РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 28 януари 2014 година
относно наличието на прекомерен дефицит в Хърватия
(2014/56/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от Хърватия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от ДФЕС, пояснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1), който е част от ПСР, предвижда приемането на решение на Съвета, потвърждаващо наличието на прекомерен дефицит. Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и ДФЕС, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се определят подробни правила и определения за прилагането на тези разпоредби.
(4)
Съгласно член 126, параграф 5 ДФЕС, ако Комисията счита, че в дадена държава членка съществува или може да възникне прекомерен дефицит, тя изпраща становище до съответната държава членка и информира за това Съвета.
(5)
Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС и становището на Икономическия и финансов комитет в съответствие с член 126, параграф 4 ДФЕС, Комисията заключи, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати такова становище до Хърватия и информира Съвета за това на 10 декември 2013 г. (3)
(6)
В член 126, параграф 6 ДФЕС се предвижда Съветът да разгледа всички съображения, които заинтересованата държава членка желае да представи, преди да реши след цялостна оценка дали съществува прекомерен дефицит. В случая с Хърватия цялостната оценка води до изложените по-долу заключения.
(7)
Според преразгледания бюджет за 2013 г. и проектобюджета за 2014 г. (4), приет от правителството на Хърватия и представен на парламента на Хърватия на 14 ноември 2013 г., хърватските власти планират бюджетният дефицит да възлезе на 5,5 % от БВП през 2013 г. (спрямо 5,0 % от БВП през 2012 г.), да се запази на същото равнище през 2014 г. и постепенно да намалява през 2015 г. и 2016 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г., публикувана на 5 ноември 2013 г., още през 2013 г. бюджетният дефицит ще надхвърли значително заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, достигайки над 6 % от БВП през периода 2013-2015 г. при отсъствието на компенсиращи мерки. Както е посочено в доклада на Комисията, изготвен съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС, планираните и прогнозираните дефицити превишават значително референтната стойност от Договора. Превишението на референтната стойност може да се счита за извънредно по смисъла на ПСР. По-специално, то се дължи отчасти на сериозен икономически спад по смисъла на ПСР. Според оценките икономическата активност е намаляла с почти 12 % спрямо върховата си стойност от 2008 г. Очаква се реалният БВП да се свие допълнително през 2013 г., като едва през 2014 г. ще настъпи частично подобрение. През 2009 г. растежът на потенциалния БВП, изчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, е бил без промяна, а през 2010 г. е станал отрицателен, като тази тенденция се запазва и до днес. Изчислената разлика между фактическия и потенциалния БВП, която от 2009 г. е отрицателна, се очаква през прогнозния период постепенно да намалее, но да остане отрицателна и през 2015 г., което потвърждава дълбочината и мащаба на рецесията. Планираното превишение на референтната стойност обаче не може да се счита за временно по смисъла на ПСР. Съгласно предвижданията на хърватските власти и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. бюджетният дефицит ще остане значително над референтната стойност и през 2014 г. и 2015 г. Следователно залегналият в ДФЕС критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
В проектобюджета за 2014 г. правителството предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 58,1 % през 2013 г. до 62 % през 2014 г., а след това до 64,1 % през 2015 г. и 64,7 % през 2016 г. Тези данни са малко по-високи от посочените в насоките за икономическата и фискалната политика на Хърватия от септември 2013 г., в които правителството прогнозира съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 56,6 % през 2013 г. и 60,6 %, 63,4 % и 65,3 % съответно през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. очакваното съотношение на консолидирания държавен дълг възлиза на 59,7 % за 2013 г. При запазване на курса на политика се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне над 60 % през 2014 г., надвишавайки по този начин заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Според наличната към момента информация в резултат на емитираните през ноември 2013 г. облигации в USD съотношението на държавния дълг към БВП ще надхвърли прага от 60 % преди края на 2013 г. Член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97 предвижда, че изискването по критерия за дълга се смята за изпълнено и ако бюджетните прогнози на Комисията сочат, че изискваното намаление на разликата спрямо референтната стойност ще настъпи през тригодишния период, който включва двете години, следващи последната година, за която има данни. Прогнозите на хърватските власти и на службите на Комисията показват, че поради продължаващия висок дефицит и слабата икономическа активност съотношението на държавния дълг към БВП следва тенденция към повишаване, която се очаква да се запази в рамките на прогнозния хоризонт. Следователно показателят за дълга и съответно изискването по отношение на критерия за дълга по ДФЕС не са изпълнени.
(9)
В съответствие с разпоредбите на ДФЕС Комисията разгледа „съответните фактори“ в доклада си по член 126, параграф 3 ДФЕС. Както е определено в член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, по отношение на държави, чието съотношение на държавния дълг към БВП надхвърля референтната стойност, тези съответни фактори се вземат предвид при стъпките, водещи до вземане на решение относно съблюдаването на критерия за дефицита, само ако бюджетният дефицит остане близо до референтната стойност и превишението на референтната стойност е временно - случаят с Хърватия не е такъв. При оценката на спазването на критерия за дълга бяха отчетени съответните фактори, най-вече дълбоката и продължителна рецесия, на фона на неблагоприятните външни условия. Въпреки това съответните фактори не променят заключението, че критерият за дълга по ДФЕС не е изпълнен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Хърватия.
Съставено в Брюксел на 28 януари 2014 година.
PADOMES LĒMUMS
(2014. gada 28. janvāris)
par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Horvātijā
(2014/56/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Horvātijas izteiktos apsvērumus,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.
(2)
Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai.
(3)
Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā saskaņā ar LESD 126. pantu, ko sīkāk reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1), kura ir ietverta SIP, paredzēts Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Protokolā Nr. 12 par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, ir paredzēti papildu noteikumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētos noteikumus.
(4)
Saskaņā ar LESD 126. panta 5. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts, tai jānosūta attiecīgajai dalībvalstij atzinums un attiecīgi jāinformē Padome.
(5)
Komisija, ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu un ievērojot Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, kas sniegts saskaņā ar LESD 126. panta 4. punktu, ir secinājusi, ka Horvātijā pastāvēja pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija adresēja Horvātijai atbilstošu atzinumu un 2013. gada 10. decembrī informēja par to Padomi (3).
(6)
LESD 126. panta 6. punktā paredzēts, ka Padomei ir jāņem vērā apsvērumi, ko sniegusi attiecīgā dalībvalsts, un tad jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu. Horvātijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk minētie secinājumi.
(7)
Saskaņā ar 2013. gada budžeta grozījumiem un 2014. gada budžeta projektu (4), ko 2013. gada 14. novembrī pieņēmusi Horvātijas valdība un kas nosūtīts Horvātijas Parlamentam, Horvātijas iestādes 2013. gadā vispārējās valdības budžeta deficītu paredz 5,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 5 % no IKP 2012. gadā, 2014. gadā plāno deficītu bez izmaiņām un tikai 2015. un 2016. gadā paredz tā pakāpenisku samazināšanu. Komisijas dienestu 2013. gada rudens prognozē, kas ir pieejama kopš 2013. gada 5. novembra, jau 2013. gadā prognozē vispārējās valdības budžeta deficītu krietni virs Līguma atsauces vērtības 3 % no IKP, kas 2013.-2015. gada laikposmā varētu pieaugt virs 6 % no IKP, ja netiktu veikti situācijas koriģēšanas pasākumi. Kā norādīts Komisijas ziņojumā, kas sagatavots atbilstīgi LESD 126. panta 3. punktam, plānotais un prognozētais deficīts ir krietni virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Atsauces vērtības pārsniegšanu SIP izpratnē var uzskatīt par izņēmuma gadījumu. It īpaši tādēļ, ka daļēji tai par iemeslu ir nopietna ekonomikas lejupslīde SIP izpratnē. Ekonomiskā aktivitāte kopš augstākā rādītāja, kas tika sasniegts 2008. gadā, ir samazinājusies par gandrīz 12 %. Prognozējams reālā IKP vēl lielāks sarukums 2013. gadā, neliela atgūšanās gaidāma vien 2014. gadā. Potenciālais izlaides pieaugums, ko Komisija noteica pēc vienotas metodikas, 2009. gadā bija nemainīgs, 2010. gadā kļuva negatīvs un kopš tā laika joprojām ir negatīvs. Gaidāms, ka aprēķinātā potenciālās un faktiskās izlaides starpība, kas bijusi negatīva kopš 2009. gada, prognozes laikposmā pakāpeniski samazināsies, tomēr 2015. gadā joprojām būs negatīva, tādējādi apstiprinot recesijas nopietnību un ilgumu. Tomēr plānoto atsauces vērtības pārsniegšanu SIP izpratnē nevar uzskatīt par īslaicīgu. Saskaņā ar Horvātijas iestāžu aplēsēm un Komisijas dienestu 2013. gada rudens prognozi vispārējās valdības deficīts arī 2014. un 2015. gadā saglabāsies līmenī, kas krietni pārsniedz atsauces vērtību. Tādēļ LESD prasība attiecībā uz deficīta kritēriju nav izpildīta.
(8)
2014. gada budžeta projektā valdība paredz vispārējās valdības parāda attiecības pieaugumu no 58,1 % 2013. gadā līdz 62 % 2014. gadā un turpmāku pieaugumu līdz 64,1 % 2015. gadā un līdz 64,7 % 2016. gadā. Šie skaitļi nedaudz pārsniedz 2013. gada septembra Horvātijas Ekonomikas un fiskālās politikas vadlīnijās minēto informāciju, kur valdība prognozēja vispārējās valdības parāda attiecību 56,6 % 2013. gadā un attiecīgi 60,6 %, 63,4 % un 65,3 % 2014., 2015. un 2016. gadā. Komisijas dienestu 2013. gada rudens prognozē 2013. gada vispārējās valdības parāda attiecības aplēse ir 59,7 %. Ja politika nemanīsies, gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība 2014. gadā būs vairāk nekā 60 %, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju ASV dolāros izteikto obligāciju emisija 2013. gada novembrī palielinās vispārējās valdības parāda attiecību tiktāl, ka tā pārsniegs 60 % slieksni jau 2013. gada beigās. Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktā noteikts, ka parāda kritērija prasību jāuzskata par izpildītu arī tad, ja Komisijas sniegtajās budžeta prognozēs ir norādīts, ka prasītais atšķirības samazinājums notiks trīs gadu ilgā laikposmā, ietverot divus gadus pēc pēdējā gada, par kuru ir pieejami dati. Horvātijas iestāžu un Komisijas dienestu prognozes liecina, ka vispārējās valdības parāda attiecībai ir tendence palielināties, jo parāda līmenis ir liels un ekonomiskā aktivitāte neliela, un domājams, ka prognozes laikā šis palielinājums saglabāsies. Tāpēc parāda robežvērtība un tādējādi LESD noteiktais parāda kritērijs nav ievērots.
(9)
Saskaņā ar LESD noteikumiem Komisija savā ziņojumā arī izvērtēja “būtiskos faktorus” saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā, novērtējot atbilstību pēc budžeta deficīta kritērija valstīm, kuru vispārējās valdības parāda attiecība pārsniedz atsauces vērtību, minētie faktori lēmuma par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu sagatavošanas posmā jāņem vērā, ja vispārējās valdības budžeta deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai īslaicīgi, bet Horvātijas gadījumā tā nav. Izvērtējot atbilstību parāda kritērijam, ir ņemti vērā būtiskie faktori, it īpaši nopietnā un ilgstošā recesija, ko vēl pastiprina nelabvēlīgi ārēji apstākļi. Tomēr būtiskie faktori nemaina secinājumu, ka LESD noteiktais parāda kritērijs nav izpildīts,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
No vispārējā novērtējuma izriet, ka Horvātijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Horvātijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 28. janvārī