РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 461/2013 НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3) Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 (5) и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 (6) след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 (7). С Решение 2000/745/ЕО (8) Комисията прие гаранциите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия.
(2)
Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото е между 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон.
2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (9) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за нов период от пет години.
3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на действащите окончателни изравнителни мерки на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент (наричано по-долу „преразглеждането с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (наричанпо-долу „заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат.
(5)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации.
4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
5. Успоредно разследване
(8)
На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (13).
6. Разследване
6.1. Разследване период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“).
6.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(11)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(12)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и - ако това е така - да изготви такава, производителите вносители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Седем производители износители отговориха във връзка с изготвянето на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия.
(14)
На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не бе целесъобразно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП.
(15)
След разгласяването на съществените факти и съображения (наричано по-долу „разгласяването“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено.
(16)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с преписката и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(17)
Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдяха, че: (i) Комисията не следва да изготвя представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „смесва три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на индустрията на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва отделни образувания, а не групи; също така се твърдеше, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно изтегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката.
(18)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва:
-
решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени.
-
Комисията не е „смесила“ определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, определянето на индустрията на Съюза, и подбора на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за тях е било взето решение поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката.
-
извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно данните за конкретни дружества. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован.
-
както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Образуванията, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за индустрията на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това изтеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката.
(19)
След разгласяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани.
(20)
Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване на преразглеждане. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установена връзка, не оказа съдействие по време на настоящото разследване.
(21)
Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника.
(22)
При започването на процедурата беше установена връзка с всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки заявиха интерес и предоставиха коментари.
7. Проверка на получената информация
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
Производители износители
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Калкута, Индия;
-
Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия;
б)
Производители от Съюза
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия;
-
Equipolymers, Италия, Германия;
-
Neo Group, UAB, Литва;
-
Novapet SA, Испания.
в)
Ползватели в Съюза
-
Coca-Cola Europe, Белгия;
-
Nestle Waters France, Франция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20.
2. Подобен продукт
(25)
Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за подобни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
д)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
е)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“);
ж)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
з)
Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“);
и)
Схема за експортно кредитиране („ECS“)
й)
Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“).
Регионални схеми
к)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
л)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
м)
Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“);
н)
Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“);
о)
Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.
(27)
Схемите от буква а) и букви б) - з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г. („ВТП 2009-2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 - 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009-2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от Закона за финансите от 1994 г. и на Правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011-2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) с дата 22 септември 2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009-2014 г.
(29)
Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава указания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Посочената в буква й) схема се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.
(31)
Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
(32)
Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(33)
Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(34)
Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на Закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г.
(35)
Схемата, посочена в буква о), се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на Министерството на индустрията, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра.
(36)
Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт:
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“);
д)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“).
Регионални схеми
е)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
а) Правно основание
(37)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(38)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(39)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване е била 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg.
(40)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа.
(41)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(42)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита).
(43)
Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DEPBS
(44)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(45)
Освен това DEPBS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(46)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS.
д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“)
(47)
Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. прилагането на схемата DEPBS беше удължено за последен път с три месеца - до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на прилагането, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки с оглед на член 15, параграф 1 от основния регламент.
(48)
ПИ обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, дружествата могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(49)
Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче износителите да използват едновременно DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам - и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-Customs от 22 септември 2011 г. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за възстановяване [на мита] през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същото циркулярно писмо посочва, че за секторите, действащи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези секторипри включването им в графика за възстановяване на мита. Като временна мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето изделия.“ С други думи циркулярното писмо посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1 октомври 2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS.
(50)
От 1 октомври 2011 г. ставката по DDS, приложима за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни нива на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.- със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %.
(51)
Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS.
(52)
Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си.
(53)
Съображения 47, 48 - 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
(54)
След разгласяването на основните факти и съображения, един производител износител заяви, че DEPBS е отменена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2011 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват алтернатива на DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(55)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(56)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(57)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %.
3. Схема за възстановяване на мита („DDS“);
а) Правно основание
(58)
Подробното описание на DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(59)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(60)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg.
(61)
За да има право дадено дружество да използва тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се определя окончателно. След като изпращащото дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница.
(62)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще си възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(63)
Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(64)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде осчетоводена при текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ.
(65)
За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DDS
(66)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(67)
Също така DDS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(68)
Тази схема не може да бъде считана за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(69)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(70)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките […]“ и информира регионалните власти, че „местните поделения не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(71)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(73)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше отнесен към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(74)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %.
4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(75)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 - 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(76)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(77)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 - 2014, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на структури, работещи в специални икономически зони/експортно ориентирани структури. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и нефтопродукти.
(78)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(79)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(80)
Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата FMS
(81)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(82)
Освен това FMS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(83)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да използва FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(84)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %.
5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009-2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009-2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1-3.10.4 от ВТП 2009-2014 г., както и в параграфи 3.1 - 3.5 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(87)
Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(88)
Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Star Trading House“ и „Premier Trading House“.
(89)
В рамките на схемата SHIS титулярите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата.
(90)
Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори.
(91)
Ако даден заявител се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за участие по схемата SHIS за износ, извършен през тази година.
(92)
Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009-2010 г. и 2010-2011 г. и срокът й на действие се удължава ежегодно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 - Customs от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г.
(93)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(94)
Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество е нямало право на участие съгласно разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе.
г) Заключение по отношение на схемата SHIS
(95)
В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(96)
Освен това SHIS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(97)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(98)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(99)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %.
6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(100)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009-2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(101)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(102)
В случай че е изпълнено задължението за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 - 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(103)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
г) Заключение по отношение на схемата EPCGS
(104)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(105)
Освен това схемата EPCGS е законово обусловена от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(106)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(107)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесеното производствено оборудване, разпределено в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(108)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(109)
Нивото на субсидията, установено по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55 % и 0,56 %.
7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“)
(110)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не бе анализирана допълнително.
8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
а) Правно основание
(111)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на ПЗБ.
б) Право на участие
(112)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право на участие в тази схема. Независимо от това има изчерпателен списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за участие (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо приложение
(113)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
(114)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(115)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП.
г) Заключение
(116)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(117)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(118)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(119)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Полученото по този начин ниво на субсидията възлиза на 1,36 %.
9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(120)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %.
СХЕМА
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
ОБЩО
ДРУЖЕСТВО
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
няма
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
няма
8,17
10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането
(121)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(122)
Съгласно посоченото в съображения 26 - 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти.
(123)
Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да отпаднат в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране.
(124)
Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени.
(125)
Индия е голям производител на разглеждания продукт. От данните, събрани по време на разследването, личи Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 - 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 - 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000-700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 - 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП.
(126)
При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза - вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени.
(127)
Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. съвпада с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета.
(128)
След разгласяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно посочените мотиви сами себе си не обясняват свръхкапацитета, който може да се използва за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай в този контекст причината за свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е без значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(129)
Някои страни изказаха твърдението, че свръхкапацитетът, който може да се използва за износ, който възниква в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този изчислен от Комисията свръхкапацитет не е правилно оценен. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането.
Е. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДУСТРИЯТА НА СЪЮЗА
(131)
Подобният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „индустрията на Съюза“.
(132)
Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане.
(133)
Цялата налична информация относно индустрията на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП.
(134)
Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито централи са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително скорошното възникване на отрасъл за рециклиране.
(135)
След разгласяването някои страни заявиха, че описанието на състоянието на индустрията на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, представено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е разгласено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на затворения пазар е анализирана в съображения 202-204 по-долу.
(136)
Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на подобния продукт по време на ПРП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(137)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(138)
След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП.
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем (в тонове)
Потребление
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
98
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(139)
Въпреки действащите мерки вносът с произход от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, като е достигнал от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП.
(140)
Пазарният дял на Индия се е увеличил съответно от 1,6 % през 2008 г. на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %).
(141)
Средната цена се е била 1 285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г.
Таблица 2
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса (в тонове)
46 313
44 482
83 691
96 678
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
181
209
Средна цена
1 054
834
1 031
1 285
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
98
122
Пазарен дял на вноса (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Източник:
Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия
(142)
Както бе посочено по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(143)
Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се е увеличил с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса е бил под нивото de minimis.
(144)
Съответният пазарен дял се е увеличил съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП.
(145)
Средната цена е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната езинична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г.
Таблица 3
Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове)
19 078
12 127
7 762
29 836
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
41
156
Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Индекс (2008 г. = 100)
100
62
40
160
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
843
1 055
1 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
102
127
Източник:
Евростат
б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан
(146)
Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се е задържал на стабилни нива.
(147)
Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП).
(148)
Средната цена е била 1 258 EUR/тон през ПРП - 5,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г.
Таблица 4
Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове)
235 913
351 798
188 776
72 054
Индекс (2008 г. = 100)
100
149
80
31
Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
146
79
31
Цена на вноса (EUR/тон)
1 016
789
949
1 258
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
93
124
Източник:
Евростат
в) Внос от други трети държави без действащи мерки
(149)
Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата държава износител за Съюза.
(150)
Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея е възлизал на 4 % през ПРП - 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г.
(151)
Средната цена е била 1 273 EUR/тон- 4,3 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1 294 EUR/тон през ПРП - 2,7 % под средната единична цена на индустрията на Съюза.
Таблица 5
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
279 188
478 570
469 753
442 692
Индекс (2008 г. = 100)
100
171
168
159
Пазарен дял на вноса от други трети държави(%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Индекс (2008 г. = 100)
100
168
165
162
Цена на вноса (EUR/тон)
1 156
879
997
1 273
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
110
Основни износители (в тонове)
Оман
0
52 632
95 646
120 286
Южна Корея
177 341
254 451
183 801
114 346
Русия
546
546
3
50 427
Мексико
2 650
1 879
29 039
29 409
Саудитска Арабия
230
20 454
50 108
24 756
Други
98 422
148 609
111 156
103 468
Източник:
Евростат
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(152)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на индустрията на Съюза през разглеждания период.
(153)
За целите на анализа на вредата показателите за наличие на вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на индустрията на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни;
-
микроикономически показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бяха оценени на ниво включени в извадката производители от Съюза въз основа на предоставената от тях информация.
(154)
Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата.
(155)
Предварително следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на подобния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което е предизвикало покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза е спаднал рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза са обявили наличие на "непреодолима сила", което на свой ред е довело до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ.
4.1. Коментари на страните
(156)
Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу.
(157)
Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се изказа твърдението, че събраната информация е неточна и непълна, тъй като представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за индустрията на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След разгласяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделно образувание в нея. Този коментар беше разгледан при изготвянето на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе.
(158)
Същите страни заявиха, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително изпрати допълнителни въпросници, но те бяха адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. След разгласяването някои страни повториха твърдението си, без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено.
(159)
Освен това същите страни заявиха, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е била изключена от неповерителната преписка. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните поверителността на предоставената информация бе преразгледана и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено.
4.2. Макроикономически показатели
а) Производство
(160)
В съответствие със загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява.
Таблица 6
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производство (в тонове)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Индекс (2008 г.=100)
100
91
96
89
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(161)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което е било частично компенсирано от откриването на нови заводи.
(162)
Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличеното използване на капацитета трябва да се разглежда в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе.
Таблица 7
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производствен капацитет (в тонове)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Индекс
100
87
84
77
Използване на капацитета (%)
75
77
85
86
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
114
116
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
в) Обем на продажбите
(163)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството - наблюдава се свиване със 6 % през разглеждания период.
Таблица 8
Общо продажби на индустрията на Съюза в рамките на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Продажби (в тонове)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
95
94
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(164)
След първоначален спад от 13 % през 2009 г. индустрията на Съюза отново е заела част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на индустрията на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Пазарен дял на индустрията на Съюза(%)
80
70
74
77
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
93
97
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат
д) Растеж
(165)
Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който индустрията на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, индустрията на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временния недостиг на суровината (ПТК) в Съюза, както и на световния пазар.
е) Заетост и производителност
(166)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът е бил постоянен през разглеждания период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160 по-горе). В контекста на нарастващата производителност този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза.
(167)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производството е намаляло с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на индустрията на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производството се е увеличило, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г.
Таблица 10
Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Брой служители
2 060
1 629
1 449
1 218
Индекс
100
79
70
59
Производителност (тон/заето лице)
1 130
1 294
1 545
1 698
Индекс (2008 г. = 100)
100
115
137
150
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Размер на действителния марж на субсидиране
(168)
Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху индустрията на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. При отпадане на мерките е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително.
з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране
(169)
Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на индустрията на Съюза след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г., те също така свидетелстват, че индустрията на Съюза е все още уязвима.
4.3. Микроикономически показатели
а) Запаси
(170)
Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите са запазили установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %.
Таблица 11
Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Крайни запаси
51 495
54 808
54 314
64 069
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
105
124
Източник:
Отговори на въпросника
б) Развитие на цените
(171)
Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който се дължи основно на икономическата криза, цените през 2010 г. почти са достигнали равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период.
(172)
Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочакваните промени на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука са довели до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално ПТК, е довело до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент е било допълнително подсилено от краткия недостиг на ПТК в Съюза поради обявената "непреодолима сила" от един от производителите на ПТК в Съюза.
Таблица 12
Единични продажни цени в Съюза
2008
2009
2010
ПРП
Единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)
1 066
891
1 045
1 330
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
98
125
Източник:
Отговори на въпросника
в) Фактори, които засягат продажните цени
(173)
Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия нефт. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ.
(174)
Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната индустрия, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука.
г) Възнаграждения
(175)
Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе).
Таблица 13
Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Заплати (средно на лице)
54 512
56 014
54 876
50 784
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
93
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(176)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от - 7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от - 9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. са отбелязани особено лоши резултати от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на индустрията на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва слаба зависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе.
(177)
Благодарение на развитието на световните пазари между 2010 г. и 2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, индустрията на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП.
(178)
Една от заинтересованите страни заяви че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на индустрията на Съюза.
(179)
В това отношение е необходимо да се отбележи, че индустрията на Съюза е успяла да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на тези пазарни явления. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155), които е малко вероятно те да се повторят и следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на индустрията на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Индекс
100
221
261
267
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
224
292
310
Източник:
Отговори на въпросника.
е) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(180)
Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява скорошното подобряване на рентабилността на индустрията на Съюза.
Таблица 15
Паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Паричен поток (в евро)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Индекс (2008 г. = 100)
100
269
363
375
% от оборота
-5,9
4,5
8,3
7,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
176
242
229
Източник:
Отговори на въпросника
(181)
Не са съществували конкретни признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи.
ж) Инвестиции
(182)
Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени.
Таблица 16
Инвестиции
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Инвестиции (в хиляди евро)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Индекс (2008 г. = 100)
100
7
22
65
Източник:
Отговори на въпросника
5. Заключение относно състоянието на индустрията на Съюза
(183)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на индустрията на Съюза са намаляли. Пазарният дял на индустрията на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността.
(184)
В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили.
(185)
Като цяло икономическото състояние на индустрията се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в периода между 2010 г. и 2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на индустрията на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП.
(186)
От горния анализ личи, че състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на индустрията на Съюза все още е нестабилно.
(187)
След разгласяването някои страни оспориха заключението, че индустрията на Съюза е все още нестабилна, като заявиха, че индустрията на Съюза е в добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че макар и да не е доказано наличието на съществена вреда през ПРП, индустрията на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(188)
След разгласяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на индустрията на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на индустрията на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на индустрията на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в периода между 2010 г. и 2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(189)
Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще.
(190)
Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет, който може да се използва за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, е вероятно вносът от Индия да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета, общият свръхкапацитет, който може да се използва за износ, се очаква да достигне между 600 000-700 000 тона, т.е. около 21 - 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще.
(191)
Предвид продължаването на субсидирането цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза.
(192)
Предвид това има вероятност индустрията на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, засягащ неотдавна настъпилото подобрение в икономическото й положение. В резултат на това има вероятност от повторно настъпване на съществена вреда, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени.
2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(193)
Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия могат да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет, който може да се използваза износ, от 600 000-700 000 тона. Такъв свръхкапацитет, който може да се използва за износ в близко бъдеще, следва да се разглежда като значителен, тъй като представлява около 21-25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП.
(194)
Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза.
3. Загуба на експортни пазари
(195)
Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Възможната следваща от това загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че е вероятно насочване към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(196)
След разгласяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като безсмислено сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не беше направено заключението, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. В действителност беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета на трети пазари за усвояване на предвиденото нарастване на свръхкапацитета в Индия, който може да се използва за износ. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(197)
Съществуването на мерки за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(198)
Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от Индия. Това ясно личи от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период.
(199)
Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че индустрията на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително е увеличила износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на срока на действие на мерките срещу нея.
5. Други фактори
(200)
Въздействието на вноса от други трети държави, за които се прилагат мерки, върху състоянието на индустрията на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП.
(201)
Обемът на вноса от други трети държави, за които не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на индустрията на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на индустрията на Съюза се счита за ограничено.
6. Затворен пазар
(202)
След разгласяването някои страни заявиха, че поради вертикалната интеграция между производителите на ПЕТ и преработващите предприятия, значителна част от ПЕТ се продава на затворени пазари, на които няма конкуренция от страна на вноса. Също така се твърди, че делът на затворения пазар е значителен, което оказва влияние върху резултатите от анализа.
(203)
Въз основа на събраната информация на ниво включени в извадката производители от Съюза, делът на продажбите на затворения пазар бе определен като незначителен (под 10 %). Следва да се подчертае, че въпросните страни определят присъствието на производителите на ПЕТ в опаковъчната промишленост въз основа на наличния производствен капацитет за ПЕТ, а не на пазарния им дял в този сектор. Следователно твърдението относно значителния дял на ПЕТ за вътрешна употреба не беше обосновано. По отношение на ценовите равнища бе установено, че цените на свързаните и несвързаните продажби са в еднакъв диапазон.
(204)
На тази основа беше заключено, че не е необходим отделен анализ на въздействието на продажбите на затворения пазар, а твърденията на страните бяха отхвърлени.
7. Коментари на страните
(205)
Някои страни заявиха, че вредата, нанесена от вноса от Индия, не е била налице по време на ПРП, което личи от относително доброто икономическо състояние и приходите на индустрията на Съюза. Трябва да се отбележи, че в настоящия случай действително не беше установено продължаване на вредата и поради това твърдението на страните съответства на констатациите от разследването.
(206)
Някои страни заявиха, че други фактори, като например структурната неефективност на индустрията на Съюза и липсата на инвестиции, както и сезонните и конюнктурни фактори (като лошото време и икономическите кризи) може да са оказали въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза. По отношение на първия въпрос трябва да се отбележи, че преструктурирането на индустрията на Съюза вече е в ход, а постигнатото повишаване на ефективността показва, че твърдението на страните е неоснователно. Що се отнася до конюнктурните фактори, въпреки че икономическата криза действително е оказала въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза през 2009 г., както бе посочено по-горе (вж. съображение 171 по-горе), съответните последици изглежда вече не съществуват; що се отнася до въздействието на неблагоприятните метеорологични условия, това може отчасти да обясни свиването на потреблението през ПРП, но въпреки това тяхното предполагаемо въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза, от една страна, не бе обосновано, а от друга, лекият спад през 2011 г. изглежда тясно свързан с временния недостиг на суровини, дължащ се на развитието на световните пазари през 2011 г. Следователно нито едно от тези твърдения не изглежда обосновано предвид констатациите от разследването.
(207)
Освен това някои страни заявиха, че повторно възникване на вредата в този случай е малко вероятно при изтичане на срока на действие на мерките, тъй като благодарение на своята структура (концентрация и вертикална интеграция) индустрията на Съюза е защитена от влиянието на вноса. Освен това се изказа твърдението, че преминаването към вносен ПЕТ нито е желано, нито възможно в близко бъдеще, най-вече защото договорите и политиките за закупуване, както и процедурата за одобряване на големите притежатели на търговски марки (потребителите надолу по веригата) затрудняват смяната на доставчиците на ПЕТ. Следва да се отбележи, че от констатациите от разследването личи, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период; това показва, от една страна, че индустрията на Съюза не е защитена от влиянието на вноса и, от друга страна, че преминаването към внос не е хипотетично, а действително се случва в настоящия момент. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(208)
След разгласяването някои страни повториха твърдението си, че индустрията на Съюза е била защитена от потенциалната конкуренция на вноса поради своята структура. На първо място, по отношение на твърдението за господстващо положение на една от групите производители на пазара на Съюза, която упражнява контрол върху петима производители, се отбелязва, че пазарът на Съюза е отворен пазар с още осем производители, които осъществяват дейност извън тази група, като нараства и конкуренцията от страна на вноса от трети държави - със и без действащи мерки. Освен това концентрацията е типична за този сектор, произвеждащ продукт, силно зависим от определена суровина, който разчита на икономиите от мащаба за своята конкурентоспособност. На трето място, не е установено водещо предприятие в ценово отношение на пазара на Съюза. В заключение страните повториха твърдението си, че въздействието от страна на вноса от трите засегнати държави в контекста на вертикалната интеграция на някои производители от Съюза с опаковъчната промишленост или с производителите на ПТК, не е било анализирано. Както е установено в съображение 205 по-горе, тези аспекти в действителност бяха анализирани и счетени за необосновани. Освен това проверката на дружествата, засегнати от вертикална интеграция с производителите на суровини потвърди, че не е съществувало сравнително конкурентно предимство, тъй като прехвърлянията са били осъществявани на пазарна цена. Въз основа на горепосоченото твърдението, че индустрията на Съюза би била защитена от конкуренцията, беше отхвърлено.
(209)
Освен това някои страни заявиха, че няма елементи, подкрепящи заключението, че капацитетът за износ на Индия може да бъде насочен към пазара на Съюза на „ниски цени“, като се има предвид, че i) търсенето на вътрешния пазар в Индия нараства и се очаква да продължи да нараства; ii) съществуват излишъци от ПЕТ над потреблението на вътрешния пазар, но конкуренцията на експортните пазари все още не е довела до износ на необичайно ниски цени; iii) увеличаването на производствения капацитет в Азия е в отговор на очакваното нарастване на търсенето в световен мащаб. Следва да се отбележи, че констатациите в настоящото разследване доказват, че прогнозният растеж на капацитета е показател за нарастващ производствен свръхкапацитет над търсенето на вътрешния пазар. Освен това цените на Индия на трети пазари са били по-ниски в сравнение с цените на нейния внос в Съюза. Въз основа на констатациите, посочени в съображения 189-199 по-горе, има вероятност субсидираният внос от Индия да бъде насочен към пазара на Съюза в голям обем и на по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза, ако се допусне отпадане на изравнителните мерки. Въз основа на горепосоченото аргументите на страните се отхвърлят.
8. Заключение относно повторното възникване на вреда
(210)
Въз основа на горепосоченото се стигна до заключението, че е вероятно значителен обем субсидиран внос от Индия да бъдат пренасочен към Съюза, ако изравнителните мерки бъдат отменени. Вследствие на продължаващото субсидиране цените на вноса най-вероятно ще подбиват цените на индустрията на Съюза. Освен това цените на този внос вероятно ще намалеят още повече, ако индийските производители износители се опитат да увеличат пазарните си дялове. Това по всяка вероятност би довело до засилване на ценовия натиск върху индустрията на Съюза, като се очаква това да има отрицателно въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза.
(211)
През разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило, по-специално по отношение на производителността и използването на капацитета, както и на маржовете на печалба, достигнати през ПРП, на ниво близо до целевата печалба, установена при първоначалното разследване. Следователно може да се заключи, че индустрията на Съюза, макар и все още в нестабилно състояние, не е понесла съществена вреда по време на ПРП. Като се има предвид обаче вероятното значително увеличение на субсидирания внос от Индия, който вероятно ще подбива продажните цени на индустрията на Съюза, се стигна до заключението, че е много вероятно ситуацията да се влоши и съществената вреда да възникне отново, ако се допусне отпадане на мерките.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(212)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът, дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 31, параграф 2 от основния регламент.
(213)
Следва да се припомни, че приемането на мерки не беше определено като противоречащо на интереса на Съюза нито по време на първоначалното разследване, нито в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това анализът в последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие беше извършен в ситуация, при която мерките са били вече въведени, и по този начин в оценката е взето под внимание всяко неоправдано отрицателно въздействие върху страните, засегнати от въпросните мерки.
(214)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията относно продължаването на субсидирането и вероятността от повторното възникване на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
1. Интерес на индустрията на Съюза
(215)
Продължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще помогне на индустрията на Съюза да продължи текущото преструктуриране и ще благоприятства подобреното ѝ едва наскоро икономическо състояние, тъй като ще се избегне излагането на индустрията на Съюза на натиска от значителни обеми субсидиран внос от Индия, с който индустрията на Съюза не би могла да се справи. Поради това запазването на съществуващите изравнителни мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху индустрията на Съюза.
(216)
Съответно бе направено заключението, че запазването на изравнителните мерки срещу Индия ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(217)
Нито един от несвързаните вносители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Независимо от действащите мерки вносът от Индия е продължил и почти се е удвоил през разглеждания период.
(218)
Осъществяван е внос също така от други трети държави без действащи мерки, като той е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
(219)
Като се има предвид, че няма доказателства действащите мерки да са засегнали съществено вносителите, се достигна до заключението, че запазването на мерките не противоречи на интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(220)
Суровината за производството на разглеждания продукт, е ПТК/ЕГ. Двама от общо петимата известни доставчици на суровината (един доставчик на ПТК и един на ЕГ) оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен въпросник. И двамата доставчици на суровината изразиха своята подкрепа за запазването на мерките.
(221)
Разследването показа, че съдействащият производител на ПТК представлява значителна част от покупките на ПТК, осъществени от включените в извадката производители от Съюза по време на ПРП. Разумно е да се допусне, че предвид употребата на ПТК единствено за производство на ПЕТ в Съюза производителите на ПТК са зависими до голяма степен от сектора на ПЕТ.
(222)
Що се отнася до съдействащия доставчик на ЕГ, тази суровина представлява сравнително малка част от общия му оборот през ПРП. По отношение на ЕГ производството на ПЕТ не е единственото или основното възможно приложение, поради което производителите на ЕГ са зависими в по-малка степен от състоянието на сектора на ПЕТ. Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би оказало положително, макар и по всяка вероятност ограничено, въздействие върху доставчиците на ЕГ.
(223)
Изказано бе твърдението, че доставчиците на суровина не са зависими от производителите на ПЕТ от Съюза, и по-специално че двама от четиримата включени в извадката производители от Съюза в действителност са осъществявали внос на суровини.
(224)
По отношение на това твърдение при разследването се установи, че внесената суровина е предимно ЕГ, който може да бъдат използван с приложение различно от производството на ПЕТ. Не бяха открити данни, които да свидетелстват, че вносът на ПТК в Съюза е значителен. Следователно това твърдение не оказва въздействие на заключенията по отношение на зависимостта на производителите на ПТК от производство на ПЕТ в Съюза.
(225)
Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би било от полза за производителите на ПТК, както и за доставчиците на ЕГ макар и в по-малка степен. В резултат на това запазването на мерките срещу вноса от Индия няма да противоречи на интересите на доставчиците на суровини.
(226)
След разгласяването някои страни заявиха, че ПТК е била изнасяна и следователно, че производителите на ПТК не са зависими от индустрията на Съюза. Не бяха открити доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(227)
Освен това същите страни заявиха, че отмяната на мерките няма да окаже никакво въздействие върху производителите на ПТК, тъй като се предполага, че съдействащите ползватели няма да преминат към внос, а ще продължат да използват ПЕТ от индустрията на Съюза. Следователно нивото на потребление на ПТК в Съюза ще се запази същото. От констатациите от разследването следва, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период. Това показва, че преминаването към внос не е хипотетично (вж. съображение 164 по-горе). Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
4. Интерес на сектора за рециклиране на ПЕТ
(228)
Индустрията на Съюза изказа твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране на ПЕТ зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ (нерециклирания ПЕТ) на пазара на Съюза. Това твърдение беше подкрепено от съобщение за медиите на едно сдружение на предприятията за рециклиране на пластмаси в Европа, според което евентуалната отмяна на мерките по отношение на необработения ПЕТ би могла допълнително да влоши състоянието на сектора за рециклиране.
(229)
Някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ на пазара на Съюза с аргумента, че цените на необработения и съответно на рециклирания ПЕТ не са взаимосвързани. Заявено бе, че рециклираният ПЕТ се използва основно за производството на полиестерни влакна и поради това не зависи от измененията в цената на необработения ПЕТ. Освен това бе отбелязано, че рециклираният ПЕТ се поддържа изцяло от бутилиращите предприятия и по този начин секторът не е зависим от производителите на ПЕТ. На последно място беше отбелязано също, че секторът за рециклиране не е заявил интереса си като заинтересована страна в рамките на настоящото разследване.
(230)
Тъй като секторът за рециклиране не е заявил интереса си в настоящото разследване, нито едно от горепосочените твърдения не можа да бъде проверено спрямо действителните стойности. Поради тази причина се счита, че като цяло действащите мерки не биха противоречали на интереса на сектора за рециклиране в Съюза.
5. Интерес на ползвателите
(231)
Разглежданият продукт се използва предимно за производството на бутилки за вода и безалкохолни напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни, листове и др.) е относително ограничено. Бутилките от ПЕТ се произвеждат в два етапа: i) първо се прави заготовка чрез шприцформа за ПЕТ и ii) по-късно заготовката се нагрява и раздува в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува ПЕТ, произвежда заготовки и ги раздува в бутилки) или ограничено до втория етап (раздуване на заготовката в бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(232)
На тази основа бяха установени две основни групи на потребителите надолу по веригата с цел проучване на въздействието на действащите мерки: i) преработващи предприятия и/или производители на бутилки, които преобразуват ПЕТ гранули в заготовки (или бутилки) и ги продават за преработка надолу по веригата; и ii) бутилиращи предприятия, които нагряват (и раздуват) в бутилки заготовките чрез шприцформа; към тази група принадлежат предимно производителите на минерална вода и безалкохолни напитки. Бутилиращите предприятия често участват в търговската дейност с ПЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с преработващи предприятия и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на ПЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват ПЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(233)
Седемнадесет (пет преработващи предприятия и дванадесет бутилиращи предприятия) оказаха съдействие при разследването и предоставихаинформацията, събирана чрез въпросника. Тези съдействащи преработващи предприятия са представлявали около 22,7 %, а бутилиращите - 13 % от общото потребление на ПЕТ в Съюза. Отговорите на бутилиращите предприятия са получени от различни подразделения на мултинационални дружества (известни като притежатели на лиценз за търговска марка).).
(234)
Установено бе, че съдействащите ползватели са се снабдявали с ПЕТ предимно от производители от Съюза и съответно само малка част - от внос. Вносът от Индия е приблизително половината от този внос и следователно представлява минимален дял от използвания ПЕТ. Осъществяван е обаче внос от други трети държави без действащи мерки, който е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
6. Аргументи на отрасъла на ползвателите
(235)
Ползвателите заявиха, че са сериозно засегнати от значителни увеличения на цената на ПЕТ през последните години, които не може да бъдат прехвърлени на търговците на дребно и потребителите в настоящата икономическа обстановка. Твърди се, че посочените увеличения на цените са резултат от натрупан ефект от многогодишно прилагане на мерки за търговска защита, които са предпазвали производителите от Съюза от конкуренцията на вноса в период, когато секторът на ПЕТ в Съюза е станал по-концентриран и интегриран. В резултат на това ползвателите твърдят, че действащите мерки -чрез предполагаемото им въздействие върху цената на ПЕТ, са в основата на влошаването във връзка със заетостта в отрасъла надолу по веригата, научноизследователската и развойна дейност, конкурентоспособността на експортните пазари, както и че те имат особено остро въздействие върху МСП. Също така бе заявено, че броят на закритите работни места поради действащите мерки надвишава броя на заетите лица в сектора на ПЕТ на Съюза.
6.1. Ценова чувствителност и структура на разходите на ползвателите
(236)
Що се отнася до чувствителността на преработващите предприятия спрямо цената на ПЕТ, бе установено, че тя представлява около 80 % от общите разходи. Поради това се счита, че ПЕТ е изключително важен ценови елемент за този вид дейност. Освен това бе установено, че секторът на преработващите предприятия е доста фрагментиран и с относително слаби позиции при договаряне с големите бутилиращи предприятия, както и че е засегнат от присъщите за този сектор структурни проблеми - типични за сектори, силно зависими от определена суровина. В резултат на това за сектора се наблюдава нарастваща тенденция към вертикални интегрирани операции с бутилиращите предприятия и използване на договори за ишлеме, за които таксите за преработката са гарантирани и цената на ПЕТ в крайна сметка се договаря и плаща от бутилиращите предприятия. Счита се, че значителна част от покупките на ПЕТ на пазара на Съюза се контролират пряко от големите бутилиращи предприятия. Тъй като в договорите за заготовки често е заложен механизъм за корекция в зависимост от колебанията на цените на ПЕТ, преработващите предприятия са все по-неутрални по отношение на развитието на цената на ПЕТ.
(237)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението относно нарасналото използване на договори за ишлеме и ценови формули. Информацията в преписката потвърждава същестуването на подобни тенденции. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(238)
Беше заявено, че действащите мерки не биха засегнали преработващите предприятия, ако подобни мерки са приложени върху вноса на заготовките в Съюза. Беше заявено, че в области, близки до границата със Съюза с трети държави, в които не съществуват мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия, има облекчения при преместване на производства за заготовки и за вноса им, върху който не се прилагат изравнителните мерки върху ПЕТ в Съюза. Признава се, че до известна степен съществува икономическа обосновка за този процес. Въпреки това, предвид транспортните разходи, преместването на производство се очаква да се осъществи само в ограничени разстояния. Поради това предполагаемото отрицателно въздействие на въпросните мерки върху някои преработващи предприятия като цяло може да се разглежда като незначително.
(239)
Що се отнася до въздействието на цената на ПЕТ върху бутилиращите предприятия, въз основа на съобщените данни, се смята, че на средно претеглена база цената на ПЕТ представлява 9 % от общия размер на разходите за бутилиране на безалкохолни напитки и 12 % от общия размер на разходите за бутилиране на минерална вода. Това показва, че производството на ПЕТ не е основният разходен елемент за бутилиращата промишленост.
(240)
В допълнение към това разследването установи, че ПЕТ е предпочитаният макар и не единствен опаковъчен материал на бутилиращите предприятия. ПЕТ продуктите са съставлявали 75 % от оборота на предприятията, които бутилират вода, и 50 % от оборота на производителите на безалкохолни напитки. Освен това разследването показа, че в договорите между много големи бутилиращи предприятия (притежатели на лиценз за търговска марка) и производители на ПЕТ е използвана формула, при която цената се коригира спрямо колебанията на цената на суровините за ПЕТ. Това потвърждава съществуващата силна позиция за водене на преговори на големите бутилиращи предприятия, които са и най-представителните за сектора, по отношение на маржа за преработка на производителите на ПЕТ.
(241)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че ПЕТ е основен разходен елемент за преработващите предприятия и предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки и вода, а констатациите в това отношение са неточни и не се основават на предоставените данни. Отбелязва се, че състоянието на преработващите предприятия е било анализирано отделно и в такъв случай този коментар е неоснователен (вж. съображение 236 по-горе). По отношение на оценката на състоянието на бутилиращите предприятия се потвърждава, че съотношенията на разходите, установени по време на разследването, се основават на цифрите, представени от съдействащите бутилиращи предприятия съгласно методология на разположение на всички страни. Установените съотношения на разходите са били в съответствие с констатациите от предишни разследвания във връзка със същия разглеждан продукт (14). Поради това твърденията на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(242)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че съществени данни относно конкретните дружества и предоставената от тях информация, не са взети предвид в анализа на интереса на Съюза. Потвърждава се, че са използвани данните, предоставени от ползвателите в техните отговори на въпросника. Методологията за изчисляване е била предоставена на всички засегнати страни. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(243)
При разследването също така се установи, че въз основа на очаквания и/или търсен спад в цената на ПЕТ, съгласно приблизителна оценка на проверените бутилиращи предприятия, отмяната на мерките би довела до незначително намаляване на разходите за бутилиращите предприятия Въз основа на тези предварителни изчисления на спада в цената на ПЕТ и установените съотношения на разходите бе изчислено, че съответното намаляване на разходите би било в диапазона между 0,3-0,7 % от общите разходи на бутилиращите предприятия за дейностите им, свързани с ПЕТ.
(244)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението, като заявиха, че икономиите в разходите ще бъдат значителни. Някои ползватели предоставиха нови приблизителни оценки в коментарите си, без да ги подкрепят с нови доказателства. Подчертава се, че бъдещите икономии са хипотетични, както признаха и самите ползватели. По отношение на преработващите предприятия не са предоставени точни цифри относно бъдещите икономии за този сегмент. По отношение на бутилиращите предприятия се счита, че ако твърденията за спада на цените на ПЕТ се реализират, с оглед на структурата на разходите на бутилиращите предприятия, икономия от 0,3 %-0,7 % от общите разходи не може да се определя като „значителна“. Тъй като не бяха предоставени нови доказателства, твърдението беше отхвърлено като необосновано.
(245)
Беше заявено, че някои производители на бутилирана вода са засегнати от вътрешни структурни слабости, произтичащи от правните изисквания, наложени за изворната вода - да бъде бутилирана при източника и при ограничени обеми на производство. В сектора преобладават МСП, което оказва въздействие върху структурата на разходите на въпросните дружества. Също така се наблюдават промени в равнищата на цените на крайните продукти в държавите членки в зависимост от покупателната способност на местното население. Въз основа на това се счита, че въздействието от евентуалния спад в цената на ПЕТ, ако мерките бъдат отменени, би било по-ясно изразено за този сегмент на бутилиращата промишленост.
6.2. Твърдение за завишени цени и печалби на индустрията на Съюза
(246)
Някои страни изказаха твърдението, че съществуват завишени цени и завишени маржове, практикувани от производителите на ПЕТ в Съюза, като заявиха, че те са в основата на увеличенията на цените през 2011 г. Това твърдение беше подкрепено и от направеното сравнение между цените на ПЕТ и връзката им с цената на суровината в Съюза, и ситуацията на азиатския пазар и в САЩ. Бе заявено, че това положение е резултат от натрупването на средства за търговска защита.
(247)
Следва да се отбележи, че увеличението на цената на ПЕТ през 2011 г., както и нейния спад през 2009 г., е явление в световен мащаб в резултат на развитието на цените на суровините (вж. съображение 155). Данни, представени от страните, систематично показаха много тясна връзка между развитието на цените на ПЕТ в Европа, Азия и САЩ. Независимо от това, действително са налице различия в цените на ПЕТ в целия свят поради различни причини, по-специално специфичната структура на разходите във всеки регион. По отношение на аргумента на съществуващ завишен марж в Съюза, следва да се отбележи, че дори при извънредните обстоятелства в края на 2010 г. и началото на 2011 г. индустрията на Съюза е постигнала единствено рентабилността, която се счита за разумна за този вид отрасъл. Не бяха открити доказателства за наличие на завишена печалба. Поради това аргументът за съществуващи завишени цени и завишени маржове на ПЕТ в Съюза, дължащи се на съществуването на въпросните мерки, трябваше да бъде отхвърлен.
(248)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че цените в Съюза са били необосновано високи, в резултат на въздействието на натрупването на антидъмпингови мерки на пазар с концентрация сред производителите от Съюза, вертикална интеграция и ограничено производство, което не може да удовлетвори търсенето. Също така се твърдеше, че данните за цените показват, че по-високите цени в Съюза не съответстват на по-високите разходи за суровини. Отбелязва се, че аргументите относно концентрацията, вертикалната интеграция и производствения капацитет на индустрията на Съюза са разгледани съответно в съображения 207 и 259. По отношение на твърдението за въздействие на тези фактори върху цените на ПЕТ в Съюза, се припомня, че развитието на цените на ПЕТ е следствие от цената на суровините, които възлизат на до 90 % от разходите за ПЕТ (вж. съображение 173 по-горе). Освен това увеличението на цените на ПЕТ в периода между 2010 и 2011 г. е явление в световен мащаб (вж. съображение 172 по-горе). Поради това твърденията на страните бяха определени за необосновани.
(249)
По отношение на аргумента относно разликата между цените на ПЕТ в Съюза и цените в Азия и САЩ, както и в допълнение на констатациите, вече посочени в съображение 244 по-горе, беше установено, че разликата в цените между пазара на САЩ и на Съюза е нестабилна, но умерена. Цените в Съюза не са били систематично по-високи, както се твърди. Беше установено, че пазарът на Съюза и азиатският пазар са много различни от гледна точка на структурата на разходите, по-специално поради размера на пазара и икономиите от мащаба, достъпа до суровини и капацитета. Следователно сравняването на средните цени между тези два пазара не беше целесъобразно. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(250)
Също така някои страни заявиха, че цените в Съюза са резултат от по-тясната им връзка с цената на суровината в сравнение със САЩ или Азия. Сравнението на тази взаимозависимост следва същата логика като сравнението на цените на различни регионални пазара, като разликата е, че се разглеждат колебанията на цените на суровините между различните регионални пазари. Въпреки това съществуващите структурни разлики между пазарите могат да обосноват разликата в таксите за преработка. Извънредните печалби на индустрията на Съюза в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. Мерките не са имали никакво въздействие в нито една от посочените ситуации. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
(251)
Същите страни заявиха, че най-големият производител в Съюза е определил по-високи цени за Съюза в сравнение с останалите пазари и е регистрирал по-високи печалби през 2010 г. в Съюза в сравнение с другаде. В този контекст се счита, че е икономически оправдано едно транснационално дружество да използва различни структури на разходите и следователно различни цени на различните регионални пазари. Извънредните нива на рентабилност в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
6.3. Икономическо състояние на ползвателите и предполагаемо въздействие на мерките
(252)
Бяха направени допълнителни твърдения по отношение на влошаването на икономическото положение на отрасъла на ползвателите, като например закриването на обекти и съкращаването на работни места. Твърдеше се, това се дължи на увеличението на цената на ПЕТ. Освен това бе заявено, че конкурентоспособността на водещите европейски търговски марки е била засегната, тъй като износът им в трети държави е в пряка конкуренция с бутилираните продукти, базирани на ПЕТ по международни цени.
(253)
Следва да се отбележи, че въз основа на информацията, предоставена от оказалите съдействие ползватели, бе установено, че сегментът на ползвателите е бил губещ въпреки наблюдавания спад в цялостното ниво на рентабилност през ПРП. Беше установено, че маржът на печалбата на отрасъла на ползвателите, определен въз основа на отговорите на въпросника съгласно методологията, предоставена на всички страни, е на подобно ниво като рентабилността, установена за индустрията на Съюза през ПРП. Двете проверени дружества (бутилиращи предприятия) съобщиха за допълнителни увеличения в производствените обеми и увеличена рентабилност през разглеждания период. За някои преработващи предприятия бе установено, че работят при много тесни маржове, като в някои случаи са изправени и пред структурни и финансови затруднения. Въпреки това в това отношение не може да се установи пряка връзка с действащите мерки. По подобен начин влошаването на икономическото положение на бутилиращите предприятия в известна степен е свързано и с внезапното увеличение на цената на ПЕТ вследствие на свиването на търсенето през 2011 г., което не е можело да бъде прехвърлено на търговците на дребно при настоящата икономическа криза. Въпреки че бе установено, че състоянието на отрасъла на ползвателите е било влошено в известна степен през 2011 г., връзката между спада и съществуването на мерките не бе доказана, особено предвид факта, че мерките са в действие от 2000 г. насам.
(254)
След разгласяването някои страни изразиха несъгласие със заключението, че отрасълът на ползвателите не е губещ. Страните също така заявиха, че маржовете на печалбата на ползвателите са били по-ниски от тези на индустрията на Съюза. По отношение на оценката на рентабилността на отрасъла на ползвателите, събраната от съдействащите ползватели информация противоречи на твърдението. Въпреки че някои съдействащи ползватели може да са били губещи, отрасълът на ползвателите е бил като цяло рентабилен. Във всеки случай, дори и увеличението на цените на ПЕТ да е било един от елементите, оказали въздействие върху рентабилността на ползвателите, не бе установена връзка между мерките и рентабилността на въпросните дружества. Що се отнася до сравнението на маржовете на печалбата на ползвателите и на индустрията на Съюза, това твърдение не бе обосновано. Поради нестабилните нива на рентабилността на индустрията на Съюза (вж. съображения 176-179 по-горе), сравнението между двата сегмента не бе определено като решаващо. Във всеки случай и двата сегмента показват сходни нива на рентабилност през ПРП (вж. съображение 253). В този контекст коментарите на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(255)
Що се отнася до предполагаемото отрицателно влияние върху конкурентоспособността на износа на производителите от Съюза на бутилирана минерална вода/безалкохолни напитки, това твърдение не беше обосновано и не бе установена връзка със съществуването на действащите мерки в този контекст.
(256)
След разгласяването страните повториха твърдението си, че увеличаващите се цени на ПЕТ имат отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Признава се, че увеличението на цените на ПЕТ, наред с други фактори, може да окаже отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Независимо от това, тъй като няма установена връзка между увеличението на цените на ПЕТ и въпросните мерки, понеже цените на ПЕТ са на първо място свръзани с цените на суровините, твърдението за въздействие на мерките върху влошената конкурентоспособност беше отхвърлено.
(257)
На последно място, що се отнася до твърдението за въздействието на мерките върху заетостта, разследването разкри, че потвърдените закрити работни места в отрасъла на ползвателите са предизвикани най-вече от повишаването на производителността и ефективността, а някои от тях касаят съкращаването на временно нает персонал.
(258)
След разгласяването някои страни оспориха тази констатация на основание, че не е взето предвид състоянието на целия сектор. В допълнение на констатациите, посочени в съображение 254 по-горе, се отбелязва, че общият брой на работните места, съобщен от преработващите предприятия, значително се е увеличил, а нито едно от тях не е съобщило за закриване на такива. Бутилиращите предприятия твърдят, че закритите работни места са резултат от увеличените цени на ПЕТ. Въпреки това, тъй като увеличението в цените на ПЕТ е явление в световен мащаб, не беше установена връзка между закритите работни места и мерките. Освен това 90 % от закритите работни места, съобщени от ползвателите в техните отговори на въпросника, са били в концентрирани в три дружества. Едно от тях, проверен ползвател, с който е свързана значителна част от съобщените закрити работни места, е увеличил значително обемите си през разглеждания период, съответно тези закрити работни места са свързани с повишаването на производителността. По отношение на другите две дружества беше установено, че те имат едни от най-високите маржове на печалба сред съдействащите страни в техния сегмент и над целевите печалби, предвидени в този случай за индустрията на Съюза. Следователно твърденията бяха отхвърлени.
6.4. Други аргументи
(259)
След разгласяването някои страни заявиха, че производителите от Съюза нямат достатъчен капацитет, за да отговорят на съществуващото търсене. Отбелязва се, че индустрията на Съюза е функционирала с 86 % от производствения си капацитет през ПРП и разполага с достатъчен неизползван капацитет, за да осигури цялото вътрешно потребление на ПЕТ. Освен това вносът от други държави със или без действащи мерки продължава да съществува и то с възходяща тенденция. Действащите мерки са изтекли по отношение на Южна Корея и са отменени за вноса на разглеждания продукт от Малайзия и Индонезия. В допълнение, секторът за рециклиране на ПЕТ може да бъде още един източник на ПЕТ, за да се отговори на търсенето в Съюза. По тези причини твърдението за проблемите, пред които са изправени ползвателите поради недостатъчно производство в Съюза, не се счита за обосновано.
(260)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че в анализа не се разглежда твърдението за отрицателно въздействие на натрупването на мерки върху разглеждания в рамките на настоящото преразглеждане продукт. В отговор на този аргумент се отбелязва, че изравнителните мерки отстраняват единствено вредата, нанесена от установеното субсидиране. Съществуването на „натрупаното“ съгласно твърдението въздействие не беше доказано. Напротив, въпреки действащите мерки, вносът от държавите с действащи мерки продължава и обемът му дори се е увеличил през разглеждания период. Също така се наблюдава внос от държави без действащи мерки с възходяща тенденция и в значителен обем. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
7. Заключение относно интереса на Съюза
(261)
В заключение се очаква, че удължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще даде възможност на индустрията на Съюза да подобри и стабилизира икономическото си състояние след направените инвестиции и консолидирането през последните години.
(262)
Смята се също така, че подобряването на икономическото състояние на индустрията на Съюза може да бъде в интерес на производителите на ПТК, както и за производителите на ЕГ от Съюза, макар и в по-малка степен.
(263)
Икономическото състояние на някои ползватели се е влошило след последното преразглеждане, по-специално при по-малките предприятия, бутилиращи вода, които изглежда са повлияни отрицателно, наред с други причини, от последното покачване на цената на ПЕТ, което не са могли да прехвърлят на търговците на дребно предвид настоящата икономическа обстановка. Изключителното развитие на цените и маржовете през 2011 г. на индустрията на Съюза обаче беше счетено за световно явление, дължащо се основно на увеличението на цените на суровините. Следователно твърденията за съществуващи завишени цени и завишени маржове, свързани с наличието на въпросните мерки, бе сметнато за неоправдано. Същевременно пазарът на Съюза продължава да е отворен пазар със съществуващи алтернативни източници на доставки от други трети държави без действащи мерки.
(264)
В този контекст не беше установена връзка между увеличението на цената на ПЕТ и съществуващите мерки. Икономическото състояние на преработващите предприятия беше определено като стабилно независимо от действащите мерки. Значението на ПЕТ като дял от общите разходи на бутилиращите предприятия беше определено като ограничено. Освен това не беше установена връзка между колебанията в цената на ПЕТ и съществуващите мерки. На това основание се установи, че мерките нямат непропорционално въздействие върху ползвателите.
(265)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, не може да се заключи категорично, че не е в интерес на Съюза да запази настоящите изравнителни мерки.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(266)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след разгласяването. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(267)
От горния анализ следва, че изравнителните мерки, приложими към вноса на ПЕТ с произход от Индия, следва да бъдат запазени в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(268)
Посочените в настоящия регламент изравнителни митнически ставки, приложими за отделни дружества, се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително образувания, свързани с конкретно посочените, не може да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(269)
Всякакви искания за прилагане на тези индивидуални изравнителни митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на образуванието или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се отправят към Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските структури. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(270)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, нивото на остатъчното мито следва не само да се прилага спрямо неоказалите съдействие износители, но също и спрямо дружествата, които не са осъществявали никакъв износ в рамките на ПРП. Последните обаче се приканват, когато изпълнят изискванията на член 20 от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да може тяхното положение да бъде разгледано отделно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат с вискозен индекс от 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 3907 60 20 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Изравнително мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Индия
Senpet Ltd
22,0
A183
Индия
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Индия
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Индия
Всички останали дружества.
69,4
A999
3. Когато стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и следователно съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (15) за определянето на митническата стойност се използва част от действително платената или платима цена, размерът на изравнителното мито, изчислено на основата на горните суми, се намалява с процент, който отговаря на съответната част от действително платената или платима цена.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2, окончателното изравнително мито няма да бъде прилагано към вноса, допуснат до свободно обращение в съответствие с член 2.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
1. Вносът се освобождава от наложените с член 1 изравнителни мита, при условие че стоките са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Съюза от дружествата, изброени в Решение 2000/745/ЕО и последващите му изменения, декларирани са под съответния допълнителен код по ТАРИК и са изпълнени условията на параграф 2.
2. Когато е представено искане за допускане до свободно обращение, освобождаването от мита зависи от представянето пред митническите органи на въпросната държава членка на валидна „Фактура за поета гаранция“, издадена от дружествата износители с приета гаранция, която съдържа основните елементи, изброени в приложението. Освен това освобождаването от мито зависи и от условието обявените и представени пред митницата стоки да съответстват напълно на описанието във „Фактурата за поета гаранция“.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 май 2013 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 461/2013
(2013. gada 21. maijs),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), jo īpaši tās 18. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu polietilēntereftalātu (PET) importam, kura izcelsmes valsts ir, inter alia, Indija. Ar Regulu (EK) Nr. 1645/2005 (3) Padome grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu līmeni attiecībā uz PET importu no Indijas. Grozījumi tika pieņemti paātrinātā pārskatīšanā, ko ierosināja saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (4) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pēc daļējām starpposma pārskatīšanām kompensācijas pasākumi tika grozīti ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (5) un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 906/2011 (6). Vēlāk veikta daļēja starpposma pārskatīšana ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 559/2012 (7) tika izbeigta bez spēkā esošo pasākumu grozīšanas. Ar Lēmumu 2000/745/EK (8) Komisija pieņēma trīs Indijas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības, nosakot minimālo importa cenu.
(2)
Kompensācijas pasākumus veido īpašs maksājums. Atsevišķi norādītajiem Indijas ražotājiem maksājuma likme ir no EUR 0,00 līdz EUR 106,5 par tonnu, bet visu pārējo ražotāju importam likme ir EUR 69,4 par tonnu.
2. Pašreizējie antidempinga pasākumi
(3)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (9) noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kura izcelsmes valsts cita starpā ir Indija. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (10) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem.
3. Pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu
(4)
Pēc paziņojuma par spēkā esošo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (11) publicēšanas Komisija 2011. gada 25. novembrī saņēma pieprasījumu sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu (“termiņa beigu pārskatīšana”). Pieprasījumu iesniedza Eiropas Polietilēntereftalātu ražotāju komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv gandrīz 95 % no Savienības PET ražošanas apjoma.
(5)
Pieprasījums pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā, iespējams, turpinātos vai atkārtotos subsīdiju piemērošana un tiktu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
(6)
Pirms termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 10. panta 7. punktu, Komisija paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu un aicināja Indijas valdību uz apspriešanos, kuras mērķis būtu noskaidrot situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Tomēr Komisija no Indijas valdības nekādu atbildi attiecībā uz apspriešanās piedāvājumu nesaņēma.
4. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(7)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, 2012. gada 24. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (12) par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”).
5. Paralēlā izmeklēšana
(8)
2012. gada 24. februārī Komisija sāka arī pārskatīšanu atbilstoši 11. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 1225/2009 attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem PET importam no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes (13).
6. Izmeklēšana
6.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(9)
Izmeklēšana attiecībā uz subsīdiju turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika veikta no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
6.2. Izmeklēšanā iesaistītās personas
(10)
Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, uz kuriem tas attiecas, un attiecīgās valsts pārstāvjiem par to, ka tiek sākta termiņa beigu pārskatīšana.
(11)
Ieinteresētajām personām paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(12)
Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju, kā arī Savienības ražotāju un importētāju lielo skaitu, atzina par piemērotu pārbaudīt, vai būtu lietderīgi veikt atlasi atbilstoši pamatregulas 27. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu vajadzīga atlase, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika aicināti paziņot par sevi 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas un iesniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.
(13)
Atlases procedūrā atsaucās septiņi ražotāji eksportētāji un norādīja, ka vēlas sadarboties ar pārskatīšanas izmeklēšanu. Tika atlasīti trīs ražotāji eksportētāji, pamatojoties uz eksporta apjomu uz Savienību. Pret šādu izlasi neiebilda ne paši atlasītie ražotāji, ne neatlasītie ražotāji, nedz arī attiecīgās Indijas iestādes.
(14)
Trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tika oficiāli nosūtītas anketas, un no visiem tika saņemtas atbildes. Tomēr viena Indijas ražotāja atbildes uz anketas jautājumiem atklāja, ka tas PIP laikā tikai eksportēja attiecīgo ražojumu nelielos daudzumos, tādēļ šim uzņēmumam subsīdiju apjomu aprēķināt nevajadzēja. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti pie atlikušajiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri kopumā veidoja 99 % no kopējā Indijas importa Savienībā PIP laikā.
(15)
Pēc tam, kad bija izpausti būtiski fakti un apsvērumi ("izpaušana"), viens Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pieprasīja subsīdijas normas aprēķinu. Šajā sakarībā tika atkārtoti apstiprināts, ka eksporta apjoms no šā uzņēmuma bija nenozīmīgs un attiecīgi tam nebija ietekmes uz subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības noteikšanu šajā termiņa beigu pārskatīšanā. Tādēļ šo prasību noraidīja.
(16)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Izlasē tika iekļauti četri no trīspadsmit Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi jau pirms izmeklēšanas sākšanas, un tie tika atlasīti, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu, kuru iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Izlase pārstāvēja vairāk nekā 50 % no aplēstā kopējā Savienībā saražotā un pārdotā apjoma PIP laikā. Ieinteresētās personas aicināja iepazīties ar lietu un 15 dienās pēc paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu publicēšanas izteikt savas piezīmes par izlases piemērotību. Visām ieinteresētajām personām, kuras to pieprasīja un varēja pamatot, kāpēc tām jātiek uzklausītām, tika nodrošināta uzklausīšana.
(17)
Dažas ieinteresētās personas iebilda pret Savienības ražotāju atlasi. Tās uzskatīja, ka i) Komisijai nevajadzētu veikt atlasi, jo īpaši tādēļ, ka izpriekšējā izmeklēšanā tā netika izmantota; ii) tika apstrīdēta atlases metode, jo tajā tikuši “sajaukti trīs dažādi posmi”, proti, pamatojums termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definēšana un atlase; iii) provizoriskā izlase izveidota, pamatojoties uz nepareizu un nepilnīgu informāciju; iv) izveidotā provizoriskā izlase nav reprezentatīva, jo tajā iekļautas nevis grupas, bet uzņēmumi; izskanēja arī apgalvojums, ka nesen atsavināta uzņēmuma vai cita saistīta pārdošanas uzņēmuma iekļaušana izlasē ir mazinājusi izlases reprezentativitāti.
(18)
Par personu iebildumiem tika sniegtas šādas atbildes:
-
Lēmums izmantot Savienības ražotāju izlasi tiek pieņemts katrā izmeklēšanā atsevišķi atkarībā no konkrētajiem apstākļiem, un pamatregulas 22. panta 6. punkts nereglamentē šādas izlases izmantošanu, lai termiņa beigu pārskatīšanā noteiktu kaitējumu. Atšķirībā no iepriekšējām izmeklēšanām, kad bija iespējams izmeklēt visus uzņēmumus, kuri pieteicās un sadarbojās, šajā situācijā Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, atvēlētajā laikā pieņemami izmeklēt visus nav iespējams, un tādējādi ir izpildīti 27. panta nosacījumi.
-
Komisija “nesajauca” reprezentativitātes noteikšanu, Savienības ražošanas nozares definēšanu un provizorisko atlasi, jo tika saglabāta šo posmu nošķirtība un par tiem lēma atsevišķi. Netika uzskatāmi parādīts, cik lielā mērā reprezentativitātes noteikšanas nolūkos Savienības ražotāju sniegtie ražošanas un pārdošanas dati ietekmēja izlases reprezentativitāti.
-
Izlase tika veidota, pamatojoties uz izlases veidošanas laikā pieejamo informāciju atbilstoši pamatregulas 27. pantam. Pēc tam, kad tika saņemtas personu piezīmes par konkrētu uzņēmumu datiem, izlases reprezentativitāti pārskatīja. Neviens no izteiktajiem iebildumiem netika atzīts par pamatotu.
-
Kā noteikts pamatregulas 27. pantā, izlasi izveidoja, ņemot vērā lielāko pārstāvēto ražošanas un pārdošanas apjomu, kādu ir iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Uzņēmumus, kuri ietilpa lielākās grupās un attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie darbojas neatkarīgi no citiem to pašu grupu meitasuzņēmumiem, uzskatīja par tādiem, kas ir reprezentatīvi Savienības ražošanas nozarei, un tādēļ nebija nepieciešams konsolidēti izpētīt visu grupu. Vienlaikus uzņēmumus iekļāva izlasē kā saimnieciskas vienības, nodrošinot visu attiecīgo datu pārbaudāmību. Turklāt atsavināšana un saistītu pārdošanas uzņēmumu esība attiecīgajā periodā bija nozares īpatnības, tādēļ neviens no šiem aspektiem nav uzskatāms par tādu, kas mazina izlases reprezentativitāti.
(19)
Pēc informācijas izpaušanas personas atkārtoja jau apspriestos argumentus.
(20)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu tika paredzēta arī nesaistītu importētāju atlase. Neviens no 24 nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, šajā izmeklēšanā nesadarbojās.
(21)
Pēc pārskatīšanas sākšanas sazinājās ar visiem pieciem zināmajiem izejvielu piegādātājiem, un tiem tika nosūtītas attiecīgās anketas. Divi no tiem uz anketas jautājumiem atbildēja.
(22)
Sākot pārskatīšanu, sazinājās ar visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju asociācijām. Septiņpadsmit lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pieteicās divdesmit lietotāju asociācijas no 16 dalībvalstīm un sniedza informāciju.
7. Saņemtās informācijas pārbaude
(23)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsīdiju un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica pie Indijas valdības Deli un pie šādām ieinteresētajām personām:
a)
ražotāji eksportētāji:
-
Dhunseri Petrochem un Tea Limited, Kolkata, Indija,
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija;
b)
Savienības ražotāji:
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nīderlande,
-
Equipolymers, Itālija, Vācija,
-
Neo Group, UAB, Lietuva,
-
Novapet SA, Spānija;
c)
lietotāji Savienībā:
-
Coca-Cola Europe, Beļģija,
-
Nestle Waters France, Francija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(24)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai augstāku atbilstīgi ISO standartam 1628-5. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.
2. Līdzīgais ražojums
(25)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanās konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam, proti, PET, kuru izgatavo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un PET, kuru izgatavo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums. Tādēļ šos ražojumus atzina par līdzīgiem ražojumiem atbilstoši pamatregulas 2. panta c) punktam.
C. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievads
(26)
Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas.
Valsts mēroga shēmas:
a)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS);
b)
Nodokļu atmaksas shēma (DDS);
c)
Mērķa tirgus shēma (FMS);
d)
Mērķa ražojumu shēma (FPS);
e)
Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS);
f)
Iepriekšēju atļauju shēma (AAS);
g)
Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS);
h)
Speciālās ekonomiskās zonas un uz eksportu orientētas struktūras (SEZ/EOU);
i)
Eksporta kredītu shēma (ECS);
j)
Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES).
Reģionālās shēmas:
k)
Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma (WBIS);
l)
Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma;
m)
Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēma (GSTIS);
n)
Gudžaratas shēma atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES);
o)
Maharaštras valdības Kompleksā stimulēšanas shēma (PSI).
(27)
Shēmas, kas norādītas a) apakšpunktā un no c) līdz h) apakšpunktam, ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir “Ārējā tirdzniecības politika 2009-2014” (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka FTP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.
(28)
Shēma, kas norādīta b) apakšpunktā, pamatojas uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. pantu, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumiem. Atmaksas likmes tiek publicētas regulāri; PIP piemērojamās likmes bija 2011.-2012. gada Nodokļu atmaksas visas rūpniecības likmes (AIR), kas publicētas 2011. gada 22. septembra paziņojumā Nr. 68 / 2011 - Customs (N.T.). Nodokļu atmaksas shēma FTP 2009-2014 4. nodaļā tiek saukta arī par nodokļu atvieglojumu shēmu.
(29)
Shēma, kas norādīta i) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Centrālajai bankai (Reserve Bank of India) (“RBI”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(30)
Shēma, kas norādīta j) apakšpunktā, pamatojas uz 1961. gada Ienākuma nodokļu likumu, kuru groza ar ikgadējo Finanšu likumu.
(31)
Shēmu, kas norādīta k) apakšpunktā, pārvalda Rietumbengālijas valdība, un tā ir paredzēta 1999. gada 22. jūnija Rietumbengālijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamenta paziņojumā Nr. 580-CI/H, kuru aizstāj ar 2004. gada 24. marta paziņojumu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
(32)
Shēmu, kas norādīta l) apakšpunktā, pārvalda Gudžaratas valdība, un tā ir paredzēta Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politikā.
(33)
Shēmu, kas norādīta m) apakšpunktā, pārvalda Gudžaratas valdība, un tā ir paredzēta Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politikā.
(34)
Shēma, kas norādīta n) apakšpunktā, pamatojas uz 1958. gada Mumbajas Elektrības nodokļa likumu.
(35)
Shēmu, kas norādīta o) apakšpunktā, pārvalda Maharaštras štata valdība, un tā pamatojas uz Maharaštras valdības rūpniecības, enerģētikas un nodarbinātības departamenta rezolūciju.
(36)
Izmeklēšanā konstatēts, ka PIP laikā atbalstu atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem saistībā ar attiecīgo ražojumu piešķīra ar turpmāk norādītajām shēmām.
Valsts mēroga shēmas:
a)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS);
b)
Nodokļu atmaksas shēma (DDS);
c)
Mērķa tirgus shēma (FMS);
d)
Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS);
e)
Iepriekšēju atļauju shēma (AAS);
Reģionālās shēmas:
f)
Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma (WBIS).
2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS)
a) Juridiskais pamats
(37)
Sīks DEPBS apraksts sniegts FTP 09-14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 4. nodaļā.
b) Atbilstība
(38)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(39)
Eksportētājs var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes tiek noteiktas, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (SION), ņemot vērā aplēstu importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam aplēstam importam neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir maksāti, vai nē. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā DEPBS likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % ar maksimālo vērtību 58 INR/kg.
(40)
Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas piešķirams par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs uzzina, kāds būs tā ieguvums. Tiklīdz muitas dienesti izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta piešķiršanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, pamatojoties uz kuru aprēķina gūto labumu, ir likme, ko piemēro eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī.
(41)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokli maksāšanai par jebkādu preču turpmāku importu, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šāda kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīts ir brīvi pārvedams un derīgs 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.
(42)
DEPBS kredīta pieprasījumu iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir 3 mēneši pēc eksportēšanas, tomēr, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr izskatīt, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).
(43)
Tika konstatēts, ka abi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja šo shēmu PIP pirmajos trīs ceturkšņos.
d) Secinājumi par DEPBS
(44)
DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(45)
Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(46)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem. Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DEBPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
e) DEPBS atcelšana un pāreja uz DDS
(47)
Ar 2011. gada 17. jūnija publisko paziņojumu Nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 DEPBS tika pēdējo reizi pagarināta uz trīs mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā pēc tam vairs nav publicēts neviens paziņojums par tās pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembraDEPBS ir faktiski atcelta. Tādēļ bija jāpārbauda, vai var noteikt pasākumus saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.
(48)
Indijas valdība paskaidroja Komisijai, ka pēc DEPBS atcelšanas uzņēmumi varēja izvēlēties citas nodokļu atbrīvojuma/atmaksas shēmas, kas definētas FTP 09-14 4. nodaļā, t. i. Iepriekšēju atļauju shēmu (AAS) vai Nodokļu atmaksas shēmu (DDS).
(49)
Izmeklēšanā atklājās, ka abi atlasītie uzņēmumi sāka izmantot DDS tūlīt pēc DEPBS atcelšanas. Jānorāda, ka DDS tika ieviesta 1995. gadā un pastāvēja paralēli DEPBS trijos pirmajos PIP ceturkšņos un daudzus gadus pirms PIP. Tomēr eksportētāji nevarēja vienlaikus izmantot DDS un DEPBS par vienu un to pašu eksportu. Pirmajos trijos PIP ceturkšņos DDS likme bija 2,2 % ar maksimālo vērtību 1,5 INR/kg, padarot DDS mazāk pievilcīgu par DEPBS. Jānorāda, ka Indijas valdība īstenoja pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no DEBPS uz DDS, par ko liecina 2011. gada 22. septembra apkārtraksts nr. 42 /2011 - Customs. Šajā apkārtrakstā ir paskaidrots, ka “[nodokļu] atmaksas sistēma šajā gadā ietver pozīcijas, kuras līdz šim bija iekļautas DEPB[S] shēmā”. Šajā pašā apkārtrakstā noteikts, ka nozarēm, kuras izmantoja DEPBS, “saskaņā ar nolemto tiks nodrošināta vienmērīga pāreja šo nozaru izstrādājumiem, vienlaikus iekļaujot tos nodokļu atmaksas sistēmā. Pārejas posmā atbalsts attiecībā uz šiem izstrādājumiem salīdzinājumā ar DEPB[S] likmēm nedaudz samazināsies - no 1 % līdz 3 % lielākajai daļai izstrādājumu.” Citiem vārdiem sakot, šajā apkārtrakstā norādīts, ka spēkā esošās nodokļu atmaksas likmes, sākot ar 2011. gada 1. oktobri, tika noteiktas tā, lai nodrošinātu tādu pašu atbalstu kā atceltās DEPBS ietvaros.
(50)
DDS likmes, kas attiecīgajam ražojumam tika piemērotas no 2011. gada 1. oktobra, tika palielinātas no 2,2 % līdz 5,5 % no FOB vērtības un saistītā maksimālā vērtība tika palielināta no 1,5 INR/kg līdz 5,5 INR/kg. Tika konstatēts, ka šī jaunā likme nodrošina līdzīgu subsīdiju līmeni kā tas līdz 2011. gada 30. septembrim notika DEPBS, respektīvi 8 % likme ar maksimālo vērtību 58 INR/kg. Realitātē valdošo PET cenu dēļ PIP laikā tika piemērots DEPBS maksimālā vērtība, kā rezultātā teorētiskais ieguvums bija 4,64 INR/kg jeb 5,8 %. Attiecībā uz DDS maksimālā vērtība netika piemērota, tādēļ teorētiskais ieguvums bija 5,5 %.
(51)
Izmeklēšanā tika apstiprināta iepriekšējā apsvērumā izklāstītā situācija. Vidējās gada subsīdiju normas atlasītajos uzņēmumos bija 5,5 % un 6 % attiecīgi no DEPBS un DDS.
(52)
Abu shēmu salīdzinājums parāda, ka tām ir daudz līdzīgu īpašību īstenošanas jomā.
(53)
Iepriekš minētais 47. apsvērums un 48. līdz 51. apsvērums liecina - pat ja DEBPS tika atcelta, tās dotās priekšrocības turpinājās bez jebkāda pārtraukuma un gandrīz tādā pašā līmenī, nodrošinot netraucētu pāreju uz DDS. Šā iemesla dēļ tiek secināts, ka subsīdijas nav atceltas pamatregulas 15. panta 1. punkta nozīmē un ka DEPBS ir kompensējama.
(54)
Pēc tam, kad bija izpausti būtiski fakti un apsvērumi, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, DEPBS ir atcelta un tādēļ maksājumi nebūtu kompensējami. Atbildot uz to, jāatzīmē, ka DEPBS termiņš beidzās 2011. gada 30. septembrī, kā paskaidrots arī 47. apsvērumā. Tomēr subsidēšana tika turpināta un eksportētājiem ir iespēja kā alternatīvu DEPBS pieteikties atbalstam un saņemt to saskaņā, piemēram, ar DDS vai AAS. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
f) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(55)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt - piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu PIP laikā.
(56)
Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam maksājumi, kas bija noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti no šādi noteiktā kredīta apjoma, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(57)
Ņemot vērā iepriekš minēto, subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 3,78 % un 4,42 %.
3. Nodokļu atmaksas shēma (DDS)
a) Juridiskais pamats
(58)
Sīki izstrādāts DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos, kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem.
b) Atbilstība
(59)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(60)
Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas atmaksas likmes virknei ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti, vai nē. DDS likme attiecīgajam ražojumam PIP laikā bija 5,5 % no FOB vērtības ar maksimālo vērtību 5,5 INR/kg.
(61)
Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta formulāru (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku.
(62)
Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu realizācijas pierādījums - bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā.
(63)
Atmaksāto summu drīkst izmantot jebkādam mērķim.
(64)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.
(65)
Tika konstatēts, ka atlasītie uzņēmumi izmantoja DDS PIP pēdējā ceturkšņa laikā.
d) Secinājumi par DDS
(66)
DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls atbalsts. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti.
(67)
Turklāt pēc likuma DDS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(68)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi).
(69)
Nav mekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti, eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DDS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importētas kādus izejmateriālus. Tātad DDS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
(70)
Tas apstiprināts arī Indijas valdības Apkārtrakstā Nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktisko izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un norāda reģionālajām iestādēm, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz nodokļu atmaksas pieprasījumus, nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem”.
(71)
Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(72)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt - piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu PIP laikā.
(73)
Ja tika celtas pamatotas prasības, nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no kredītiem, un tādējādi iegūto subsīdijas summu uzskata par skaitītāju atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(74)
Subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 1,65 % un 1,32 %.
4. Mērķa tirgus shēma (FMS)
a) Juridiskais pamats
(75)
Detalizēts FMS apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 3.8. nodaļā.
b) Atbilstība
(76)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(77)
Saskaņā ar šo shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas HOP I 09-14 37.C papildinājuma 1. un 2. tabulā, var saņemt nodokļa kredītu 3 % apjomā no FOB vērtības. No 2011. gada 1. aprīļa par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas 37.C papildinājuma 3. tabulā (“Īpašie mērķa tirgi”), var saņemt nodokļa kredītu 4 % apjomā no FOB vērtības. Daži eksporta darbību veidi ir izslēgti no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientētas uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz konkrētiem ražojumu veidiem, piemēram, uz dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.
(78)
Nodokļu kredīti saskaņā ar MTS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču un arī ražošanas līdzekļu turpmāku importu.
(79)
Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.
(80)
Tika konstatēts, ka atlasītie uzņēmumi izmantoja šo shēmu PIP laikā.
d) Secinājumi par FMS
(81)
MTS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS nodokļa kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(82)
Turklāt pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(83)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad FMS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļa kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(84)
Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja, pamatojoties uz saņēmējam piešķirto atbalstu, kāds konstatēts PIP laikā, pieprasījuma iesniedzējam to iegrāmatojot uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(85)
Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,19 % un 0,87 %.
5. Statusa turētāja atbalsta akcijas (SHIS)
a) Juridiskais pamats
(86)
Detalizēts SHIS apraksts ir ietverts FTP 09-14 3.16. nodaļā un HOP I 09-14 3.10. pantā. Detalizēts statusa kategoriju apraksts ir ietverts FTP 09-14 3.10.1.līdz 3.10.4. pantā, kā arī HOP I 09-14 3.1. līdz 3.5. pantā.
b) Atbilstība
(87)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem vai tirgotājiem eksportētājiem, kuri ir atzīti par tā sauktajiem statusa turētājiem.
c) Īstenošana praksē
(88)
Statusu var iegūt tirgotāji un ražotāji eksportētāji. Atkarībā no eksporta apjoma attiecīgajā gadā un vairākos iepriekšējos gados pieteikuma iesniedzējiem piešķir vienu no šiem statusiem: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
SHIS ietvaros statusa turētājiem ir tiesības saņemt nodokļu kredītu, kas atbilst 1 % no eksporta FOB vērtības FTP 09-14 3.16.4. punktā minētajās nozarēs, t. i. ādas ražošanā (izņemot apstrādātas ādas), tekstila un džutas ražošanā, mājamatniecībā, mašīnbūves nozarē (izņemot dažas apakšnozares), plastmasas un ķīmisko vielu rūpniecībā (izņemot farmaceitiskos produktus). Attiecīgais ražojums ir plastmasas veids, tādēļ uz to šī shēma attiecas.
(90)
SHIS nodokļu kredīti nav pārvedami, un tos var izmantot importa nodokļu nomaksai par ražošanas līdzekļiem, kurus izmanto, lai izgatavotu ražojumus kādā no minētajām nozarēm.
(91)
Ja pieteikuma iesniedzējs attiecīgajā gadā gūst labumu no Nulles nodokļu EPCG, tas nevar saņemt atbalstu SHIS shēmā par tajā pašā gadā veikto eksportu.
(92)
Shēma tika ieviesta 2009. gadā attiecībā uz 2009.-2010. gadā un 2010.-2011. gadā veikto eksportu, un kopš tā laika tiek regulāri pagarināta par vienu gadu. Pēdējo reizi (sk. 2012. gada 9. marta Paziņojumu Nr. 07/2012 - Customs) shēmu pagarināja līdz 2013. gada 31. martam.
(93)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem SHIS nodokļu kredītus var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.
(94)
Izmeklēšanā atklāja, ka viens atlasītais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP laikā, bet otrs uzņēmums neatbilda tās kritērijiem 90. apsvērumā minēto nosacījumu dēļ.
d) Secinājumi par SHIS
(95)
SHIS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. SHIS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt SHIS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(96)
Turklāt pēc likuma SHIS shēma ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(97)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem. Turklāt nodokļu kredīts var tikt izmantot, lai apmaksātu nodokļus par ražošanas līdzekļu importu, uz ko neattiecina pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo tos neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(98)
Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja kā atbalstu, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts PIP laikā saistībā ar to, ka pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot shēmu, bija to iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa visu eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(99)
Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam atlasītajam uzņēmumam, bija 1 %.
6. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)
a) Juridiskais pamats
(100)
Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā.
b) Atbilstība
(101)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, pārdevējiem eksportētājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem.
c) Īstenošana praksē
(102)
Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod RLEVS atļauju. Shēma paredz samazinātu importa nodokļa likmi 3 % apmērā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar FTP 09-14 ražošanas līdzekļus atbilstīgi EPCGS var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks.
(103)
EPCGS atļaujas turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvā gadījumā vietējais ražotājs var pieprasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības.
d) Secinājumi par EPCGS
(104)
EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti.
(105)
Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ uzskata, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(106)
EPCGS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.
e) Subsīdijas apjoma aprēķināšana
(107)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot to pa periodu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, šādi aprēķinātajai summai, kas attiecināma uz PIP, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme. Ja tika celtas pamatotas prasības, maksājumi, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.
(108)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(109)
Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,55 % un 0,56 %.
7. Iepriekšējas atļaujas shēma (AAS)
(110)
Tika konstatēts, ka tikai viens izlasē iekļautais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP laikā. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmuma gūtais labums ir nebūtisks, tāpēc AAS netika sīkāk analizēta.
8. Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma, 1999. g. (WBIS 1999)
a) Juridiskais pamats
(111)
Detalizēts WBIS apraksts ir iekļauts Rietumbengālijas valdības (RBV) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H.
b) Atbilstība
(112)
Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai veic liela mēroga paplašinājumus esošos ražošanas objektos atpalikušās teritorijās. Tomēr pastāv visaptverošs neatbilstīgo ražošanas nozaru saraksts (negatīvais nozaru saraksts), kas nozīmē, ka konkrētās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos stimulus.
c) Īstenošana praksē
(113)
Rietumbengālijas štats piešķir atbilstīgiem rūpniecības uzņēmumiem stimulus, kas izpaužas kā dažādi ieguvumi, tostarp centralizētā tirdzniecības nodokļa (CST) un centralizētā pievienotās vērtības nodokļa (CENVAT) atbrīvojumi par gatavām precēm, lai sekmētu rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās šā štata teritorijās.
(114)
Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāiegulda atpalikušās teritorijās. Šīs vietas, kas atbilst konkrētām teritoriālām vienībām Rietumbengālijas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, taču ir arī attīstītas vietas, kurām ir liegta iespēja izmantot veicināšanas shēmas stimulus. Galvenais kritērijs stimula apjoma noteikšanai ir ieguldījumu apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums.
(115)
Tika konstatēts, ka viens atlasītais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP laikā.
d) Secinājumi
(116)
Šī shēma nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Shēma ir Rietumbengālijas štata valdības finansiāls atbalsts, jo piešķirtie stimuli - šajā gadījumā atbrīvojumi no CST un CENVAT par pabeigtām precēm - samazina ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt šie stimuli sniedz labumu uzņēmumam, jo uzlabo tā finansiālo stāvokli, tā kā nav jāmaksā nodokļi, kas citādi būtu jāmaksā.
(117)
Turklāt shēma ir reģionāli īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo tā ir pieejama vienīgi konkrētiem uzņēmumiem, kuri ir ieguldījuši konkrētās ģeogrāfiskās vietās attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, turklāt ieguvuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas.
(118)
Tāpēc WBIS 1999 ir kompensējama subsīdija.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(119)
Subsīdijas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā tirdzniecības nodokļa un CENVAT par pabeigtām precēm apmēru, kas būtu piemērojams PIP laikā, bet kas saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa visu pārdošanas apjomu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija nav atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. Iegūtā subsīdijas likme bija 1,36 %.
9. Kompensējamo subsīdiju apjoms
(120)
Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem konstatēto kompensējamo subsīdiju apmērs (izteikts kā procentuālā daļa) atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija attiecīgi 7,53 % un 8,17 %.
SHĒMA
DEPBS
NAS
FMS
SHIS
RLEVS
WBIS
Kopā
UZŅĒMUMS
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
0,00
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,00
0,56
0,00
8,17
10. Secinājumi attiecībā uz subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās varbūtību
(121)
Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu beigšanās varētu izraisīt subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos.
(122)
Kā iepriekš norādīts 26. līdz 118. apsvērumā, tika konstatēts, ka PIP laikā Indijas attiecīgā ražojuma eksportētāji turpināja saņemt kompensējamas subsīdijas no Indijas iestādēm.
(123)
Subsīdiju shēmas sniedz atkārtotu atbalstu, un nekas neliecina par to, ka šis atbalsts tuvākajā nākotnē tiks atcelts. Turklāt katrs eksportētājs drīkst izmantot vairākas subsīdiju shēmas.
(124)
Tika pārbaudīts arī tas, vai eksports uz Savienību būtu ievērojams, ja pasākumi tiktu atcelti.
(125)
PET ražošanas apjoms Indijā ir liels. Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopotajiem datiem, tika konstatēts, ka Indijas ražošanas jauda PIP laikā ir aptuveni 700 000-900 000 tonnas, bet paplašināšanās plāni paredz līdz 2014. gadam palielināt šo apjomu, sasniedzot 1 600 000-1 800 000 tonnas. Rezultātā tiek lēsts, ka jaudas pārpalikums, kas pārsniegs Savienības pieprasījumu, 2014. gadā sasniegs 600 000-700 000 tonnas, kas veido 21-25 % no kopējā Savienības patēriņa PIP laikā.
(126)
Šādos apstākļos PET ražotāji Indijā ir ļoti atkarīgi no eksporta, un pastāv varbūtība, ka, atceļot spēkā esošos pasākumus, eksporta apjoms uz Savienību, kurš PIP laikā jau tā bija liels, palielinātos vēl vairāk.
(127)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ražošanas jauda Indijā samazinātos pēc 2014. gada un tādēļ pašreizējā situācija būtu īslaicīga. Jāatzīmē, ka norādītais jaudas pārpalikuma samazinājums pēc 2014. gada tika atzīts par saskanīgu ar tirgus izpētes ziņojuma prognozēm. Tādējādi tika secināts, ka šā pieprasījuma mērķis nebija mainīt analīzi attiecībā uz jaudas pārpalikumu.
(128)
Pēc izpaušanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jaudu īslaicīgs būtisks pārpalikums bija neizbēgams sakarā ar to, ka kopumā ražošanas jaudas var palielināt tikai vērienīgos posmos, ņemot vērā moderno PET ražotņu minimālos izmērus. Atbildot uz šo argumentu, būtu jānorāda, ka laikā starp PIP un nākamo gadu tika veikts ražošanas jaudas palielinājums no vismaz 150 000 līdz 200 000 tonnu. No tā izriet, ka attiecīgais arguments vien nevar pamatot eksportam pieejamo jaudu pārpalikumu, kas minēts 125. apsvērumā. Jebkurā gadījumā šajā kontekstā eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma cēlonis ir nebūtisks. Tādēļ šo prasību noraidīja.
(129)
Dažas personas iebilda, ka eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu, kas radies Indijā, varētu pārņemt arī citas trešās valstis, un ka tāpēc Komisijas aprēķinātais jaudas pārpalikums nav pienācīgi izvērtēts. Nekādā veidā netika pieņemts, ka viss eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tiktu novirzīts uz Savienību Tādēļ šo prasību noraidīja.
(130)
Ņemot to vērā, tiek secināts, ka subsidēšana, visticamāk, tiks turpināta.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(131)
Līdzīgo ražojumu ražo 13 zināmi ražotāji Savienībā. Tie pārstāv Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē, tādēļ turpmāk tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(132)
Divpadsmit zināmie Savienības ražotāji, kurus šajā lietā pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, sadarbojās un sniedza atbalstu izmeklēšanai. Vēl viens zināms Savienības ražotājs šajā pārskatīšanā nesadarbojās.
(133)
Lai noskaidrotu kopējo Savienības ražošanas apjomu PIP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.
(134)
Savienības PET tirgu raksturo samērā liels ražotāju skaits, kuri parasti ietilpst lielākās grupās, kuru galvenās mītnes atrodas ārpus Savienības. Laikā no 2000. gada līdz 2012. gadam Savienības PET ražošanas nozarē ir notikušas vairākas pārmaiņas. Tirgū notiek konsolidācija, un nesen īstenoti vairāki pārņemšanas darījumi un slēgti vairāki uzņēmumi. Turpinās jaunu ražojumu, piemēram, otrreizējā pārstrādē iegūta PET un bioloģiskā PET vienlaicīga izstrāde, kas ir otrreizējās pārstrādes nozares salīdzinoši jauns blakusrezultāts.
(135)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa apraksts bija neprecīzs, jo pieci ražotāji faktiski piederēja pie vienas lielas transnacionālas uzņēmumu grupas, un vēl trīs ražotāji bija saistīti ar PET fasēšanas uzņēmumiem. Neviens no šiem faktiem nav pretrunā ar 134. apsvērumā sniegto aprakstu, kurā nepārprotami norādīts, ka Savienības ražotāji parasti pieder pie lielākām grupām, kā jau informēts. Šīs koncentrācijas ietekme ir aplūkota 207. apsvērumā. Tirgus pašu vajadzībām ietekmes novērtējums tiek analizēts no 202. apsvēruma līdz 204. apsvērumam.
(136)
Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā salīdzinoši lielo Savienības ražotāju skaitu, kas sadarbojās, tika izveidota izlase no četriem Savienības ražotājiem, kuri kopā veido vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā PIP laikā.
E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības patēriņš
(137)
Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, uz Eurostat datiem par importa apjomu, bet attiecībā uz Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās - pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajām aplēsēm.
(138)
Pēc sākotnēja pieauguma 2009. un 2010. gadā patēriņš PIP laikā nedaudz samazinājās par 2 % salīdzinājumā ar 2008. gadu, kopumā veidojot 2,802 miljonus tonnu PIP laikā.
1. tabula
Patēriņš
2008.
2009.
2010.
PIP
Apjoms (tonnas)
Patēriņš
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indekss (2008 = 100)
100
102
102
98
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums
2. Importa no Indijas apjoms, tirgus daļa un cenas
(139)
Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no Indijas attiecīgajā periodā ir vairāk nekā dubultojies - no 46 313 tonnām 2008. gadā līdz 96 678 tonnām PIP laikā.
(140)
Indijas tirgus daļa attiecīgi pieauga no 1,6 % 2008. gadā līdz 3,5 % PIP laikā, sasniedzot tādu līmeni, kas būtiski pārsniedz tirgus daļu, kuru konstatēja pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā (0,3 %).
(141)
Vidējā cena PIP laikā bija 1 285 EUR/tonnā. Tas atspoguļo 22 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kura tika panākta PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 21 % 2009. gadā.
2. tabula
Imports no Indijas
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms (tonnās)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indekss (2008=100)
100
96
181
209
Vidējā cena
1 054
834
1 031
1 285
Indekss (2008=100)
100
79
98
122
Importa tirgus daļa (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Avots:
Eurostat
3. Imports no citām trešām valstīm
a) Imports no Taizemes, Taivānas, Malaizijas, Indonēzijas
(142)
Kā jau iepriekš norādīts, antidempinga termiņa beigu pasākumu pārskatīšana attiecībā uz importu no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes tika veikta vienlaikus ar šo izmeklēšanu.
(143)
Imports no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes attiecīgajā periodā pieauga par 56 %, lai gan laikā līdz 2010. gadam bija 59 % kritums. Tomēr kopējais importa apjoms nepārsniedza de minimis līmeni.
(144)
Attiecīgā tirgus daļa pieauga no 0,7 % 2008. gadā līdz 1,1 % PIP laikā.
(145)
Vidējā cena PIP laikā bija 1 310 EUR/tonnā - par 1,5 % zemāka par vidējo vienības cenu Savienības ražošanas nozarē. Tas atspoguļo 27 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 18 % 2009. gadā.
3. tabula
Imports no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes (tonnās)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indekss (2008=100)
100
64
41
156
Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indekss (2008=100)
100
62
40
160
Importa cena (EUR/tonnā)
1 030
843
1 055
1 310
Indekss (2008=100)
100
82
102
127
Avots:
Eurostat
b) Imports no Ķīnas, Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE), Irānas un Pakistānas
(146)
Imports no citām trešām valstīm, pret kurām tiek īstenoti antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā saruka par 69 % pēc 49 % pieauguma 2009. gadā. Stabils saglabājās tikai importa apjoms no Ķīnas.
(147)
Attiecīgo valstu tirgus daļa samazinājās no 8,2 % 2008. gadā līdz 2,6 % PIP laikā, tostarp īpaši samazinājās AAE (1,7 % PIP laikā) un Ķīnas (0,6 % PIP laikā) izcelsmes importa tirgus daļa.
(148)
Vidējā cena PIP laikā bija 1 258 EUR/tonnā, kas ir par 5,5 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā vienības cena. Tas atspoguļo 24 % pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 22 % 2009. gadā.
4. tabula
Imports no Ķīnas, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Irānas un Pakistānas
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms no Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas (tonnās)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indekss (2008=100)
100
149
80
31
Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa tirgus daļa (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indekss (2008=100)
100
146
79
31
Importa cena (EUR/tonnā)
1 016
789
949
1 258
Indekss (2008=100)
100
78
93
124
Avots:
Eurostat
c) Imports no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi
(149)
Importa apjoms no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, tostarp no Omānas, Dienvidkorejas, Krievijas, Meksikas un Saūda Arābijas, attiecīgajā periodā pieauga par 59 % pēc 71 % pieauguma 2009. gadā. Laikā no 2009. gada līdz PIP Omāna kļuva par lielāko eksportētājvalsti uz Savienību.
(150)
Attiecīgo valstu tirgus daļa pieauga no 9,7 % 2008. gadā līdz 15,8 % PIP laikā, galvenokārt Omānas izcelsmes importa pieauguma dēļ par 4,3 %. Dienvidkorejas tirgus daļa PIP laikā bija 4 %, proti, 5 % zemāk par augstāko punktu, kas tika sasniegts 2009. gadā.
(151)
Vidējā cena bija 1 273 EUR/tonnā - par 4,3 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. Tas atspoguļo 10 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts 2010. gadā un PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 24 % 2009. gadā. Vidējā no Omānas importētā izstrādājuma cena PIP laikā bija 1 310 EUR/tonnā jeb par 1,5 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. No Dienvidkorejas importētā ražojuma vidējā cena PIP laikā bija 1 294 EUR/tonnā jeb par 2,7 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu.
5. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnās)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indekss (2008=100)
100
171
168
159
Citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indekss (2008=100)
100
168
165
162
Importa cena (EUR/tonnā)
1 156
879
997
1 273
Indekss (2008=100)
100
76
86
110
Lielākie eksportētāji (tonnās)
Omāna
0
52 632
95 646
120 286
Dienvidkoreja
177 341
254 451
183 801
114 346
Krievija
546
546
3
50 427
Meksika
2 650
1 879
29 039
29 409
Saūda Arābija
230
20 454
50 108
24 756
Citi
98 422
148 609
111 156
103 468
Avots:
Eurostat
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(152)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu tika novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kuri attiecīgajā periodā ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(153)
Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izlietojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, pieaugums, nodarbinātība, ražīgums, subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējo subsīdiju ietekmes) novērtēja Savienības ražošanas līmenī visiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no Savienības ražošanas nozares, pārskatīšanas pieprasījuma, kā arī publiski pieejamajiem statistikas datiem;
-
mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, vidējās cenas par vienību, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) novērtēja izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju.
(154)
Viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem atbrīvojās no vienas savas ražotnes 2010. gada jūnijā. To iegādājās cits Savienības ražotājs. Tā kā makroekonomisko rādītāju analīzes pamatā ir dati, kas iegūti no visiem Savienības ražotājiem, pārņemšana neietekmē kaitējuma analīzes tvērumu vai atsevišķus rādītājus.
(155)
Analīzes ievadā būtu jānorāda tas, ka situāciju Savienības tirgū ietekmēja noteikti pasaules ekonomikas notikumi 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, galvenokārt attiecībā uz līdzīgā ražojuma cenu un pārdošanas apjomu. Šajā periodā samazinājās kokvilnas piedāvājums, kas Āzijas tirgū izraisīja paaugstinātu pieprasījumu pēc poliestera šķiedras. PET un poliestera šķiedra lielā mērā ir atkarīgi no līdzīgu izejvielu piedāvājuma, t. i., attīrītas tereftalskābes (PTA). Pieaugošais pieprasījums pēc poliestera šķiedras izraisīja nepietiekamu PTA piedāvājumu, paaugstinot PET cenas. Tā kā PET ražotāji Tuvajos Austrumos arī ir atkarīgi no Āzijas PTA, tas Savienībā izraisīja strauju PET importa apjoma kritumu. Vienlaikus lielākie PTA piegādātāji Savienībā pasludināja “force majeure”, kā rezultātā tika piemēroti papildu ierobežojumi vietējai PET ražošanai.
4.1. Ieinteresēto personu piezīmes
(156)
Dažas personas apšaubīja kaitējuma analīzes derīgumu, jo tās pamatā esot nepilnīga informācija, kas savukārt ietekmējot arī ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Pamatā tika izvirzīti turpmāk norādītie argumenti.
(157)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka no Savienības ražotājiem iegūtā informācija neatbilst anketas aizpildīšanas instrukcijām, kurās noteikts, ka nedrīkst apvienot vairāku uzņēmumu datus. Tāpēc tika apgalvots, ka savāktā informācija ir neprecīza un nepilnīga, ka paziņotos rādītājus apkopoja atsevišķi par katru izlases uzņēmumam. Jānorāda, ka informācija tika pienācīgi savākta un pārbaudīta uz vietas. Tika konstatēts, ka savāktā informācija sniedz pietiekami precīzu Savienības ražošanas nozares atainojumu, un tāpēc iepriekš minētie iebildumi tika noraidīti. Pēc informācijas izpaušanas personas vairākkārt atkārtoja savu prasību. Netika iesniegti jauni argumenti vai pierādījumi. Tās pašas personas atkārtoti apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā uzņēmuma sniegtie dati ir nepilnīgi, jo tie neattiecas uz visu grupu, bet tikai uz no grupas izraudzītu uzņēmumu. Šī piezīme tika risināta izlases posmā, kā paskaidrots 18. apsvērumā.
(158)
Tās pašas personas iebilda, ka Komisija ir mēģinājusi novērst minētos trūkumus saistībā ar iegūto informāciju, izsūtot papildu anketas. Komisija patiešām izsūtīja papildu anketas, bet tikai tiem Savienības ražotājiem, kuri nebija iekļauti izlasē, lai iegūtu informāciju par makroekonomiskiem rādītājiem attiecībā uz kaitējuma novērtējumu, tādēļ tas tika darīts, lai papildinātu no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju. Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja savu prasību, nesniedzot nekādus jaunus argumentus vai pierādījumus. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(159)
Turklāt tās pašas personas arī apgalvoja, ka izlasē iekļauto ražotāju iesniegtā informācija neatbilst pamatregulas 29. panta prasībām, jo informāciju, kura nav konfidenciāla, norādīja kā konfidenciālu un neiekļāva publiski pieejamajos dokumentos. Šajā saistībā jānorāda, ka informācija tika klasificēta kā ierobežotas piekļuves informācija atbilstoši iesniedzēja pieprasījumam. Pēc ieinteresēto personu pieprasījuma iesniegtās informācijas konfidencialitātes statuss tika pārskatīts, un informācija attiecīgā gadījumā pēc konkrēto uzņēmumu piekrišanas tika pārklasificēta kā pieejama ieinteresētajām personām. Tāpēc arī šis iebildums tika noraidīts.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms
(160)
Sakarā ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumu (sk. 164. apsvērumu) Savienības ražošanas apjoms laikā no 2008. gada līdz PIP saruka par 11 %. Savienības ražošanas apjoma samazināšanās beidzās tikai 2010. gadā, kad tas pieauga salīdzinājumā ar 2009. gadu, bet vienalga bija par 4 % zemāks nekā 2008. gadā. PIP laikā tas samazinājās vēl vairāk.
6. tabula
Kopējais Savienības ražošanas apjoms
2008.
2009.
2010.
PIP
Ražošanas apjoms (tonnas)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indekss (2008=100)
100
91
96
89
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
b) Ražošanas jauda un jaudas izlietojums
(161)
Savienības ražošanas jauda laikā no 2008. gada līdz PIP laikam samazinājās par 23 %. Šī tendence saistīta ar vairāku ražotņu slēgšanu, ko daļēji kompensēja jaunu ražotņu atvēršana.
(162)
Jaudas izlietojums palielinājās no 75 % 2008. gadā līdz 86 % PIP laikā. Jaudas izlietojuma pieaugums ir jāskata kontekstā ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturizēšanas pasākumiem, kas skaidroti 134. apsvērumā.
7. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008.
2009.
2010.
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indekss
100
87
84
77
Jaudas izlietojums (%)
75
77
85
86
Indekss (2008 = 100)
100
104
114
116
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
c) Pārdošanas apjoms
(163)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības iekšējā tirgū attīstījās tāpat kā ražošanas apjoms, attiecīgajā periodā samazinoties par 6 %.
8. tabula
Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū
2008.
2009.
2010.
PIP
Pārdošanas apjoms (tonnās)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indekss (2008 = 100)
100
89
95
94
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
d) Tirgus daļa
(164)
Pēc sākotnēja 13 % krituma 2009. gadā Savienības ražošanas nozare daļēji atguva AAE, Dienvidkorejai, Irānai un Pakistānai zaudēto tirgus daļu, lai gan pieauga importa apjoms no Indijas, Omānas un citām trešām valstīm (Krievijas, Meksikas un Saūda Arābijas) tajā pašā laika periodā. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %.
9. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
2008.
2009.
2010.
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)
80
70
74
77
Indekss (2008 = 100)
100
87
93
97
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums
e) Pieaugums
(165)
Attiecīgajā periodā tirgus ieslīga stagnācijā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no pieauguma, patiesībā gluži pretēji, lai gan tika veikti pārstrukturizēšanas pasākumi, Savienības ražošanas nozare vēl vairāk zaudēja tirgus daļu aizvien pieaugošajam importam īpaši no tām valstīm, pret kurām netika īstenoti nekādi pasākumi. Nelielais patēriņa kritums PIP laikā ir jāskata attiecībā pret izejvielu (PTA) īslaicīgu trūkumu Savienībā, kā arī pasaules tirgū.
f) Nodarbinātība un ražīgums
(166)
Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 41 %. Samazinājums attiecīgajā periodā bija pastāvīgs, tostarp 2010. gadā, kad ražošanas apjoms pieauga (sk. 160. apsvērumu). Ņemot vērā pieaugošo ražīgumu, šis kritums liecina par daudzu Savienības ražotāju pārstrukturizēšanas pasākumiem.
(167)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts kā izlaide tonnās uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 50 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošanas apjoms samazinājās lēnāk nekā nodarbinātības līmenis, kas liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši labi redzams 2010. gadā, kad ražošanas apjoms palielinājās, lai gan nodarbinātības līmenis samazinājās, un ražīgums bija par 37 % augstāks nekā 2008. gadā.
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2008.
2009.
2010.
PIP
Darbinieku skaits
2 060
1 629
1 449
1 218
Indekss
100
79
70
59
Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indekss (2008 = 100)
100
115
137
150
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
g) Faktiskās subsīdijas normas lielums
(168)
Attiecībā uz Indijas izcelsmes importa faktiskās subsīdijas normas lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā to, ka šā ražojuma tirgu ļoti iespaido cenas, nevar uzskatīt, ka šī ietekme būtu neliela. Jānorāda, ka šis rādītājs vairāk attiecas uz analīzi, kurā aplūko kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Ja pasākumi tiku izbeigti, iespējams, subsidētais imports atkal atgrieztos tādos apmēros un par tādām cenām, ka tas subsīdijas normas lieluma ietekme būs ievērojama.
f) Atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas sekām
(169)
Lai gan iepriekš apskatītie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares dažu ekonomikas rādītāju nelielu uzlabošanos pēc galīgo kompensācijas pasākumu piemērošanas 2001. gadā, tie arī liecina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama.
4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
a) Krājumi
(170)
Krājumu apjoms PIP laikā bija par 24 % lielāks nekā 2008. gadā. Tomēr krājumi attiecībā pret izlaidi ir palikuši tādā pašā līmenī, proti, starp 5 % un 6 %.
11. tabula
Krājumi
2008.
2009.
2010.
PIP
Noslēguma krājumi
51 495
54 808
54 314
64 069
Indekss (2008 = 100)
100
106
105
124
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
b) Cenu attīstība
(171)
Pēc sākotnējā krituma 2009. gadā (-16 %), ko pārsvarā izraisīja ekonomikas krīze, 2010. gadā cenas atgriezās tuvu 2008. gada līmenim. Pēc tam bija straujš vidējās vienības cenas pieaugums PIP laikā, attiecīgajā periodā veidojot kopējo pieaugumu par 25 %.
(172)
Pēkšņais cenu pieaugums PIP laikā jāskata negaidītā kokvilnas tirgus notikumu kontekstā 2010. gada beigās un 2011. gada pirmajā ceturksnī. Kā jau tika norādīts (sk. 155. apsvērumu), rekordaugstas kokvilnas cenas izraisīja pāreju uz poliestera šķiedru, kuras ražošanai nepieciešama tā pati izejviela, kas PET ražošanai. Pieaugošais pieprasījums pēc izejvielām, jo īpaši PTA, paaugstināja PET cenas Āzijā, Tuvajos Austrumos un arī Savienībā. Cenu pieaugumu Savienībā šajā laikā vēl vairāk pastiprināja īstermiņa PTA trūkums, kuru izraisīja viena Savienības ražotāja paziņojums par force majeure iestāšanos.
12. tabula
Vienības cena Savienībā
2008.
2009.
2010.
PIP
Vienības cena Savienībā (EUR/tonnā)
1 066
891
1 045
1 330
Indekss (2008=100)
100
84
98
125
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
c) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenu
(173)
PET pārdošanas cenas attīstība parasti ir līdzīga izejvielu cenu attīstībai (pārsvarā PTA un monoetilēnglikola (“MEG”) cenu attīstībai), jo tās veido 90 % no PET kopējās pašizmaksas. PTA ir no naftas atvasināts izstrādājums, kura cena svārstās atkarībā no jēlnaftas cenas. Tas padara PET cenu ļoti nenoturīgu.
(174)
Turklāt PET sacenšas par izejmateriāliem ar poliestera šķiedru, kuras ražošana ir tikpat atkarīga no PTA kā PET ražošana. Tā kā poliestera šķiedra ir alternatīva kokvilnai tekstila nozarē, PET cena ir ļoti atkarīga arī no pārmaiņām kokvilnas tirgū.
d) Algas
(175)
Attiecīgajā periodā vidējā alga samazinājās par 7 %. Šis samazinājums notika PIP laikā un pastiprināja novēroto ražīguma palielināšanos, kas tika apskatīts iepriekš (sk. 167. apsvērumu).
13. tabula
Algas
2008.
2009.
2010.
PIP
Algas (vidēji vienam cilvēkam)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indekss (2008 = 100)
100
103
101
93
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
e) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(176)
Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem laikā no 2008. gada līdz PIP laikam būtiski uzlabojās. Peļņa no pārdošanas Savienības tirgū pieauga no -7,9 % 2008. gadā līdz 5,3 % PIP laikā, savukārt ienākums no ieguldījumiem pieauga no -9,6 % līdz 10,6 %. 2008. gadu ietekmēja īpaši vājais viena Savienības ražotāja sniegums. Tomēr finanšu situācijas uzlabojums Savienības ražošanas nozarē 2009. un 2010. gadā, kad cenas bija zemākas par 2008. gada līmeni, liecina par vāju saikni starp cenām un rentabilitāti. Gluži pretēji - rentabilitātes uzlabojumi, šķiet, ir cieši saistīti ar ražošanas jaudas izlietojumu un ražīguma pieaugumu, kas apskatīts iepriekš.
(177)
Pateicoties pasaules tirgus attīstībai 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, ko ietekmēja arī iepriekš aprakstītie pārstrukturizēšanas pasākumi un ieguvumi no efektivitātes uzlabojumiem, Savienības ražošanas nozare 2010. gadā spēja uzlabot rentabilitātes rādītājus un sasniegt 5,3 % līmeni PIP laikā.
(178)
Viena no ieinteresētajām personām iebilda, ka šāds attīstības pavērsiens bija negaidīts un ārkārtējs un to nedrīkst uzskatīt par raksturīgu Savienības ražošanas nozarei.
(179)
Šajā saistībā jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare spēja izmantot PET cenu pieaugumu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā, jo tā noteica PTA cenu pirms aprakstītajiem tirgus notikumiem. Pamatojoties uz statistikas avotiem par notikumu attīstību pēc PIP, kurus iesniedza ieinteresētās personas, PET ražotāju peļņa 2012. gadā strauji samazinājās. Tas apstiprina to, ka rentabilitāte 2011. gadā (PIP) patiešām pārsvarā bija saistīta ar negaidītiem un īslaicīgiem notikumiem globālajā ekonomikā (sk. 155. apsvērumu), kuri, visticamāk, neatkārtosies un nav uzskatāmi par ilglaicīgiem un Savienības ražošanas nozarei raksturīgiem.
14. tabula
Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
2008.
2009.
2010.
PIP
Rentablās pārdošanas apjoms Savienībā (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indekss
100
221
261
267
Ienākums no ieguldījumiem (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indekss (2008 = 100)
100
224
292
310
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
f) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(180)
Naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski uzlabojās, atspoguļojot nesen pieredzēto Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pieaugumu.
15. tabula
Naudas plūsma
2008.
2009.
2010.
PIP
Naudas plūsma (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indekss (2008=100)
100
269
363
375
% no apgrozījuma (%)
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indekss (2008=100)
100
176
242
229
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
(181)
Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražotāji ir lielāku grupu sastāvā.
g) Ieguldījumi
(182)
Attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis kopumā samazinājās par 35 %. 2008. gadā veiktie ieguldījumi krasi samazinājās 2009. gadā un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī.
16. tabula
Ieguldījumi
2008.
2009.
2010.
PIP
Ieguldījumi (EUR 000)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indekss (2008 = 100)
100
7
22
65
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
5. Secinājumi par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(183)
Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kopš sākotnējā krituma 2009. gadā nav pilnīgi atguvusies un attiecīgajā periodā kopumā ir samazinājusies par 3 procentu punktiem (līdz 77 % PIP laikā). Nodarbinātības līmeņa kritums saistīts ar pārstrukturizēšanas pasākumiem un ir jāskata ražošanas jaudas un ražīguma pieauguma kontekstā.
(184)
Tomēr vairums attiecīgo mikroekonomisko rādītāju liecina par situācijas uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma būtiski pieauga, galvenokārt 2010. gadā un PIP laikā. Savukārt ieguldījumi 2009. gadā strauji samazinājās un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī.
(185)
Kopumā ekonomiskā situācija ražošanas nozarē ir uzlabojusies. Tomēr šie uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen un zināmā mērā ir saistīti ar neparedzētiem un īslaicīgiem notikumiem tirgū 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā (sk. 155. apsvērumu). Šķiet, ka to apstiprina arī pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozares peļņas attīstību 2012. gadā (sk. 179. apsvērumu), kas liecina par kritumu salīdzinājumā ar PIP.
(186)
Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, situācija Savienības ražošanas nozarē ir uzlabojusies un šķiet, ka būtisks kaitējums tai netiek nodarīts. Tomēr, lai gan ir pozitīvas tendences un būtiski pārstrukturizēšanas pasākumi, situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir nestabila.
(187)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ir labā stāvoklī un ir būtiski mainījusies kopš 1999. gada. Jāatzīmē, kā minēts 184. apsvērumā, ka neraugoties uz vispārējo uzlabošanos un konsolidāciju, attiecīgajā laikposmā ne visi ekonomikas rādītāji attīstījās pozitīvi. Piemēram, samazinājās ražošanas un pārdošanas apjomi, kā arī tirgus daļa. Turklāt uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen, turklāt rentabilitātes samazināšanās dēļ 2012. gadā tie bija īslaicīgi. Pamatojoties uz to tika uzskatīts, ka, lai gan nav pierādījumu par būtiska kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei PIP laikā, situācija joprojām ir nestabila. Tādēļ šo argumentu noraidīja.
(188)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja to, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa analīzei ir izmantoti dati, kas attiecas uz periodu pēc PIP. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis tika vērtēts attiecīgajā laikposmā un, pamatojoties uz to, netika konstatēts materiāls kaitējums. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pēc PIP ir būtiska galvenokārt saistībā ar pasaules tirgus attīstības tendenču ārkārtas raksturu 2010. un 2011. gadu mijā. Tas atspoguļo arī šai nozarei raksturīgo nepastāvību. Tādēļ argumentu noraidīja.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VARBŪTĪBA
1. Prognozētā importa apjoma un cenu līmeņa ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(189)
Izmeklēšanā konstatēts, ka imports no Indijas joprojām tiek subsidēts un nekas neliecina, ka subsīdijas nākotnē tiks samazinātas vai pārtrauktas.
(190)
Analīze attiecībā uz varbūtējo importa apjomu Savienībā no Indijas atklāja, ka, ņemot vērā eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu (sk. 125. apsvērumu), cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcību, imports no Indijas, visticamāk, pieaugs virs līmeņa, kas tika sasniegts PIP laikā, ja pasākumi tiktu atcelti. Ņemot vērā plānoto jaudas pieaugumu, eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tuvā nākotnē varētu sasniegt 600 000-700 000 tonnas, kas veidotu aptuveni 21-25 % no kopējā Savienības patēriņa PIP laikā.
(191)
Tā kā subsīdijas turpināsies, importa cenas no Indijas, visticamāk, turpinās pazemināties, ja pasākumi pret Indiju tiks atcelti. Turklāt, tā kā eksportētājiem būs jāsacenšas ar importu par zemām cenām no citām valstīm, tie, visticamāk, pazeminās cenas vēl vairāk, lai palielinātu savu tirgus daļu Savienības tirgū.
(192)
Tāpēc Savienības ražošanas nozare, visticamāk, tiks pakļauta būtiskam importa apjomam no Indijas par subsidētām cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, tādējādi kaitējot tikko uzlabotajai ekonomikas situācijai minētajā nozarē. Tādēļ, ja pasākumi pret Indiju tiktu atcelti, ir paredzams būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
2. Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums
(193)
Iepriekš tika norādīts (sk. 125. apsvērumu), ka Indijas ražotāji eksportētāji potenciāli spēj paaugstināt eksporta apjomu Savienības tirgū. Indijas ražošanas jauda attiecīgajā periodā būtiski palielinājās (sk. 125. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Indijas ražotāji tuvākā nākotnē, visticamāk, vēl vairāk palielinās savu eksportam pieejamo ražošanas jaudu, radot atšķirību starp iekšzemes patēriņu un ražošanas jaudu 600 000-700 000 tonnu apjomā. Šāds eksportam pieejams jaudas pārpalikums ir uzskatāms par būtisku, jo veido aptuveni 21-25 % no esošā Savienības patēriņa PIP laikā.
(194)
Tāpēc, lai gan imports Savienībā ir bijis salīdzinoši neliels, attiecīgajā periodā tas ir pieaudzis vairāk nekā divas reizes, un pastāv risks, ka uz Savienību varētu tikt novirzīts būtisks eksporta apjoms no Indijas.
3. Eksporta tirgus zaudēšana
(195)
Tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Indiju šobrīd ir spēkā arī Turcijā un Dienvidāfrikā. Attiecīgi tas, ka Indija, iespējams varētu zaudēt šos eksporta tirgus, ir vēl viens rādītājs, ka Savienības tirgus, visticamāk, būs Indijas mērķis, ja pasākumi tiktu atcelti.
(196)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumus attiecībā uz eksporta tirgu zaudēšanu Indijā. Tika apgalvots, ka abi tirgi bija kritiski eksporta tirgi, tāpēc no šiem tirgiem nevarētu ievērojamu eksporta apjomu novirzīt uz Savienību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Jānorāda, ka dažos tirgos noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi vien izslēdz jebkādu nozīmīgu salīdzinājumu par tirgu relatīvo nozīmību konkrētai valstij neatkarīgi no pasākumu piemērošanas vai atcelšanas. Turklāt - pretstatā apgalvojumam - netika atzīts, ka eksporta apjomi no Indijas uz šiem tirgiem tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Tā vietā tika uzskatīts, ka citu trešo valstu tirgos noteiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi mazina trešo valstu tirgu spējas uzņemt eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma paredzamo palielinājumu no Indijas. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
(197)
Arī tirdzniecības aizsardzības pasākumu ieviešana trešās valstīs liecina par to, ka Indijas eksporta cenu politika, visticamāk, atkārtosies arī Savienības tirgū.
4. Savienības tirgus pievilcība
(198)
Savienības PET tirgus ir pievilcīgs tā izmēra un cenu dēļ, jo ir trešais lielākais tirgus pasaulē, kuram strukturāli ir nepieciešams imports un kurā ir augstākas cenas nekā citos tirgos. Indijas gadījumā importa cenas uz Savienību ir augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, kas liecina par Savienības tirgus pievilcību Indijas eksportam. To labi ilustrē fakts, ka imports no Indijas attiecīgajā periodā ir dubultojies par spīti spēkā esošajiem pasākumiem.
(199)
Savienības tirgus pievilcību eksportētājiem apstiprina arī tas, ka Savienības ražošanas nozare turpināja zaudēt tirgus daļu pieaugošajam importam no valstīm, pret kurām pasākumi netiek īstenoti. Īpaši tas attiecas uz Dienvidkoreju, kura būtiski palielināja eksportu uz Savienības tirgu 2012. gadā - pēc tam, kad beidzās pasākumi pret šo valsti.
5. Citi faktori
(200)
To trešo valstu importa ietekme, pret kurām tiek īstenoti pasākumi, uz Savienības ražošanas nozari netika uzskatīta par būtisku tādēļ, ka importa apjoms bija salīdzinoši neliels un PIP laikā tā tirgus daļa būtiski samazinājās.
(201)
Importa apjoms no trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, attiecīgajā periodā pieauga, tomēr attiecīgā vidējā importa cena bija līdzīga Savienības ražošanas nozares vidējai cenai. Tādēļ importa ietekme no šīm valstīm uz Savienības ražošanas nozari tiek uzskatīta par ierobežotu.
6. Tirgus pašu vajadzībām
(202)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka sakarā ar vertikālo integrāciju starp PET ražotājiem un pārstrādes uzņēmumiem ievērojamu daļu no PET pārdeva pašu vajadzībām, nekonkurējot ar importu. Tika arī apgalvots, ka tirgus pašu vajadzībām daļa bija ievērojama, kas ietekmēja analīzes rezultātus.
(203)
Pamatojoties uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī, daļa no pārdošanas pašu vajadzībām netika atzīta par ievērojamu (mazāk par 10 %). Jāuzsver, ka attiecīgās puses norādīja uz PET ražotāju klātbūtni pārstrādes uzņēmumu vidū, ņemot vērā uz uzstādīto PET ražošanas iekārtu jaudu, nevis ņemot vērā to tirgus daļa fasēšanas uzņēmumu jomā. Tāpēc apgalvojumu par būtisku daļu izmantošanā pašu vajadzībām atzina par nepamatotu. Attiecībā uz cenu līmeni tika konstatēts, ka saistītu un nesaistītu pārdošanas darījumu cenas atrodas vienā diapazonā.
(204)
Tāpēc secināja, ka atšķirīgā pārdošanas pašu vajadzībām ietekmes analīze nebija nepieciešama un personu apgalvojumi tika noraidīti.
7. Ieinteresēto personu piezīmes
(205)
Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Indijas imports PIP laikā nekādu kaitējumu neizraisīja, par ko liecina Savienības ražošanas nozares salīdzinoši labais ekonomiskais stāvoklis un peļņas līmenis. Jānorāda, ka patiešām šobrīd kaitējums netiek novērots un tāpēc šis ieinteresēto personu apgalvojums atbilst izmeklēšanas secinājumiem.
(206)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka arī citi faktori, piemēram, strukturālās nepilnības Savienības ražošanas nozarē un ieguldījumu trūkums, kā arī sezonāli un konjunktūras faktori (piemēram, slikti laikapstākļi, ekonomikas krīze), būtu varējuši ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecībā uz pirmo argumentu jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares pārstrukturizēšana jau notiek un panāktie ražīguma uzlabojumi liecina, ka šis iebildums nav pamatots. Attiecībā uz konjunktūras faktoriem, lai gan ekonomikas krīze 2009. gadā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā norādīts iepriekš (sk. 171. apsvērumu), attiecīgā ietekme šobrīd vairs nav novērojama. Sliktu laikapstākļu ietekme daļēji var izskaidrot patēriņa samazināšanos PIP laikā, tomēr, no vienas puses, laikapstākļiem piedēvētā ietekme uz situāciju Savienības tirgū netika pamatota, un, no otras puses, neliels kritums 2011. gadā, šķiet, drīzāk saistīts ar izejvielu īslaicīgu deficītu pasaules tirgus notikumu dēļ 2011. gadā. Tāpēc izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja nevienu no šiem iebildumiem.
(207)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma atkārtošanās šajā gadījumā nav ticama, ja pasākumi tiktu atcelti, jo, pateicoties Savienības ražošanas nozares uzbūvei (koncentrācija un vertikālā integrācija), tā ir aizsargāta pret importa izraisīto ietekmi. Tika apgalvots, ka pārēja uz importētu PET tuvākā nākotnē nav nedz vēlama, nedz iespējama, jo īpaši tādēļ, ka iepirkuma līgumi un politika, kā arī lielo zīmolu īpašnieku (pakārtoto lietotāju) apstiprināšanas process sarežģī PET piegādātāju maiņu. Jānorāda, ka, pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja zaudēt tirgus daļu importa dēļ; no vienas puses, tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare ir aizsargāta pret importa ietekmi, bet, no otras puses, ka pāreja uz importu nav hipotētiska, bet jau faktiski notiek. Tādēļ arī šis iebildums tika noraidīts.
(208)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare, pateicoties tās struktūrai, bija pasargāta pret importa potenciālo konkurenci. Pirmkārt, attiecībā uz apgalvojumu par vienas ražotāju grupas (kas kontrolē piecus ražotājus) dominējošo stāvokli Savienības tirgū, tiek norādīts, ka Savienības tirgus ir atvērts tirgus, kurā darbojas vēl astoņi citi ražotāji, kuri neietilpst šajā grupā, un importa jomā ir pieaugoša konkurence ar trešām valstīm, attiecībā uz kurām ir gan noteikti pasākumi, gan tādu nav. Otrkārt, šim uzņēmējdarbības veidam ir raksturīga koncentrācija, pamatojoties uz patēriņa ražojumu, kura konkurētspēja ir atkarīga no apjomradītiem ietaupījumiem. Treškārt, tika konstatēts, ka Savienības tirgū nav neviena līdera cenas ziņā. Visbeidzot, personas apgalvoja, ka nav analizēta importa no trim attiecīgajām valstīm ietekme, ņemot vērā dažu Savienības ražotāju vertikālo integrāciju ar fasēšanas nozari vai ar PTA ražotājiem. Kā minēts 205. apsvērumā, šie aspekti patiesi tika analizēti un atzīti par nepamatotiem. Turklāt, pārbaudot uzņēmumus, uz kuriem attiecās vertikālā integrācija ar izejvielu ražotājiem, guva apstiprinājumu, ka tas nerada salīdzinoši nekādas priekšrocības, jo pārvedumus veica tirgus cenās. Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare būtu pasargāta no konkurences, tika noraidīts.
(209)
Visbeidzot dažas ieinteresētās personas iebilda, ka nekādi pierādījumi nepamato secinājumu, ka Indijas eksporta jauda varētu apdraudēt Savienības tirgu ar “zemām cenām”, ņemot vērā to, ka i) Indijas iekšzemes pieprasījums pieaug un paredzams, ka pieaugs arī turpmāk; ii) PET ražošanas apjoms pārsniedz iekšzemes patēriņu, taču konkurence eksporta tirgos nav veicinājusi eksportu par neparasti zemām cenām; iii) ražošanas jaudas pieaugums Āzijā ir atbildes reakcija uz pieprasījuma pieaugumu visā pasaulē. Jānorāda, ka šīs izmeklēšanas konstatējumi pierāda, ka prognozētais ražošanas jaudas pieaugums radīs aizvien lielāku ražošanas jaudas pārpalikumu attiecībā pret iekšzemes pieprasījumu. Turklāt Indijas noteiktās cenas trešo valstu tirgos bija zemākas salīdzinājumā ar Indijas importa cenām Savienībā. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem 189. līdz 199. apsvērumos, ir ticams, ka subsidētais imports no Indijas tiks vērsts uz Savienības tirgu būtiskā apjomā un par cenu, kas ir zemāka par vidējo cenu Savienības ražošanas nozarē, ja kompensācijas pasākumi netiks turpināti. Pamatojoties uz to, ieinteresēto personu argumenti tika noraidīti.
8. Secinājumi attiecībā uz kaitējuma atkārtošanos
(210)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka, pārtraucot kompensācijas pasākumus, pastāv varbūtība, ka uz Savienību tiktu novirzīts būtisks subsidēta importa apjoms no Indijas. Subsīdiju dēļ importa cena, visticamāk, būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares piedāvāto. Turklāt, ja Indijas ražotāji eksportētāji censtos palielināt savu tirgus daļu, šā importa cenas, visticamāk, tiktu pazeminātas vēl vairāk. Tas, visticamāk, pastiprinātu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, negatīvi ietekmējot tās stāvokli.
(211)
Attiecīgajā periodā situācija Savienības ražošanas nozarē uzlabojās, jo īpaši attiecībā uz ražīgumu un jaudas izlietojumu, kā arī uz peļņu, kas PIP laikā pietuvojās sākotnējās izmeklēšanas laikā konstatētajam mērķim. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare, lai gan vēl ir nestabila, PIP laikā neizjuta būtisku kaitējumu. Tomēr, ņemot vērā varbūtību, ka, atceļot pasākumus, subsidēts imports no Indijas par cenām, kas visticamāk, būtu zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, būtiski pieaugtu, jāsecina, ka stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos un nozarei atkal tiktu nodarīts būtisks kaitējums.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(212)
Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz dažādu ieinteresēto personu interešu novērtējumu. Saskaņā ar pamatregulas 31. panta 2. punktu visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli.
(213)
Jāpatur prātā, ka pasākumu ieviešana netika uzskatīta par pretrunīgu Savienības interesēm nedz sākotnējā izmeklēšanā, nedz pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā. Turklāt pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā analīze tika veikta situācijā, kad pasākumi jau tika īstenoti, tādējādi novērtējumā tika ņemta vērā arī nevajadzīga attiecīgo pasākumu negatīvā ietekme uz ieinteresētajām personām.
(214)
Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanas turpināšanos un kaitējuma atkārtošanās varbūtību pastāv kādi būtiski iemesli, kas liktu secināt, ka šobrīd Savienībai nevajadzētu turpināt minētos pasākumus.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(215)
Kompensācijas pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no Indijas palīdzētu Savienības ražošanas nozarei turpināt sākto pārstrukturizēšanu un stabilizēt tikai nesen uzlaboto ekonomisko stāvokli, jo palīdzētu izvairīties no ievērojama apjoma subsidēta importa no Indijas, kas tai nodarītu kaitējumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozare turpinātu gūt labumu no pašreizējo kompensācijas pasākumu turpināšanas.
(216)
Tāpēc jāsecina, ka kompensācijas pasākumu turpināšana pret Indiju būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto Savienības importētāju intereses
(217)
Šajā pārskatīšanā neviens no nesaistītiem importētājiem nesadarbojās. Lai gan tika ieviesti pasākumi, imports no Indijas attiecīgajā periodā turpinājās un gandrīz dubultojās.
(218)
Imports no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, arī bija pieejams un PIP laikā veidoja būtisku tirgus daļu (sk. 149. apsvērumu). Tāpēc, pat īstenojot pasākumus, importētājiem bija pieejami alternatīvi piegādātāji.
(219)
Paturot prātā, ka nav nekādu pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā Savienības importētāju interesēm.
3. Savienības izejvielu piegādātāju intereses
(220)
Attiecīgā ražojuma izgatavošanai nepieciešamās izejvielas ir PTA un MEG. Divi no pieciem zināmajiem izejvielu piegādātājiem (viens piegādā PTA, bet otrs - MEG) sadarbojās ar izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Abi izejvielu piegādātāji izteica atbalstu pasākumu turpināšanai.
(221)
Izmeklēšanā konstatēja, ka PTA ražotājs, kurš sadarbojās, PIP laikā piegādāja būtisku daļu no atlasītajiem Savienības ražotājiem nepieciešamās PTA. Ņemot vērā, ka PTA Savienībā tiek izmantota tikai PET ražošanai, var pamatoti uzskatīt, ka PTA ražotāji ir lielā mērā atkarīgi no PET ražošanas nozares.
(222)
Attiecībā uz MEG piegādātāju, kurš sadarbojās, PIP laikā MEG piegādes veidoja salīdzinoši nelielu daļu no minētā piegādātāja kopējā apgrozījuma. PET nav nedz vienīgais, nedz lielākais iespējamais MEG izmantošanas veids, tādēļ MEG ražotāji nav tik ļoti atkarīgi no situācijas PET ražošanas nozarē. Tāpēc tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšanai pret subsidētu PET importu no Indijas būtu pozitīva, lai gan visticamāk neliela ietekme uz MEG piegādātājiem.
(223)
Tika iebilsts, ka izejvielu piegādātāji nav atkarīgi no Savienības PET ražotājiem; īpaši tika akcentēts, ka divi no četriem izlasē iekļautajiem ražotājiem patiesībā importēja izejvielas.
(224)
Attiecībā uz šo apgalvojumu izmeklēšana pierādīja, ka importētās izejvielas pārsvarā bija MEG, kuru var izmantot ne tikai PET ražošanai. Netika apkopoti nekādi rādītāji, kas liecinātu par būtisku PTA importu uz Savienību. Tāpēc šis arguments neietekmē secinājumus attiecībā uz PTA ražotāju atkarību no PET ražošanas Savienībā.
(225)
Tāpēc tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšanai pret subsidētu PET importu no Indijas būtu pozitīva ietekme uz PTA ražotājiem un arī, lai gan mazākā mērā, uz MEG piegādātājiem. Tādējādi pasākumu turpināšana pret importu no Indijas nebūtu pretrunā izejvielu piegādātāju interesēm.
(226)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka PTA tika eksportēts un tādējādi tika apgalvots, ka PTA ražotāji nav atkarīgi no Savienības ražošanas nozares. Netika iesniegti nekādi pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tāpēc šis personu arguments tika noraidīts kā nepamatots.
(227)
Turklāt tās pašas personas apgalvoja, ka pasākumu atcelšanai nebūs nekādas ietekmes uz PTA ražotājiem, jo lietotāji, kas sadarbojās, iespējams, nesāks pirkt importu un turpinās iepirkt PET no Savienības ražošanas nozares. Tādēļ PTA patēriņš Savienībā saglabāsies tajā pašā līmenī. Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem, attiecīgajā laikposmā Savienības ražošanas nozare turpināja zaudēt tirgus daļu importu dēļ. Tas liecina, ka pāriešana uz importu nav hipotētiska (sk. 164. apsvērumu). Tāpēc personu apgalvojums tika noraidīts.
4. PET otrreizējās pārstrādes nozares intereses
(228)
Savienības ražošanas nozare iebilda, ka situācija otrreizējās pārstrādes nozarē ir atkarīga no ilgtspējīgas neapstrādāta PET (PET pirms pārstrādes) cenas Savienības tirgū. Savu apgalvojumu tie pamatoja ar Eiropas Plastmasas pārstrādātāju asociācijas paziņojumu presei, kurā teikts, ka iespējama pasākumu atcelšana attiecībā uz neapstrādātu PET varētu vēl vairāk pasliktināt stāvokli otrreizējās pārstrādes nozarē.
(229)
Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka stāvoklis otrreizējās pārstrādes nozarē ir atkarīgs no ilgtspējīgas neapstrādāta PET cenas Savienības tirgū, jo neapstrādāta PET un pārstrādāta PET cenas nav savstarpēji saistītas. Tika apgalvots, ka pārstrādātu PET pārsvarā izmanto poliestera šķiedras ražošanai un tāpēc to nevar saistīt ar neapstrādāta PET cenas pārmaiņām. Turklāt tika norādīts, ka pārstrādātu PET pilnīgi atbalsta pudeļu pildītāji un tāpēc šī nozare nav atkarīga no PET ražotājiem. Visbeidzot tika norādīts, ka otrreizējās pārstrādes nozare nepieteicās kā ieinteresētā persona šajā izmeklēšanā.
(230)
Tā kā otrreizējās pārstrādes nozare šajā izmeklēšanā nepieteicās, nevienu no iepriekš minētajiem apgalvojumiem nav iespējams apstiprināt ar faktiskiem skaitļiem. Tāpēc tiek secināts, ka kopumā spēkā esošie pasākumi nebūtu pretrunā Savienības otrreizējās pārstrādes nozares interesēm.
5. Lietotāju intereses
(231)
Attiecīgo ražojumu pārsvarā izmanto pudeļu ražošanai ūdenim un citiem bezalkoholiskiem dzērieniem. Ražojuma izmantošana citu iepakojuma veidu (pārtikas, slokšņu u. c.) ražošanai ir salīdzinoši neliela. PET pudeļu ražošanai ir divi posmi: i) vispirms tiek izveidota sagatave, ievadot veidnē PET; ii) vēlāk sagatave tiek sildīta un no tās tiek izpūsta pudele. Pudeļu izgatavošana var būt integrēts process (proti, viens un tas pats uzņēmums iepērk PET, pārstrādā to sagatavē un ar pūšanas metodi izgatavo pudeles formu), vai tā var aprobežoties tikai ar otro posmu (ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma). Sagataves ir diezgan viegli pārvadājamas, jo tās ir mazas un blīvas, turpretim tukšās pudeles ir neizturīgas un to izmēra dēļ pārvadāšana izmaksā ļoti dārgi.
(232)
Tāpēc, lai izpētītu spēkā esošo pasākumu ietekmi, ir noteiktas divas pakārtoto lietotāju grupas: i) pārstrādes uzņēmumi un/vai pudeļu izgatavotāji, kas pārstrādā PET granulas sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tās turpmākai apstrādei; ii) pudeļu pildītāji, kas pilda (un izpūš) pudeles no sagatavēm; šai grupai pieder lielākā daļa minerālūdens un bezalkoholisko dzērienu ražotāju. Pudeļu pildītāji bieži ir iesaistīti PET nozarē, vai nu veicot integrēto pudeļu izgatavošanas procesu, vai noslēdzot starpniecības līgumus ar pārstrādes apakšuzņēmumiem un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem, kuru vārdā tie ar ražotājiem vienojas par PET cenu (vienkāršā starpniecība) vai pat iepērk PET savu pudeļu ražošanai (pastiprinātā starpniecība).
(233)
Septiņpadsmit uzņēmumi (pieci pārstrādes uzņēmumi un divpadsmit pudeļu pildītāji) sadarbojās izmeklēšanā un sniedza informāciju uz anketas jautājumiem. Pārstrādes uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāvēja 22,7 % no kopējā PET patēriņa Savienībā un pudeļu pildītāji attiecīgi 13 %. Atbildes no pudeļu pildītājiem tika saņemtas no dažādu starptautisku uzņēmumu (zīmolu īpašnieku) filiālēm.
(234)
Tika noskaidrots, ka lietotāji, kas sadarbojās, iepirka PET galvenokārt no Savienības ražotājiem, un tikai nelielu daļu nodrošināja imports. Imports no Indijas veidoja aptuveni pusi no šā importa apjoma, tātad pavisam nelielu daļu no iepirktā PET. Tomēr imports bija pieejams arī no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, un PIP laikā tas veidoja būtisku tirgus daļu (sk. 149. apsvērumu). Tāpēc, pat īstenojot pasākumus, importētājiem bija pieejami alternatīvi piegādātāji.
6. Lietotāju nozares argumenti
(235)
Lietotāji apgalvoja, ka tos būtiski ietekmē lielais PET cenu pieaugums pēdējos gados, kuru pašreizējos ekonomikas apstākļos nav iespējams nodot tālāk mazumtirgotājiem un patērētājiem. Tika apgalvots, ka šis cenu pieaugums radies, daudzu gadu gaitā uzkrājoties tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, kas sargāja Savienības ražotājus no importa radītās konkurences laikā, kad Savienības PET nozare kļuva koncentrētāka un integrētāka. Lietotāji apgalvoja, ka tādējādi spēkā esošie pasākumi, ņemot vērā to iespējamo ietekmi uz PET cenu, pakārtotajā ražošanas nozarē ir pazeminājuši nodarbinātības līmeni, pasliktinājuši situāciju pētniecības un izstrādes jomā un konkurētspēju eksporta tirgos, kā arī nopietni ietekmējuši MVU. Tika arī apgalvots, ka spēkā esošo pasākumu dēļ zaudēto darba vietu skaits pārsniedz šobrīd Savienības PET nozarē nodarbināto cilvēku skaitu.
6.1. Cenu izmaiņas un lietotāju izmaksu struktūra
(236)
Attiecībā uz PET cenu ietekmi uz pārstrādes uzņēmumiem tika konstatēts, ka PET veido aptuveni 80 % no kopējām izmaksām. Tāpēc PET uzskata par ļoti svarīgu izdevumu pozīciju šim uzņēmējdarbības veidam. Turklāt pārstrādes uzņēmumu nozare ir samērā sadrumstalota, un tai ir salīdzinoši neizdevīga sarunu pozīcija attiecībā pret lielajiem pudeļu pildīšanas uzņēmumiem un strukturālas problēmas, kas raksturīgas uz izejvielām balstītai nozarei. Tā rezultātā šajā nozarē vērojama aizvien lielāka vertikālā integrācija ar pudeļu pildītājiem un starpniecības līgumu slēgšana, kas garantē pārstrādes nodevas, savukārt PET cenu nosaka un maksā pudeļu pildītāji. Tiek lēsts, ka ievērojamu PET iepirkumu daļu Savienības tirgū kontrolē tieši lielie pudeļu pildītāji. Tā kā līgumos par sagatavēm nereti iekļauj mehānismus PET cenu pārmaiņu atspoguļošanai, pārstrādes uzņēmumi kļūst aizvien neitrālāki attiecībā pret PET cenu pārmaiņām.
(237)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apstrīdēja secinājumu par to, ka aizvien vairāk tiek izmantota starpniecība un cenu formulas. Lietā atrodamā informācijas apstiprināja šo tendenci. Tādēļ šo prasību noraidīja.
(238)
Tika apgalvots, ka spēkā esošie pasākumi neradītu kaitējumu pārstrādes uzņēmumiem, ja līdzīgi pasākumi tiktu piemēroti arī sagatavju importam Savienībā. Tika apgalvots, ka pastāv stimuli pārvietot sagatavju ražošanu uz teritorijām, kas atrodas tuvu Savienības robežai ar trešām valstīm, kurās nepiemēro pasākumus Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes PET importam, un importēt sagataves Savienībā bez PET antidempinga pasākumiem. Ir atzīts, ka zināmā mērā šāds process ir ekonomiski pamatots. Taču, ņemot vērā transportēšanas izmaksas, ražošanas pārvietošana varētu notikt tikai ierobežotā attālumā. Tādēļ kopumā var uzskatīt, ka attiecīgo pasākumu iespējamā negatīvā ietekme uz dažiem pārstrādes uzņēmumiem ir nenozīmīga.
(239)
Attiecībā uz PET cenas ietekmi uz pudeļu pildītājiem jānorāda, ka, pamatojoties uz paziņotajiem rādītājiem, tiek lēsts, ka vidējās svērtās PET izmaksas veido 9 % no pudelēs pildīto bezalkoholisko dzērienu kopējām izmaksām un 12 % no pudelēs pildītā minerālūdens kopējām izmaksām. Tas parāda, ka PET izmaksas nav pudeļu pildītāju galvenā izmaksu komponente.
(240)
Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka PET pudelēm tika dota priekšroka, taču tās nebija vienīgais pudeļu pildītāju izmantotais iepakojums. PET ražojumi veido 75 % no ūdens pudeļu pildītāju apgrozījuma un 50 % no bezalkoholisko dzērienu ražotāju apgrozījuma. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka līgumu starp daudziem lielajiem pudeļu pildītājiem (zīmolu īpašniekiem) un PET ražotājiem pamatā bija formula, saskaņā ar kuru cenu koriģēja, lai ņemtu vērā PET izejvielu cenu svārstības. Tas apliecina, ka lielajiem un tādējādi reprezentatīvākajiem pudeļu pildītājiem ir ietekme uz sarunām par PET ražotāju pārstrādes peļņas normu.
(241)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji atkārtoja savu argumentu, ka PET ir izmaksu pamatsastāvdaļa pārstrādes uzņēmumiem, bezalkoholisko dzērienu un dzeramā ūdens pudelēs ražotājiem un ka konstatējumi šajā jautājumā bija neprecīzi un to pamatā nebija paziņotie dati. Jāatzīmē, ka pārstrādes uzņēmumi tika analizēja atsevišķi un viņu gadījumā šī piezīme ir nepamatota (sk. 236. apsvērumu). Attiecībā uz pudeļu pildītāju situācijas izvērtējumu, tika apstiprināts, ka izmeklēšanās konstatētās izmaksu attiecības pamatā ir rādītāji, kurus sniedza pudeļu pildītāji saskaņā ar metodoloģiju, kas ir pieejama visām personām. Noteiktās izmaksu attiecības bija saskaņā ar konstatējumiem, kas izdarīti iepriekšējās izmeklēšanās, kurās bija aplūkots tas pats ražojums (14). Tādēļ personu apgalvojumi tika atzīti par nepamatotiem.
(242)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apgalvoja, ka viņu sniegto uzņēmumu raksturojošo datu un informācijas būtība nav atspoguļota Savienības interešu analīzē. Tiek apstiprināts, ka tika izmantoti dati, ko lietotāji iesniedza kā atbildes uz anketas jautājumiem. Aprēķinu metodoloģija tika darīta pieejama visām iesaistītajām personām. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(243)
Izmeklēšanā arī konstatēja, ka, pamatojoties uz pašu pudeļu pildītāju lēsto gaidāmo un/vai vēlamo PET cenu pazemināšanos, pasākumu atcelšanas rezultāts būtu nenozīmīgs izmaksu samazinājums pudeļu pildītājiem. Pamatojoties uz šīm PET cenu pazeminājuma aplēsēm un noteiktajām izmaksu attiecībām, tika aprēķināts, ka attiecīgais izmaksu samazinājums būtu 0,3 -0,7 % no pudeļu pildītāju kopējām izmaksām to ar PET saistītajos darījumos.
(244)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka jebkādi izmaksu ietaupījumi būtu būtiski. Daži lietotāji savos iesniegumos ir veikuši jaunus aprēķinus, nesniedzot nekādus jaunus pierādījumus. Jāuzsver, ka potenciālie ietaupījumi ir hipotētiski, kā to pieļauj arī daži lietotāji. No pārstrādes uzņēmumiem šajā segmentā netika saņemti nekādas norādes par potenciālajiem ietaupījumiem. Attiecībā uz pudeļu pildītājiem tika uzskatīts, ka, ja PET cenu samazinājums būtu iespējams, ņemot vērā pudeļu pildītāju izmaksu struktūru, ietaupījumus 0,3 % - 0,7 % apmērā no kopējām izmaksām nevar uzskatīt par “ievērojamu ietaupījumu”. Tā kā netika sniegti nekādi jauni pierādījumi, apgalvojumu noraidīja kā nepamatotu.
(245)
Tika apgalvots, ka dažus pudelēs pildītā ūdens ražotājus negatīvi ir ietekmējušas tiesiskās prasības, kas paredz avota ūdeni pildīt pudelēs tā ieguves vietā un iegūt ierobežotu daudzumu ūdens. Nozarē dominē MVU, un tas ietekmē attiecīgo uzņēmumu izmaksu struktūru. Turklāt dalībvalstīs ir novērotas gatavā izstrādājuma cenu līmeņu atšķirības atkarībā no vietējo iedzīvotāju pirktspējas. Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā PET cenu galīgā pazeminājuma ietekme būtu jūtamāka šajā pudeļu pildīšanas nozares sektorā.
6.2. Savienības ražošanas nozares iespējamais uzcenojums un peļņa
(246)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības PET ražotāji piemēroja paaugstinātas cenas un paaugstinātus uzcenojumus un ka tas bijis cenu pieauguma iemesls 2011. gadā. Šā apgalvojuma pamatā bija arī PET cenu un to ietekmes uz izejvielām Savienībā salīdzinājums ar situāciju Āzijas tirgū un ASV. Tika apgalvots, ka šādu situāciju radījusi arvien jaunu tirdzniecības aizsardzības pasākumu ieviešana.
(247)
Jānorāda, ka PET cenu paaugstināšanās 2011. gadā, kā arī to kritums 2009. gadā bija globāls fenomens, kuru izraisīja izejvielu cenu pārmaiņas (sk. 155. apsvērumu). Ieinteresēto personu sniegtā informācija sistemātiski norādīja uz ļoti ciešu saistību starp PET cenu izmaiņām Eiropā, Āzijā un ASV. Neraugoties uz to, jāatzīst, ka pasaulē patiešām pastāv PET cenu atšķirības, kas saistītas ar dažādiem iemesliem, jo īpaši konkrēto izmaksu struktūru katrā reģionā. Attiecībā uz argumentu par prēmijas uzcenojuma piemērošanu Savienībā jānorāda, ka pat ārkārtas apstākļos 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā Savienības ražošanas nozare panāca tikai tādu rentabilitātes līmeni, kas uzskatāms par atbilstīgu šādai nozarei. Netika iegūti pierādījumi par papildu peļņas normu. Tādēļ arguments par paaugstinātu cenu un paaugstinātu uzcenojumu piemērošanu PET Savienībā, kas tiek veikta attiecīgo pasākumu dēļ, ir jānoraida.
(248)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja savu argumentu, ka cenas Savienībā bijušas nepamatoti augstas, atspoguļojot antidempinga pasākumu akumulācijas ietekmi, kas noteikti tirgū, kurā koncentrēti Savienības ražotāji, pastāv vertikālā integrācija un ierobežotā ražošana nespēj apmierināt patēriņu. Tika arī apgalvots, ka arī cenu dati liecinājuši par to, ka augstākas cenas Savienībā neatspoguļo augstākās izejvielu izmaksas. Jāatzīmē, ka argumenti par koncentrāciju, vertikālo integrāciju un Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu ir apskatīti attiecīgi 207. un 259. apsvērumā. Attiecībā uz apgalvojumu, ka šie faktori ietekmē PET cenu Savienībā, jāatgādina, ka PET cenu attīstību nosaka izejvielu cena, kas veido līdz 90 % no PET izmaksām (sk. 173. apsvērumu). Tātad PET cenu palielinājums 2010./2011. gadumijā bija pasaules mēroga fenomens (sk. 172. apsvērumu). Tādēļ personu apgalvojumi tika atzīti par nepamatotiem.
(249)
Attiecībā uz argumentu par atšķirību starp PET cenu Savienībā un cenām Āzijā un ASV, un papildus konstatējumiem, kas jau izklāstīti 244. apsvērumā, tika konstatēts, ka cenu atšķirības starp ASV un Savienības tirgu bija nepastāvīgas, lai arī nelielas. Savienības cenas nebija regulāri augstākas, kā tas tika apgalvots. Tika atzīts, ka Savienības un Āzijas tirgi ir ļoti atšķirīgi izmaksu struktūras ziņā, jo īpaši saistībā ar tirgus lielumu un apjomradītiem ietaupījumiem, piekļuvi izejvielām un jaudu. Tādējādi salīdzināt vidējās cenas starp šiem diviem tirgiem nebija jēgas. Tādēļ personu arguments tika atzīts par nepamatotu.
(250)
Tāpat dažas personas apgalvoja, ka cenas Savienībā atspoguļo augstāku starpību pret izejvielu izmaksām salīdzinājumā ar ASV vai Āziju. Salīdzinot starpību, ievērota tā pati loģika, kā salīdzināt cenas dažādos reģionālos tirgos, vienīgā atšķirība ir tā, ka tiek ņemtas vērā izejvielu cenu atšķirības starp dažādiem reģionāliem tirgiem. Tomēr pastāvošās strukturālās atšķirības starp tirgiem var pamatot atšķirības konversijas maksā/parvēršanas nodevā. Ārkārtas peļņa, ko Savienības ražošanas nozare guva 2010./2011. gadumijā tika paskaidroti 179. apsvērumā. Tika secināts, ka nevienā no situācijām pasākumiem nebija nekāda nozīme. Tādēļ personu arguments tika noraidīts.
(251)
Tās pašas personas arī apgalvoja, ka lielākais ražotājs Savienībā noteica Savienības tirgū augstākas cenas nekā citos tirgos un attiecīgi 2010. gadā guva lielākus ieņēmumus Savienībā nekā citur. Šajā sakarā tiek atzīts par ekonomiski pamatotu, ka starptautisks uzņēmums nosaka atšķirīgu izmaksu struktūru un tādējādi atšķirīgas cenas dažādos reģionālajos tirgos. Ārkārtas rentabilitātes līmenis 2010./2011. gadumijā tika paskaidrots 179. apsvērumā. Tādēļ šis arguments tika noraidīts.
6.3. Lietotāju ekonomiskā situācija un norādītā pasākumu ietekme
(252)
Izskanēja arī apgalvojumi par ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos lietotāju nozarē, piemēram, par ražotņu slēgšanu un nodarbinātības līmeņa pazemināšanos. Tika apgalvots, ka šādu situāciju izraisījis PET cenu paaugstinājums. Turklāt izskanēja apgalvojums, ka pazeminājusies Eiropas vadošo zīmolu īpašnieku konkurētspēja, jo to eksports uz trešām valstīm tiešā veidā konkurēja ar pudelēs pildītajiem produktiem, kuru ražošanā izmantoja PET par starptautiskām cenām.
(253)
Jānorāda, ka, pamatojoties uz lietotāju, kas sadarbojās, sniegto informāciju, netika konstatēts, ka lietotāju segments cieta zaudējumus, pat ja PIP laikā bija vērojama kopējā rentabilitātes līmeņa pazemināšanās. Lietotāju ražošanas nozarē peļņas norma, ko noteica, pamatojoties uz aptaujas anketās sniegtajām atbildēm saskaņā ar metodoloģiju, kas bija pieejama visām personām, bija tajā pašā līmenī kā rentabilitāte, kas noteikta Savienības ražošanas nozarei PIP laikā. Divi pārbaudītie uzņēmumi (pudeļu pildītāji) ziņoja, ka attiecīgajā periodā palielinājuši ražošanas apjomu un paaugstinājuši rentabilitāti. Tika konstatēts, ka dažu pārstrādes uzņēmumu peļņas norma bija neliela un ka tie saskārās ar strukturālām un finanšu grūtībām. Taču šai saistībā nebija iespējams noteikt tiešu saistību ar īstenotajiem pasākumiem. Līdzīgi arī fakts, ka zināmā mērā pasliktinājās pudeļu pildītāju ekonomiskais stāvoklis, tika saistīts ar ražošanas apjoma samazinājumu 2011. gadā, ko izraisīja PET cenas pēkšņs pieaugums, ko, ņemot vērā tajā laikā vērojamo ekonomikas lejupslīdi, nevarēja nodot tālāk mazumtirgotājiem. Taču, lai gan ir konstatēts, ka 2011. gadā zināmā mērā pasliktinājās lietotāju nozares stāvoklis, saistība starp stāvokļa pasliktināšanos un pasākumu piemērošanu netika uzskatāmi parādīta, jo īpaši ņemot vērā to, ka pasākumus īstenoja kopš 2000. gada.
(254)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas nepiekrita secinājumam, ka lietotāju nozare darbojās bez zaudējumiem. Personas arī apgalvoja, ka lietotāju peļņas norma bija zemāka nekā Savienības ražošanas nozares peļņas norma. Attiecībā uz lietotāju nozares rentabilitātes izvērtējumu, no tiem lietotājiem, kas sadarbojās, iegūtā informācija ir pretrunā ar šo apgalvojumu. Metodoloģija tika darīta pieejama visām personām. Lai gan daži lietotāji, kas sadarbojās, varētu būt strādājuši ar zaudējumiem, lietotāju nozare kopumā tika atzīta par rentablu. Jebkurā gadījumā, ja PET cenu pieaugums bija viens elements, kas ietekmēja lietotāju rentabilitāti, netika pierādīta nekāda saikne starp pasākumiem un attiecīgo uzņēmumu rentabilitāti. Attiecībā uz lietotāju un Savienības ražošanas nozares peļņas normas salīdzināšanu, šī prasība nebija pamatota. Savienības ražošanas nozares rentabilitātes svārstību dēļ (sk. 176. līdz 179. apsvērumu) salīdzinājums starp abiem segmentiem netika atzīts par pārliecinošu. Jebkurā gadījumā abi segmenti uzrādīja līdzīgus rentabilitātes līmeņus PIP laikā (sk. 253. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš minēto pušu komentāri tika noraidīti kā nepamatoti.
(255)
Iebildums attiecībā uz Savienības ražotāju pudelēs pildītā minerālūdens / bezalkoholisko dzērienu eksporta konkurētspējas pasliktināšanos nebija nedz pamatots, nedz arī saistīts ar spēkā esošajiem pasākumiem.
(256)
Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma personas atkārtoti uzsvēra, ka PET cenu pieaugums negatīvi ietekmē pudelēs pildīta ūdens eksporta konkurētspēju. Tiek atzīts, ka PET cenu pieaugums kopā ar citiem faktoriem var negatīvi ietekmēt pudelēs pildīta ūdens eksporta konkurētspēju. Tomēr, tā kā netika konstatēta saikne starp PET cenas pieaugumu un attiecīgajiem pasākumiem, jo PET cenas galvenokārt izriet no izejvielu cenas, apgalvojums par pasākumu ietekmi uz samazināto konkurētspēju tika noraidīts.
(257)
Visbeidzot attiecībā uz pasākumu iespējamo ietekmi uz nodarbinātību jānorāda - izmeklēšana parādīja, ka pārbaudītā darba vietu skaita samazināšanās lietotāju nozarē galvenokārt bija saistīta ar ražīguma un efektivitātes paaugstināšanu un daļēji notika sakarā ar pagaidu darbinieku skaita samazināšanu.
(258)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja šo konstatējumu, pamatojoties uz to, ka tas neatspoguļo situāciju visā nozarē. Papildus 254. apsvērumā aprakstītajiem konstatējumiem, tiek atzīmēts, ka pārstrādes uzņēmumu paziņoto darba vietu kopējais skaits būtiski palielinājās, un neviens no viņiem neziņoja par darba vietu samazināšanu. Pudeļu pildītāji ziņoja par darba vietu skaita samazināšanu sakarā ar PET cenas palielināšanos. Tā kā PET cenu pieaugums ir pasaules mēroga fenomens, netika konstatēta nekāda saikne starp darba vietu skaita samazināšanos un pasākumiem. Turklāt par 90 % zaudēto darba vietu, par kurām ziņoja lietotāji atbildēs uz anketas jautājumiem, attiecās uz trim uzņēmumiem. Viens no tiem, pārbaudīts lietotājs, kura samazinātās darba vietas veidoja būtisku daļu no paziņotajām, attiecīgajā laikposmā būtiski palielināja savus apjomus, un tāpēc šādi zaudējumi tiek saistīti ar produktivitātes pieaugumu. Attiecībā uz abiem pārējiem uzņēmumiem konstatēja, ka to rentabilitātes rādītāji ir vieni no visaugstākajiem no attiecīgā segmenta visiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, un šajā gadījumā pārsniedza Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas normu. Tādēļ šīs prasības noraidīja.
6.4. Citi argumenti
(259)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražotājiem nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare PIP laikā darbojās, izmantojot 86 % no savas ražošanas jaudas, un tai bija pietiekama brīvas jaudas rezerve, lai apmierinātu visu iekšzemes PET patēriņu. Turklāt joprojām pastāv imports no citām valstīm, kurām piemēro vai nepiemēro pasākumus, un tam ir tendence palielināties. Turklāt Dienvidkorejas gadījumā pasākumu piemērošana beidzās un tiek atcelti pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Malaizijas un Indonēzijas. Turklāt PET otrreizējas pārstrādes nozare var būt par papildu PET ieguves avotu, lai segtu PET patēriņu Savienībā. Šo iemeslu dēļ iespējamās problēmas, ar kurām saskaras lietotāji sakarā ar norādīto nepietiekamo ražošanas jaudu Savienībā, netika uzskatītas par pamatotām.
(260)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apgalvoja, ka analīzē netika ņemti vērā norādītā pasākumu kumulācijas negatīva ietekme uz attiecīgo ražojumu, kas ir šīs pārskatīšanas priekšmets. Atbildot uz šo argumentu, jāatzīmē, ka kompensācijas pasākumi tikai nedaudz labotu dempinga rezultātā nodarīto kaitējumu. Netika pierādīts, ka pastāv „pasākumu kumulācijas” efekts. Gluži pretēji, neraugoties uz pieņemtajiem pasākumiem, imports no valstīm, kam piemēroja pasākumus, turpinās un tā apjoms attiecīgajā laikposmā pat palielinājās. Tāpat turpinās imports no valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi, un tam ir pieaugoša tendence un tā apjomi ir būtiski. Tāpēc personu apgalvojums tika noraidīts.
7. Secinājumi par Savienības interesēm
(261)
Visbeidzot, tiek prognozēts, ka kompensācijas pasākumu termiņa pagarināšana attiecībā uz importu no Indijas dotu Savienības ražošanas nozarei iespēju uzlabot un stabilizēt tās ekonomisko stāvokli, pateicoties pēdējos gados veiktajiem ieguldījumiem un konsolidācijai.
(262)
Tiek uzskatīts arī, ka labāks ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē var būt Savienības PTA ražotāju un mazākā mērā arī MEG ražotāju interesēs.
(263)
Kopš pēdējā pārskatīšanas dažu lietotāju ekonomiskais stāvoklis ir pasliktinājies, un tika konstatēts, ka jo īpaši mazākus pudelēs pildītā ūdens ražotājus cita starpā negatīvi ietekmējis nesenais PET cenu paaugstinājums, jo tie esošajā ekonomiskajā situācijā cenu paaugstinājumu nevarēja attiecināt uz mazumtirgotājiem. Taču tika konstatēts, ka ārkārtas cenu un peļņas normas izmaiņas Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā bija vērojamas visā pasaulē un to galvenais iemesls bija izejvielu cenu paaugstinājums. Tādēļ apgalvojumus par piemēroto paaugstināto cenu un paaugstināto uzcenojumu saistību ar attiecīgajiem pasākumiem atzina par nepamatotiem. Vienlaikus Savienības tirgus joprojām ir atvērts tirgus, un ir pieejami alternatīvi piegādes avoti citās trešās valstīs, kurām pasākumus nepiemēro.
(264)
Ņemot to vērā, saistība starp PET cenu paaugstinājumu un esošajiem pasākumiem netika uzskatāmi parādīta. Pārstrādes uzņēmumu ekonomiskā situācija bija stabila, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem. Turklāt netika pierādīta nekāda saikne starp PET cenu svārstībām un pasākumiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pasākumiem nav nesamērīga ietekme uz lietotājiem.
(265)
Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, nav iespējams viennozīmīgi secināt, ka esošo kompensācijas pasākumu turpināšana nebūtu Savienības interesēs.
H. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(266)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānots ierosināt saglabāt spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Tām tika sniegts laiks viedokļa izteikšanai šajā saistībā. Iesniegumi un piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi ņemti vērā.
(267)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kompensācijas pasākumi attiecībā uz PET importu no Indijas būtu jāturpina atbilstoši pamatregulas 18. panta 1. punktam. Tiek atgādināts, ka šie pasākumi sastāv no īpašiem maksājumiem.
(268)
Kompensācijas maksājuma likmes atsevišķiem uzņēmumiem, kas minēti šajā regulā, ir piemērojamas tikai attiecīgā ražojuma importam, kuru izgatavojuši šie uzņēmumi, proti, minētās juridiskās personas. Attiecīgā ražojuma importam, ko izgatavojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav īpaši minēti šīs regulas 1. panta 2. punktā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un tiem piemēro tādas likmes, kādas attiecas uz “pārējiem uzņēmumiem”.
(269)
Jebkura prasība piemērot šīs īpašās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai pārdošanas vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai, iekļaujot visu attiecīgo informāciju, galvenokārt par uzņēmuma darbības pārmaiņām saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai ražošanas un pārdošanas vienību maiņu. Attiecīgā gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri var gūt labumu no atsevišķajām maksājuma likmēm.
(270)
Lai nodrošinātu kompensācijas maksājumu pareizu ieviešanu, atlikušā maksājuma līmeni būtu jāattiecina ne tikai uz eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī uz tiem uzņēmumiem, kuri PIP laikā neeksportēja. Tomēr šie pēdējie uzņēmumi ir aicināti, ja tie atbilst pamatregulas 20. panta prasībām, iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu atbilstoši minētajam pantam, lai to stāvoklis tiktu izpētīts atsevišķi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums polietilēntereftalātu ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai augstāku atbilstīgi ISO standartam 1628-5, ko šobrīd klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kā izcelsmes valsts ir Indija, importam.
2. Galīgā kompensācijas maksājumu likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Kompensācijas maksājums
(EUR/tonnā)
TARIC papildu kods
Indija
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indija
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indija
Senpet Ltd
22,0
A183
Indija
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indija
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indija
Visi pārējie uzņēmumi
69,4
A999
3. Ja preces ir bojātas pirms nonākšanas brīvā apgrozībā un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), kas nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienu Muitas kodeksa izveidi (15), kompensācijas maksājuma summu, kas aprēķināta uz iepriekš minēto summu pamata, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.
4. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, galīgo kompensācijas maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.
5. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Importu atbrīvo no kompensācijas maksājumiem, kas noteikti ar 1. pantu, ar noteikumu, ka to Lēmuma 2000/745/EK atjauninātajā redakcijā minētie uzņēmumi ir ražojuši un tieši eksportējuši (t. i., iekļāvuši rēķinā un nosūtījuši) uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs Savienībā, un ja tas deklarēts ar atbilstīgu TARIC papildu kodu, kā arī ja izpildīti 2. punkta nosacījumi.
2. Ja iesniedz lūgumu par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājumiem piemēro ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalsts muitas iestādēm ir derīgs saistību rēķins, kuru izdevis kāds no eksportētājuzņēmumiem, no kā pieņemtas saistības, un kurā ietverta pielikumā minētā būtiskā informācija. Atbrīvojumu no maksājuma piemēro arī ar nosacījumu, ka preces, kas deklarētas un paziņotas muitai, precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 21. maijā