,2%
10,5%
Indekss (2008=100)
100
110
82
94
Vidējā cena
929
735
842
898
Indekss (2008=100)
100
79
91
97
Avots: Eurostat.
(120)
Imports no ĶTR izmeklēšanas periodā bija 56 % no visa importa kopapjoma ES, bet citi nozīmīgi importa avoti bija Indijas Republika (turpmāk “Indija”) (11 %) un Dienvidkoreja (19 %). Pretstatā ĶTR izcelsmes importam Indijas izcelsmes importa vidējā cena ievērojami samazinājās par 12 %, un tā apjoms kopumā attiecīgajā periodā samazinājās par 12 % un zaudēja tirgus daļu 3 % apmērā. Dienvidkorejas izcelsmes imports samazinājās tikai par 4 %, bet vidējā cena saglabājās 2008. gada līmenī. Indijas izcelsmes importa tirgus daļa IP bija 2,7 %, savukārt Dienvidkorejas izcelsmes importa tirgus daļa - 4,6 %.
(121)
No citām valstīm veiktais imports, kas bija 14 % no importa kopapjoma, samazinājās par 33 %, un tā vidējā cena saglabājās 2008. gada līmenī.
(122)
Lai gan visu citu valstu importa vidējā cena bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni, šā importa ietekme, ja tāda bija, varētu būt diezgan nenozīmīga. Pirmkārt, nav pierādījumu, ka imports no citām valstīm būtu noticis negodīgā veidā. Otrkārt, pretstatā Ķīnas izcelsmes importam, kopējais cenu līmenis importam no citām valstīm saglabājās stabils visā attiecīgajā periodā, kas liecina par to, ka Savienības ražošana nozare var sekmīgi konkurēt ar minēto importu attiecīgajos tirgus segmentos. Treškārt, no citām valstīm veiktā importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās un aizvien ir zemā līmenī, gan vērtējot visu importu kopā, gan galveno eksportētājvalstu importu atsevišķi. Turklāt citu valstu veiktā importa tirgus daļas samazināšanās apstiprina faktu, ka minētais imports nevarētu būt radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
2008
2009
2010
IP
Eksports (tonnas) (Eurostat)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indekss (2008=100)
100
91
87
90
Vidējā cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Indekss (2008=100)
100
88
93
102
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais eksports
53 542
46 516
48 102
46 228
Indekss (2008=100)
100
87
90
86
Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Indekss (2008=100)
100
76
91
104
Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(123)
Saskaņā ar Eurostat datiem kopējais Savienības ražošanas nozares uz trešām valstīm eksportētais OTR apjoms attiecīgajā periodā bija sarucis par 10 %. Savukārt vidējā cena attiecīgajā periodā bija palielinājusies par 2 % un bija diezgan augsta. Eksports veidoja 17 % no ES ražošanas kopapjoma, tādējādi palīdzot Savienības ražošanas nozarei panākt apjomradītus ietaupījumus un samazināt ražošanas kopējās izmaksas. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt bijusi būtiskā kaitējuma cēlonis.
(124)
Šo vispārējo ainu raksturo izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais eksports nesaistītiem pircējiem trešās valstīs. Šis eksports attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, taču arī šā eksporta cena par vienu vienību nepārtraukti (atkarībā no gada vidēji par 2 līdz 12 %) ir bijusi augstāka nekā cena ES. Tā kā eksporta apjoms bija tikai 3 % no ražošanas kopapjoma, tas nevarētu būt radījis kaitējumu ES tirgum.
3.3. Savienības ražošanas nozares veiktais imports no ĶTR
(125)
Izmeklēšanā tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēji (ar savu saistīto uzņēmumu starpniecību) bijuši iesaistīti attiecīgā ražojuma importēšanā no ĶTR un ka minētais imports bijis 20 līdz 40 % no ĶTR izcelsmes importa kopapjoma. Tomēr netika sniegti fakti, kas pierādītu šo apgalvojumu. Pēc šo apgalvojumu izmeklēšanas tika konstatēts, ka Savienības ražotāji IP bija importējuši tikai apmēram 10 000 tonnu, kas lielā mērā atbilda sūdzības iesniedzēja sniegtajai informācijai, procedūru uzsākot. Tika konstatēts, ka līdzīgu apjomu, kas netika izpausts saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, ir importējuši Savienības ražotāju saistītie uzņēmumi. Minētie importa apjomi kopā veido tikai apmēram 2-3 % no ĶTR izcelsmes importa kopapjoma. Tādējādi nevar secināt, ka Savienības ražošanas nozare no ĶTR būtu importējusi tādus daudzumus tādā veidā, kas, pirmkārt, apšaubītu Savienības ražotāju statusu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai, otrkārt, būtu radījusi kaitējumu Savienības ražotājiem. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3.4. Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām
(126)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējums Savienības ražošana nozarei nodarīts, jo tā tieši vai ar grupās ietilpstošo saistīto uzņēmumu starpniecību iesaistījusies būvmateriālu ražošanas pakārtotajās darbībās (piemēram, daudzslāņu paneļu, trapecveida lokšņu u.c. ražošanā). Konkrētāk, tika apgalvots, ka Savienības ražošana nozare izgatavo OTR, kas bijuši pieejami pakārtotiem uzņēmumiem par zemākām cenām nekā nesaistītiem uzņēmumiem, tādējādi grupā tos “subsidējot” un dodot tiem iespēju piedāvāt cenas, kas zemākas par konkurentu cenām pakārtotajā segmentā.
(127)
Kā redzams 102. līdz 107. apsvērumā iepriekš, vidējā cena par tonnu ražošanas apjomam, kas bija izmantots un pārdots savām vajadzībām, IP bija tikai par 2 % zemāka nekā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem. Turklāt izmeklēšana parādīja - ļoti iespējams, ka par dempinga cenām veiktā importa radītā negodīgā konkurence netieši ietekmēja izmantošanu un pārdošanu pašu vajadzībām. Ja Savienības ražotāju pakārtotie uzņēmumi būtu guvuši kādu labumu, kā izklāstīts apgalvojumā, tad šis kaitējuma rādītājs to būtu atspoguļojis. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3.5. Ekonomikas krīze
(128)
Ekonomikas krīze un tās ietekme uz būvniecību vismaz daļēji izskaidro pieprasījuma samazināšanos un cenu spiedienu attiecīgajā periodā. Kā minēts iepriekš, patēriņš 2009. gadā samazinājās par 24 %. Tomēr no 2010. gada tirgus sāka atgūties, un līdz IP beigām patēriņš palielinājās par 20 %.
(129)
Tomēr kaitējuma un cēloņsakarības analīzē tirgus stāvoklis 2009. gadā ir raksturots atsevišķi no stāvokļa no 2009. gada līdz IP, kad notika atgūšanās. Kaitējuma un cēloņsakarības analīzē skaidri redzams, ka ieguvējs no patēriņa pieauguma piedāvātajām priekšrocībām bija ĶTR izcelsmes imports, kas nemitīgi bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, tādējādi iespēju visiem dalībniekiem vienādi atgūties no krīzes nepārtraukti pārvēršot par nemitīgu cīņu par izdzīvošanu.
3.6. Strukturālais jaudas pārpalikums
(130)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei (kas galvenokārt ir vertikāli integrēti tērauda ražotāji) nodarītā kaitējuma iemesls ir nevis imports no ĶTR, bet gan tādas ES tērauda nozares strukturālās problēmas kā jaudas pārpalikums. Tika arī iebilsts, ka jaudas pārpalikumu bija izraisījusi pirms attiecīgā perioda notikusī tērauda nozares konsolidācija un ka viss nodarītais kaitējums izriet no tā, ka nozarē ir pārāk daudz ražotņu.
(131)
OTR ražošana patiešām ir kapitālietilpīga nozare ar diezgan augstām nemainīgajām izmaksām. Tomēr nevar secināt, ka pirms attiecīgā perioda notikusī tērauda nozares konsolidācija būtu radījusi jaudas pārpalikumu. Konstatējumi liecina, ka pēc tam, kad 2009. gadā nozares jauda nedaudz palielinājās, 2010. gadā un IP tā atkal samazinājās. Jaudas līmenis IP bija zemāks nekā faktiskais patēriņš 2008. gadā, proti, gadu pirms ekonomiskās krīzes visaptverošās ietekmes uz ražošanu. Patēriņš ES vēl aizvien nav atgriezies 2008. gada līmenī.
(132)
Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka jaudas pārpalikuma negatīvo ietekmi tikai minimāli var saistīt ar OTR ražotājiem ES. Pirmkārt, izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozare neapšaubāmi ir veikusi pasākumus efektivitātes saglabāšanai; pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas tika būtiski samazinātas par 34 %, ražīgums visā nozarē palielinājās par 8 %, bet izlasē iekļautajiem uzņēmumiem - par 6 %. Otrkārt, pastāvīgi ieguldījumi ražošanas līnijās un to elastīga izmantošana citu ražojumu ražošanai palīdzēja gūt apjomradītus ietaupījumus un samazināt galīgās nemainīgās izmaksas Tādējādi izlasē iekļauto uzņēmumu jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %, bet ražošanas vidējās izmaksas (ieskaitot izejvielu izmaksas) pieauga tikai par 9 %. Tādējādi nevar secināt, ka jaudas pārpalikums pārtrauktu cēloņsakarību. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(133)
Ir pierādīts, ka attiecīgajā periodā, jo īpaši no 2009. gada līdz IP, ievērojami palielinājās ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tā tirgus daļa. Turklāt tika konstatēts, ka īpaši izmeklēšanas periodā šis imports pastāvīgi bija zem Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū.
(134)
ĶTR importa par zemām dempinga cenām apjoma un tirgus daļas pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa negatīvo attīstību. Šis stāvoklis pasliktinājās IP, kad Savienības ražošanas nozare, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu un kad rentabilitāte un citi finanšu rādītāji, piemēram, naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem, nepārsniedza 2010. gada līmeni un nodarbinātība sasniedza zemāko punktu.
(135)
Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(136)
Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski tika secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(137)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(138)
Savienības ražošanas nozarē kopumā ir 22 zināmi ražotāji, kuru saražotais saskaņā ar Eurofer sniegto informāciju veido visu OTR produkciju Savienībā. Ražotāji ir izvietoti dažādās Savienības dalībvalstīs un saistībā ar attiecīgo ražojumu tieši nodarbina vairāk nekā 5 400 cilvēku.
(139)
Neviens no ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā liecina iepriekš analizētie makroekonomiskie rādītāji, kopumā situācija ES ražošanas nozarē pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām
(140)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tiek atgādināts, ka visi kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Īpaši pasliktinājās tādi ar Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, finanšu darbību saistīti zaudējumu rādītāji kā rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.
(141)
Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos godīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot OTR cenas atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli.
(142)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Turklāt iespējams, ka atsevišķiem ražotājiem nāktos slēgt savas ražotnes, jo attiecīgajā periodā tie ir darbojušies ar ievērojamiem zaudējumiem. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka pasākumu nenoteikšanas gadījumā vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus.
(143)
Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Lietotāju un importētāju intereses
(144)
Kā minēts 10. apsvērumā iepriekš, pieteicās pieci importētāji, bet tikai divi atbildēja uz anketas jautājumiem. 19 no 100 sūdzībā minētajiem lietotājiem pieteicās un bija ieinteresēti piedalīties procedūrā. Desmit uzņēmumi iesniedza aizpildītas anketas.
(145)
Aktīvākie lietotāji un importētāji ir iesnieguši kopīgus rakstiskus apsvērumus, un izmeklēšanas gaitā tika veiktas vairākas uzklausīšanas. Viņu galvenie argumenti par pasākumu noteikšanu ir analizēti turpmāk.
3.1. Konkurence ES tirgū
(146)
Tika apgalvots, ka OTR tirgus Savienībā nav pietiekami konkurētspējīgs un ka imports no ĶTR uzlabotu tirgus pozīcijas tiem uzņēmumiem, kuri importē un izmanto OTR. Tika izteikts arī pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozare ir iesaistīta oligopolistiskos pasākumos, ar kuriem tiek kontrolēts tirgus. Izmeklēšanas provizoriskajā posmā šie pieņēmumi neapstiprinājās. Turklāt tika konstatēts, ka Savienības ražotāji konkurēja vienos un tajos pašos tirgos un bieži vien pārdeva ražojumus vieniem un tiem pašiem pircējiem vai arī cits cita būvuzņēmumiem. Tā kā netika sniegti citi pierādījumu, kā vien atsevišķas sūdzības par grūtībām sarunās par cenām, un tā kā līdztekus piecām sūdzību iesniegušo Savienības ražotāju grupām ES tirgū darbojas vēl 11 citi OTR ražotāji, no kuriem daži ir ļoti ievērojami, un tā kā ir vēl citi importa avoti, tad šis apgalvojums šķiet nepamatots un tiek provizoriski noraidīts.
3.2. Nepietiekama piegāde
(147)
Tika arī apgalvots, ka pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes importam radītu OTR deficītu Savienības tirgū. Tomēr, ņemot vērā dažādos iepriekš aprakstītos piegādes avotus, kā arī Savienības ražošanas nozares brīvo ražošanas jaudu, tiek uzskatīts, ka šāds deficīts nevarētu rasties. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3.3. Secinājums par lietotāju un importētāju interesēm
(148)
To desmit lietotāju importa apjoms, kuri sadarbojās, bija 7 % no Ķīnas izcelsmes importa kopapjoma IP. Izmeklēšana parādīja, ka visi lietotāji izmanto dažādus piegādes avotus. Vidēji iepirkumi no Ķīnas bija apmēram 15 % no OTR ražojumu iepirkuma kopapjoma. Turklāt tika konstatēts, ka lielākie iepirkumi (73 %) ir veikti no ES ražotājiem un 12 % ir importēti no citām trešām valstīm. Tā kā attiecīgais ražojums ir diezgan standartveidīgs, tad klientu piesaistīšanai nav tik lielas nozīmes, jo gan lietotāji, gan importētāji var viegli mainīt piegādes avotus, ciktāl tiek saglabāta ražojuma kvalitāte.
(149)
Izmeklēšana parādīja, ka visi lietotāji, kuri sadarbojās, izņemot vienu, rentabli darbojās nozarē, kurā tiek izmantots attiecīgais ražojums, un ka to rentabilitāte IP atkarībā no uzņēmuma bija no 1 % līdz 13 %. Turklāt minēto uzņēmumu rentabilitāte nebija būtiski atkarīga no attiecīgā ražojuma importa no ĶTR.
(150)
Par pamatu ņemot lietotāju sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem, tika aplēsta ierosināto pasākumu iespējamā ietekme. Tādējādi, pat pieņemot maz iespējamo visnelabvēlīgāko scenāriju attiecībā uz lietotājiem, kuri sadarbojās, proti, ka cenu palielinājumu nevarētu kompensēt un ka viņi būtu spiesti importēt no Ķīnas iepriekšējos apjomos, noteiktā maksājuma apjoms par 1 % līdz 5 % palielinātu viņu ražošanas izmaksas, par 1 līdz 2,8 procentu punktiem samazinātu rentabilitāti, izmantojot lielāko daļu importa, un par apmēram 4 procentu punktiem samazinātu rentabilitāti, izmantojot importu, kam piemēro atlikušo maksājumu. Tomēr iespējamākais scenārijs ir ievērojami mazāka ietekme nekā šeit minētā, jo Ķīnas izcelsmes imports veido diezgan mazu daļu no lietotāju uzņēmējdarbības apjoma, tāpēc paredzams, ka antidempinga pasākumu izraisītais izmaksu palielinājums tiks kompensēts diezgan viegli. Tā kā līdztekus daudziem ES ražotājiem ir pieejami ievērojami alternatīvi importa avoti, uz kuriem neattiecas pasākumi, piemēram, Indija un Dienvidkoreja, tad sagaidāms, ka pēc pasākumu noteikšanas cenas tirgū atspoguļos arī šos faktorus.
(151)
Abu importētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija 6 % no Ķīnas izcelsmes importa kopapjoma IP; precīzs importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 19. pantu netiek izpausts. Tāpat kā lietotājiem, arī importētājiem bez ĶTR bija vēl citi piegādes avoti. Turklāt tika konstatēts, ka tad, ja importētāji saglabātu to importēšanas veidu, kādu viņi izmantoja IP, iespējams, ka pasākumi vairāk ietekmētu importētāju, nevis lietotāju, rentabilitāti. Tomēr praksē importētāji kā tirgotāji ir vēl elastīgāki nekā lietotāji, un viņi droši vien pirmie meklētu alternatīvus piegādes avotus.
(152)
Šajā sakarā arī jāņem vērā, ka labums, ko lietotāji un importētāji guvuši no Ķīnas importa, daļēji ir bijis iespējams negodīgās cenu diskriminācijas dēļ, ko piekopa Ķīnas eksportētāji, nevis no dabīgas konkurences priekšrocības. Tādējādi, atjaunojot konkurences apstākļus ES tirgū un novēršot tirdzniecības izkropļojumu, ko radījis imports par dempinga cenām, OTR tirgus varēs faktiski atgriezties pie veselīgas, dinamiskas, uz tirgus ekonomiku vērstas cenu attīstības, neradot nelabvēlīgus apstākļus citiem tirgus dalībniekiem (lietotājiem, ražotājiem, gala patērētājiem), kuri nespēj gūt tūlītēju labumu no importa par dempinga cenām.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(153)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(154)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
(155)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(156)
Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Tiek uzskatīts, ka peļņa, kuru bija iespējams sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, ir 2008. gadā gūtā peļņa, kad Ķīnas imports bija mazāk klātesošs Savienības tirgū. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 6,7 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga.
(157)
Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu. Minētā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 6,7 % apmērā.
(158)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un kas koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta Savienības tirgū IP. Starpību, kas tika iegūta šajā salīdzinājumā, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(159)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma norma - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(160)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(161)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(162)
Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.
(163)
Balstoties uz iepriekš minēto, konstatētā dempinga starpība, kaitējuma norma un pagaidu maksājuma likmes ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma norma
Pagaidu maksājums
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd un Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6%
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd un Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) un Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4%
55,3 %
55,3 %
Union Steel China un Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2%
13,2 %
13,2 %
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās
61,1%
42,5 %
42,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
77,9%
57,8 %
57,8%
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(164)
Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi par maksājumu noteikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var būt nepieciešams pārskatīt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums šādu konkrētu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importam, proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējoša tērauda) plakaniem velmējumiem, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kas iestiprināts starp tām, un izņemot ražojumus ar cinka putekļu galīgo pārklājumu (ar cinku bagātināta krāsa, kurā ir ne mazāk kā 70 masas % cinka), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC kodi 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 un 7226997091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai par 1. punktā minēto ražojumu, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums
TARIC papildu kods
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2%
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3%
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2%
B313
Angang Steel Company Limited
42,5%
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5%
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5%
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5%
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5%
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5%
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5%
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5%
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5%
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5%
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5%
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5%
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5%
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5%
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5%
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5%
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5%
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5%
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5%
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5%
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5%
B334
Visi pārējie uzņēmumi
57,8%
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās pagaidu antidempinga maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 18. septembrī