РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1195/2014
(2014. gada 29. oktobris),
ar ko konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 12. pantu,
pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 10. pantu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. februārī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes varavīksnes foreļu importu Savienībā. Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. septembrī tika publicēts paziņojuma par procedūras sākšanu labojums (3).
(2)
Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 3. janvārī Dānijas Akvakultūras apvienība (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības konkrēto varavīksnes foreļu kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par konkrētu varavīksnes foreļu subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un Komisija tos atzinusi par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
(3)
Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Turcijas valdībai (“TV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais Turcijas izcelsmes konkrētu varavīksnes foreļu imports nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija aicināja TV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēju vienošanos par risinājumu.
(4)
TV piekrita apspriedēm, un tās pēc tam arī notika. Apspriežu laikā neizdevās panākt savstarpēju vienošanos par risinājumu. Pēc apspriedēm TV iesniedza attiecīgus dokumentus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā piezīmes.
2. Paralēlā antidempinga procedūra
(5)
Turklāt Komisija, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. februārī publicējot paziņojumu, informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz tā paša Turcijas izcelsmes ražojuma importu Savienībā (4).
(6)
Kaitējuma analīzei, kas veikta pašreizējā antisubsidēšanas un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, pamatā ir tā pati Savienības ražošanas nozares definīcija, tie paši reprezentatīvie Savienības ražotāji un tas pats izmeklēšanas periods un tajā, ja vien nav norādīts citādi, tika izdarīti identiski secinājumi. Tas tika atzīts par lietderīgu, lai varētu iekļaut kaitējuma analīzi un nodrošināt saskaņotus konstatējumus. Tāpēc piezīmes par kaitējuma aspektiem, kas izteiktas kādā no minētajām procedūrām, tika ņemtas vērā abās procedūrās.
3. Ieinteresētās personas
(7)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Turcijā un Turcijas iestādes, kā arī zināmās iesaistītās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.
(8)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Piezīmes netika sniegtas.
4. Atlase
(9)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu varētu atlasīt ieinteresētās personas, jo īpaši Savienības ražotājus, nesaistītos importētājus un Turcijas ražotājus eksportētājus.
4.1. Savienības ražotāju atlase
(10)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu un ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota - tajā darbojas vairāk nekā 700 ražotāju, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) -, Komisija izveidoja atlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko izplatību un pietiekami aptverot dažādus ražošanas posmus un veidus (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana). Šajā atlasē bija iekļauti deviņi Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sūdzībā norādītajiem datiem, atlasē iekļauto Savienības ražotāju saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 12 % no Savienībā kopējās produkcijas. Komisija uzaicināja ieinteresētās puses izteikt piezīmes par pagaidu atlasi. Piezīmes netika saņemtas noteiktajā termiņā, un tādējādi tika apstiprināta pagaidu atlase. Atlase reprezentē Savienības ražošanas nozari.
4.2. Importētāju atlase
(11)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veidotu atlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(12)
Trīs nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Ņemot vērā nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.
4.3. Ražotāju eksportētāju atlase
(13)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veidotu atlasi, Komisija lūdza visiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Turcijas Republikas Pastāvīgajai pārstāvniecībai Eiropas Savienībā identificēt citus izmeklēšanas dalībā ieinteresētus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.
(14)
Kopumā astoņpadsmit grupas nesaistītu Turcijas ražotāju eksportētāju sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj atlasē. Kopējais šo uzņēmumu uzrādītais konkrētu varavīksnes foreļu eksporta apjoms uz Savienību 2013. gadā atbilst visam eksportam no Turcijas uz Savienību.
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja atlasi no četrām ražotāju eksportētāju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību apjomu, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko sadalījumu. Atlasē iekļautās uzņēmumu grupas veido gandrīz 64 % no uzrādītā eksporta uz Savienību pārdošanas apjoma un atrodas divos dažādos reģionos.
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Turcijas iestādēm. Viens uzņēmums apstrīdēja atlasē iekļauto uzņēmumu izvēli un apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj atlasē. Tas norādīja, ka tikai ražo, pārstrādā un pārdod foreles (proti, tas neveic nekādas citas darbības), un to ir darījis kopš 1971. gada, tādējādi kļūstot par pirmo attiecīgā ražojuma ražotāju Turcijā. Turklāt tas apgalvoja, ka tam vietējā tirgū ir ievērojams pārdošanas apjoms un, visbeidzot, ka tas ir lielākais ražotājs Marmaras reģionā.
(17)
Komisija atgādina, ka atlasē iekļautos uzņēmumus izvēlējās, pamatojoties uz lielākajiem apjomiem atbilstīgi pamatregulas 27. panta 1. punktam, izskatot tādu ražotāju skaitu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Tā kā ierosinātā atlase veido 64 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību, šāda atlase ir reprezentatīva attiecībā uz Turcijas ražošanas nozares stāvokli. Turklāt atlasītie uzņēmumi atrodas divos dažādos (no trim pārstāvētajiem) reģionos, kas ir uzskatāms par pietiekamu izmeklēšanas vajadzībām. Tāpēc Komisija uzskata, ka atlasītie uzņēmumi atbilst lielākajam reprezentatīvajam importa apjomam, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt.
5. Atsevišķa pārbaude
(18)
Vienpadsmit uzņēmumi vai uzņēmumu grupas pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Šajā izmeklēšanas posmā Komisija nav pieņēmusi nekādu lēmumu par pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi. Komisija lēmumu par to, vai piešķirt atsevišķu pārbaudi, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā.
6. Atbildes uz anketas jautājumiem
(19)
Komisija nosūtīja anketas TV, visiem atlasītajiem Savienības uzņēmumiem, trim importētājiem un atlasītajām ražotāju eksportētāju grupām Turcijā.
(20)
Trīs uzņēmumi no Turcijas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja atbrīvojumu no pienākuma sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka tas ir galvenokārt nodarbojies ar jūrasasaru un jūraskarūsu ražošanu un ka tas tikai nelielā apjomā ražo attiecīgo ražojumu. Viens uzņēmums vada mazu universālveikalu un ir tikai nedaudz saistīts ar attiecīgo ražojumu, un viens uzņēmums ir saistītais importētājs, kura attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā nebija nozīmīgs. Komisija uzņēmumu, kas vada mazo lielveikalu, nolēma atbrīvot no pienākuma atbildēt uz anketas jautājumiem. Tomēr tā saglabā savu nostāju, ka uzņēmumam, kas galvenokārt nodarbojas ar jūrasasaru un jūraskarūsu ražošanu, un saistītajam importētājam būtu jāaizpilda anketa, jo ražošanas apjoms (ražotāja eksportētāja gadījumā) vai pārdošanas apjoms (saistītā importētāja gadījumā) joprojām bija nozīmīgs.
(21)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no TV un no visām citām atlasītajām ražotāju eksportētāju grupām Turcijā un uzņēmumiem, kas lūdza veikt atsevišķu pārbaudi.
7. Pārbaudes apmeklējumi
(22)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu subsīdijas, to radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 26. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.
a)
Ražotāji Savienībā:
-
Aqualande SAS, Rokfora, Francija,
-
Danaqua, Grindsted, Dānija,
-
Danforel A/S, Grindsted, Dānija,
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dānija,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Vācija,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Vācija,
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polija,
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spānija,
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itālija,
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spānija.
b)
Ražotāji eksportētāji Turcijā:
-
saistīto uzņēmumu grupa GMS, Bodrum, Turcija:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști,
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,
-
Hakan Komandit Șirketi,
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști,
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști,
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști,
-
saistīto uzņēmumu grupa Kilic, Bodrum, Turcija:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
saistīto uzņēmumu grupa Özpekler, Denizli, Turcija:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Kayseri, Turcija.
c)
Turcijas valdība:
-
Ekonomikas ministrija, Ankara, Turcija,
-
Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrija, Ankara, Turcija.
d)
Importētāji Savienībā, kas saistīti ar Turcijas eksportētājiem:
-
Spador S.R.L. (Spador),
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG).
e)
Savienības ražotājs (pārstrādātājs), kas saistīts ar Turcijas ražotāju eksportētāju (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polija (TPL).
8. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(23)
Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(24)
Attiecīgais ražojums ir varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):
-
dzīvas ar svaru 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
svaigas, atdzesētas, sasaldētas un/vai kūpinātas:
-
veselas zivis (ar galvām) ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
bez galvām, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1 kg vai mazāk gabalā, vai
-
filejas, sver 400 g vai mazāk gabalā,
kuru izcelsmes valsts ir Turcija un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (“attiecīgais ražojums”).
(25)
Kā jau minēts 1. apsvērumā, attiecīgā ražojuma definīcija tika labota. Labojums bija tikai redakcionāls, un definīcijas darbības joma netika ietekmēta.
2. Līdzīgais ražojums
(26)
Izmeklēšanā konstatēja, ka ražojumam, ko ražo un pārdod Turcijas iekšzemes tirgū un/vai eksportē uz Savienību, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.
(27)
Tādēļ Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.
3. Apgalvojumi par ražojuma klāstu
(28)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kūpinātas foreles būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka ražošanas process esot atšķirīgs un ka fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības esot atšķirīgas salīdzinājumā ar forelēm, kas nav kūpinātas. Turklāt Turcijas iestādes apgalvoja, ka kūpinātu fileju ražotāju izmaksu struktūra būtiski atšķiroties no citu ražotāju izmaksu struktūras, kas norādot uz to, ka kūpināti un nekūpināti ražojumi nav viens ražojums. Visbeidzot, šīs personas atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām, kuras attiecās uz līdzīgiem ražojumiem (lielās varavīksnes foreles un laši) un tika pabeigtas attiecīgi 2004. (5) un 2005. gadā (6), un kurās tika konstatēts, ka kūpināti ražojumi ir ārpus ražojuma klāsta. Personas jo īpaši atsaucās uz Padomes Regulas (EK) Nr. 437/2004 9. apsvērumu (7), kurā tika atzīts, ka kūpināšana maina attiecīgā ražojuma pamatīpašības. Pamatojoties uz to, kūpinātas foreles esot jāizslēdz no ražojumu klāsta pašreizējā izmeklēšanā.
(29)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma definīcijā ietvertajiem dažādajiem veidiem - “dzīvas”, “atdzesētas”, “saldētas” vai “kūpinātas” - ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Jo īpaši, visu veidu forelēm ir tās pašas raksturīgās īpašības (ķīmiskās, uztura vai citas), un pārstrādes rezultātā zivis nav zaudējušas šīs īpašības, bet gan vienīgi ieguvušas dažādus zivju uzglabāšanas veidus pirms turpmākas pārstrādes, sagatavošanas, pagatavošanas vai patēriņa. Tādēļ tika secināts, ka kūpināšana kā saglabāšanas paņēmiens būtiski nemaina ražojuma fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības.
(30)
Attiecībā uz dažādiem ražošanas procesiem un atšķirīgām izmaksu struktūrām puses nav paskaidrojušas, kādā veidā tas varētu būt ietekmējis secinājumu, ka kūpināti un nekūpināti ražojumi ir viens ražojums. Jebkurā gadījumā visas iespējamās atšķirības ražošanas procesos pašas par sevi neietekmē ražojuma klāsta definīciju. Turklāt šajā konkrētajā gadījumā kūpinātu fileju ražošanas process un izmaksu struktūra faktiski nebija būtiski atšķirīga no citu foreļu produkcijas veidu ražošanas procesa un izmaksu struktūras. Katra produkcijas veida galvenais izmaksu elements ir audzēšanas izmaksas, kas sastāv galvenokārt no barības (zivju milti un zivju eļļa), enerģijas un olu vai mazuļu izmaksām. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi būtu jānoraida.
(31)
Atšķirībā no pašreizējās izmeklēšanas iepriekšējās izmeklēšanās, uz ko atsaucās minētās ieinteresētās personas, tajā sūdzībā, kuras ietekmē tika sāktas šīs lietas, nebija iekļauti kūpināti ražojumi. Tāpēc tie neietilpa minēto izmeklēšanu darbības jomā un līdz ar to netika izmeklēti. Regulas (EK) Nr. 437/2004 9. apsvērums pievēršas kādas ieinteresētās personas prasībai saldētas veselas zivis un filejas izslēgt no procedūras. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Pamatojoties uz to, ka pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem foreļu produkcijas veidiem ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, šis arguments būtu jānoraida.
(32)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ prasība, ka kūpināti produkti būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta, šajā posmā tika noraidīta.
C. SUBSIDĒŠANA
1. Ievads
(33)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka TV subsidē akvakultūras nozari. Sūdzībā ietverti pirmšķietami pierādījumi par vairākiem subsidēšanas prakses veidiem tiesību aktos un vairākos politikas un plānošanas dokumentos, kas ir pamatā valsts atbalstam attiecīgajā nozarē.
(34)
Komisija izskatīja un analizēja sūdzībā norādītos dokumentus, kā arī citus dokumentus, ko izmeklēšanas gaitā iesniedza TV un atlasītie ražotāji eksportētāji, un secināja, ka visi no minētajiem dokumentiem liecina, ka akvakultūras nozarei Turcijas Republikā daudzās jomās tiek piemērots preferenciāls režīms.
(35)
Turcijas iestādes 2003. gadā pieņēma lēmumu subsidēt tieši akvakultūras nozari, un tā rezultātā pēdējo desmit gadu laikā Turcijas ražotājiem un eksportētājiem ir pārskaitīts daudz publisko finanšu līdzekļu.
(36)
Kā minēts iepriekš 3. un 4. apsvērumā, laikā, kad pirms izmeklēšanas sākšanas notika apspriešanās starp TV un Komisiju, TV neapstrīdēja nevienas izmeklētās shēmas pastāvēšanu.
2. Izmeklētās shēmas
(37)
Komisija nosūtīja anketas TV un atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lūdzot informāciju par šādām shēmām, saskaņā ar kurām, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas akvakultūras nozarei.
-
Valsts atbalsts ieguldījumiem, kas veikti akvakultūras nozarē
-
Atbrīvojums no muitas nodokļa
-
Atbrīvojums no PVN
-
Nodokļu samazinājums
-
Sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba devēju iemaksas)
-
Atbalsts procentu maksājumu segšanai
-
Zemes piešķiršana
-
Ienākuma nodokļa atbalsts
-
Sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba ņēmēju iemaksas)
-
Tiešās subsīdijas foreļu ražotājiem
-
Tiešās subsīdijas foreļu audzētājiem
-
Tiešās subsīdijas foreļu bioloģiskai ražošanai
-
Īpašs atbalsts mazuļiem
-
Subsidēti aizdevumi un apdrošināšana foreļu ražotājiem
-
Ziraat Bankasi izsniegti zemu procentu ieguldījumu aizdevumi un aizdevumi uzņēmumiem
-
Lauksaimniecības kredītbanku izsniegti zemu procentu ieguldījumu aizdevumi un aizdevumi uzņēmumiem
-
Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds un prēmiju atbalsta likmes
-
Konsultāciju subsīdijas
-
Subsīdijas zvejas kuģiem
-
Zvejas laivu degvielas iegāde (patēriņa nodokļa atlaide kuģu degvielai)
-
Atbrīvošanās no zvejas kuģiem
-
Citas subsīdijas un citas subsīdiju programmas
3. Valsts atbalsts ieguldījumiem akvakultūras nozarē
3.1. Ievads
(38)
TV ieviesa atbalsta shēmu uzņēmumiem, kas iegulda līdzekļus konkrētās nozarēs un konkrētos reģionos, tostarp akvakultūras nozarē. Šīs shēmas mērķis ir:
-
palielināt ražošanu un nodarbinātību,
-
mudināt lielos ieguldījumus, kas veicina starptautisko konkurētspēju,
-
stimulēt tiešus ārvalstu ieguldījumus,
-
atbalstīt ieguldījumus vides aizsardzībā un pētniecības un izstrādes darbībās saskaņā ar turpmāk minētajos Turcijas attīstības plānos un gada programmās izklāstītajiem mērķiem.
3.2. Juridiskais pamats
(39)
Valsts atbalsts ieguldījumiem akvakultūras nozarē paredzēts šādos tiesību aktos: Turcijas 2012. gada 19. jūnijaDekrēts Nr. 2012/3305 par valsts atbalstu ieguldījumiem un 2012. gada 20. jūnijaPaziņojums Nr. 2012/1 saistībā ar dekrēta par valsts atbalstu ieguldījumiem īstenošanu, publicēti attiecīgi Oficiālajā Vēstnesī Nr. 28328 un Nr. 28329.
3.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(40)
Lai gan Turcijas Dekrēts Nr. 2012/3305 ir attiecīgā atbalsta shēma izmeklēšanas periodā, līdzīgi noteikumi tikuši piemēroti kopš 2006. gada un pat pirms tam. Šis apstāklis ir svarīgs, jo subsīdijas, kas saistītas ar pamatlīdzekļu iegādi, piemēram, ieguldījumu subsīdijas, var attiecināt uz izmeklēšanas periodu pat tad, ja tās ir piešķirtas pirms izmeklēšanas perioda.
(41)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv dažādas valsts atbalsta shēmas. Akvakultūras ražošana ir skaidri minēta Dekrēta Nr. 2012/3305 2/A pielikumā kā nozare, kura var gūt ieguvumu no tādiem stimuliem kā atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”), atbrīvojums no muitas nodokļa, nodokļu samazinājums, atbalsts ieguldījumiem, sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba devēju iemaksas, zemes iedalīšana, procentu likmju atbalsts, ienākuma nodokļa atbalsts un sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba ņēmēju iemaksas). Pamatojoties uz ekonomikas attīstības līmeni sešos Dekrētā Nr. 2012/3305 noteiktajos reģionos, atbalsta intensitāte var atšķirties.
(42)
Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv “Reģionālo ieguldījumu” programmas, neviens no atlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva ieguvumu no visām shēmām. Daži no tiem guva ieguvumu no PVN un muitas nodokļu atbrīvojumiem, kas vienādi attiecas uz visiem sešiem Turcijas reģioniem. Tomēr, tā kā atlasē iekļautie uzņēmumi mašīnas un iekārtas iegādājās no Savienības uzņēmumiem, kas ietilpst ES un Turcijas muitas savienībā, muitas nodokļi nebija jāmaksā. Turklāt, tā kā Turcija piemēro PVN sistēmu ar priekšnodokli, izmeklēšanas periodā gūtais ieguvums bija tikai divu mēnešu laika ieguvums līdz brīdim, kad nodokļu iestādes uzņēmumiem atmaksāja PVN. Faktiskais ieguvums būtu procentu, kas maksājami komercbankai par laikposmu līdz brīdim, kad PVN tiek atmaksāts. Šis ieguvums ir nenozīmīgs un netika sīkāk analizēts.
(43)
Viens atlasītais uzņēmums guva ieguvumu no nodokļu samazinājuma mašīnu iegādei, kas piešķirts saskaņā ar minēto regulu par valsts atbalstu ieguldījumiem. Uzņēmums vispārēji piemērojamas 20 % uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes vietā maksāja tikai 4 %.
(44)
Tas pats atlasītais uzņēmums guva ieguvumu arī no sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsta programmas. Tā kā minētajam uzņēmumam bija ieguldījumu veicināšanas sertifikāts, tas guva ieguvumu no sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsta darba devēju un darba ņēmēju iemaksām. Pēc tam, kad uzņēmums bija pabeidzis ieguldījumus, Sociālā nodrošinājuma iestāde attiecībā uz jaunizveidotām darba vietām atbrīvoja uzņēmumu no sociālās apdrošināšanas prēmijas darba devēju un darba ņēmēju iemaksu daļas, kas atbilst minimālajai darba algai. Ekonomikas ministrija finansēja šo shēmu.
3.4. Secinājums
(45)
Valsts atbalstu ieguldījumiem provizoriski uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, ja valsts atbalsts ir nodokļu atvieglojuma veidā, t. i., ja valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami.
(46)
Šī subsīdija ir īpaša un kompensējama, jo ieguvums, ko tā sniedz, ir paredzēts tikai noteiktām tautsaimniecības nozarēm. Subsīdijas pieejamība ir ierobežota attiecībā uz noteiktiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs. Turklāt subsīdija neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nespecifiskuma prasībām, ņemot vērā konkrētām nozarēm piemēroto ierobežojumu skaitu un kvalitāti, jo īpaši to ierobežojumu, kas attiecas vai nu uz konkrētiem uzņēmumu veidiem vai pilnībā izslēdz konkrētas nozares.
(47)
Akvakultūra Dekrēta 2A pielikumā ir tieši noteikta kā viena no darbībām, kas var gūt ieguvumu no šāda veida nodokļu atbrīvojumiem. Dekrēta 4. pielikumā uzskaitītas nozares, kas nevar gūt ieguvumu no jebkādiem šīs shēmas stimuliem.
(48)
Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu iepriekš minētās subsīdijas tiek uzskatītas par valdības finansiālu ieguldījumu, kas piešķir ieguvumu to saņēmējiem.
3.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(49)
Viens uzņēmums guva ieguvumu no minētās shēmas. Tomēr uzņēmuma gūtais ieguvums tika atzīts par nenozīmīgu.
4. Tiešās subsīdijas foreļu ražotājiem
4.1. Ievads
(50)
Tiešās subsīdijas par saražoto kilogramu foreļu ir galvenā subsīdiju shēma, no kā attiecīgais ražojums gūst ieguvumu. Katru gadu minētās subsīdijas tiek pārskatītas lauksaimniecības subsīdiju gada pārskata ietvaros.
4.2. Juridiskais pamats
(51)
Tiešas subsīdijas paredzētas šādos tiesību aktos: Turcijas 2013. gada 7. marta Dekrēts Nr. 2013/4463 par lauksaimniecības subsīdijām 2013. gadā, kas 2013. gada 8. aprīlī publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 28612 (stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2013. gada 1. janvārī).
4.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(52)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv tiešas subsīdijas forelēm. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā subsīdijas apjoms uz kilogramu foreļu tika noteikts 0,65 TL/kg apmērā, ja tika saražotas ne vairāk kā 250 tonnas gadā. Puse no šīs summas (0,325 TL/kg) tika piešķirta ražotājiem, kuru saražotais daudzums bija 251-500 tonnas/gadā, bet tiem ražotājiem, kuru saražotais daudzums pārsniedza 500 tonnas, subsīdijas netika piešķirtas. Subsīdija tika piešķirta attiecīgā ražojuma ražotājiem, kuriem bija Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrijas izsniegta licence.
(53)
Pirms jebkāda maksājuma izdarīšanas ražotājiem ir jāreģistrējas Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrijas akvakultūras reģistrācijas sistēmā. Uzņēmumos veic regulārus un iepriekš nepieteiktus pārbaudes apmeklējumus.
(54)
Trīs no četriem atlasītajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā guva ieguvumu no tiešām subsīdijām, jo tās pašas audzēja foreles. Tomēr lielākā grupa, Ternaeben, foreles neaudzēja, bet gan iepirka (galvenokārt dzīvas foreles un saldētas veselas zivis) no nesaistītiem zivjaudzētājiem un tās apstrādāja. Tādēļ tā nav saņēmusi tiešas subsīdijas. Tā rezultātā radās jautājums, vai tiešo subsīdiju ieguvums piemērojams Ternaeben kā arī pārējām trim atlasīto uzņēmumu grupām, kas ne tikai audzēja, bet arī no nesaistītiem uzņēmumiem iepirka foreles pārstrādei.
(55)
Šajā sakarā Komisija uzsver, ka attiecīgais ražojums ietver gan tieši subsidētu izejvielu, proti, dzīvas foreles, gan pakārtotos ražojumus (svaigas foreles, saldētas veselas zivs, filejas, kūpinātas foreles). Tā kā dzīvu foreļu ražošana tiek subsidēta un praktiski visi foreļu audzētāji Turcijā gūst ieguvumu no šīs shēmas, visi attiecīgā ražojuma (proti, dzīvu foreļu un pakārtoto ražojumu) ražotāji gūst ieguvumu no šīs tiešo subsīdiju shēmas neatkarīgi no tā, vai viņi paši audzē foreles, vai iegādājas tās turpmākai pārstrādei.
(56)
Attiecīgā ražojuma ražotāju gūto ieguvumu jebkurā gadījumā var pierādīt. Šajā sakarā Komisija salīdzināja to trīs atlasīto uzņēmumu audzēšanas izmaksas, kuri paši audzē foreles (tostarp samērīgu un nelielu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu un peļņu), ar cenu, kas samaksāta par dzīvu vai atdzesinātu zivju iegādi no nesaistītiem piegādātājiem. Komisija konstatēja, ka visu trīs uzņēmumu gadījumā dzīvu vai atdzesētu zivju iegādes cena bija mazāka par vidējām audzēšanas izmaksām.
(57)
Ternaeben grupas gadījumā Komisija salīdzināja trīs pārējo atlasīto uzņēmumu vidējās ražošanas izmaksas (samērīgu un nelielu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu un peļņu) ar atsevišķu vidējo iegādes cenu, ko Ternaeben samaksājusi par atdzesētām vai dzīvām zivīm. Tika konstatēts, ka vidējās audzēšanas izmaksas pārējiem trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija augstākas par Ternaeben vidējo iegādes cenu. Tika konstatēts, ka vidējā iegādes cena atbilst pārējo atlasīto uzņēmumu iegādes cenai.
(58)
Tāpēc Komisija uzskata, ka atlasītie uzņēmumi - arī attiecībā uz foreļu iepirkšanu no nesaistītiem uzņēmumiem - guva ieguvumu no tiešo subsīdiju shēmas.
(59)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka papildu atbalsta maksājums tika veikts par foreļu bioloģisko ražošanu un par zivju mazuļu ražošanu gabalā. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv papildu atbalsta maksājums par foreļu bioloģisko ražošanu. Tomēr tika konstatēts, ka Turcijā ir tikai viens uzņēmums, kas nodarbojas ar foreļu bioloģisko ražošanu, taču šis uzņēmums ir nesen bankrotējis. Līdz ar to subsīdijas par foreļu bioloģisko ražošanu izmeklēšanas periodā netika piešķirtas.
(60)
Turklāt Komisija konstatēja, ka īpašais atbalsts mazuļu ražošanai pastāvēja 2012. gadā, bet ar 2013. gadu tika pārtraukts, jo mazuļu ražošanas līmenis Turcijā jau atbilda tirgus vajadzībām.
4.4. Secinājums
(61)
Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija provizoriski secina, ka iepriekš minētais valsts ieguldījums ir bijis tiešas dotācijas veidā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, un tādējādi Turcijas foreļu ražotājiem tiek piešķirts tiešs ieguvums saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu. “Ieguvums” tiek piešķirts, jo publiskās iestādes sniedz tiešu finansējumu (dotāciju) bez procentu likmēm vai honorāra. Šādi brīvie līdzekļi parasti nav pieejami tirgū.
(62)
Tiešo subsīdiju shēma ir īpaša un kompensējama pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tā ir pieejama vien konkrētiem uzņēmumiem. Akvakultūrā iesaistītie uzņēmumi ir skaidri minēti, un foreles ir skaidri norādītas kā viena no sugām, kuras gūst ieguvumu no šīs subsīdiju shēmas. Šī tiešā dotācija ir īpaša, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrēja iestāde darbojas, skaidri ierobežo piekļuvi šai dotācijai līdz uzņēmumiem, kas darbojas akvakultūras nozarē.
4.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(63)
Kopējais ieguvums uz vienu uzņēmumu bija tiešo subsīdiju vidējā summa, kas saņemta izmeklēšanas periodā par pašu saimniecībā audzētām dzīvām zivīm, un TV piešķirtās subsīdijas vidējā summa, kas aprēķināta, pamatojoties uz piešķirto subsīdiju kopsummu, un dalīta ar foreļu produkcijas kopējo apmēru Turcijā attiecībā uz iegādātajām dzīvajām zivīm.
(64)
Tabulā sniegti provizoriski noteiktā summa iepriekš minētajām dotācijām, kur ieguvums ir attiecīgo uzņēmumu izmeklēšanas periodā saņemtā summa.
Tiešās un netiešās subsīdijas
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subsidēti aizdevumi
5.1. Ievads
(65)
Dažas valsts un privātās struktūras sniedza preferenciālus aizdevumus uzņēmumiem, kas darbojas akvakultūras nozarē. Galvenās attiecīgās struktūras ir aprakstītas turpmāk.
(66)
Lauksaimniecības kredītbankas (LK) ir privāto tiesību subjekti, ko nodibinājuši lauksaimniecības produktu ražotāji (t. i., fiziskas vai juridiskas personas, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu) Turcijā, lai atbalstītu savas finansiālās vajadzības to darījumdarbībā.
(67)
Turcijas Republikas Lauksaimniecības banka (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi jeb Ziraat Bankasi) ir valstij piederoša banka un publiska iestāde, kuras akcijas pilnībā pieder Valsts kases sekretariātam. Saskaņā ar valsts programmu, kā norādīts turpmāk 70. apsvērumā, kas attiecas arī uz izmeklēšanas periodu, Ziraat Bankasi sniedz preferenciālus aizdevumus akvakultūras nozarei, lai veicinātu lauksaimniecisko ražošanu un agrāro darījumdarbību. Šajā sakarā Ministru padome katru gadu nosaka programmas ilgumu, procedūras un principus, un valsts kase pārskaita Ziraat Bankasi atlikušo procentu maksājuma summu, kas atbilst diskontētai procentu likmei. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Ziraat Bankasi ir piešķirtas valdības pilnvaras un tādējādi tā ir uzskatāma par publisku iestādi.
(68)
Mazo un vidējo uzņēmumu attīstības organizācija (KOSGEB) ir valsts iestāde, kuras mērķis ir palielināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā, piedāvājot kvalitatīvus pakalpojumus un atbalstu, saistībā ar MVU konkurētspējas attīstību un uzņēmējdarbības kultūras izplatīšanu. KOSGEB ir Zinātnes, rūpniecības un tehnoloģiju ministrijas kompetencē un ir daļēji neatkarīga.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) privilēģijas tika piešķirtas ar Turcijas valdības 1987. gada 21. augustaDekrētu Nr. No.87/11914, ievērojot Likumu Nr. 3332, un tā ir pilnībā valstij piederoša banka un publiska iestāde, kas darbojas kā Turcijas valdības galvenais eksporta veicināšanas instruments Turcijas ilgtspējīga eksporta stratēģijā. Valdība Eximbank ir pilnvarojusi atbalstīt tirdzniecību ar ārvalstīm un Turcijas līgumslēdzējus/ieguldītājus, kas darbojas ārvalstīs, lai palielinātu eksportu no Turcijas uzņēmumiem un stiprinātu to starptautisko konkurētspēju. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka Eximbank ir piešķirtas valdības pilnvaras un tādējādi tā ir uzskatāma par publisku iestādi.
5.2. Juridiskais pamats
(70)
Subsidēti aizdevumi paredzēti šādos tiesību aktos: Turcijas Dekrēts Nr. 2013/4271 par Ziraati Bankasi un LK zemu procentu likmju ieguldījumu aizdevumu un darījumdarbības aizdevumu izsniegšanu 2013. gadā, publicēts Oficiālajā Vēstnesī (Official Gazette) Nr. 285612013. gada 16. februārī; Turcijas Dekrēts Nr. 2010/27612 par nulles procentu likmes aizdevumiem MVU, publicēts Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 15. jūnijā, un Turcijas Likums Nr. 3332 par Eximbank, Turcijas eksporta kredītbankas, eksporta kredītiem, publicēts 1987. gada 31. martāOficiālajā Vēstnesī Nr. 19417 (bis).
5.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(71)
Preferenciālie aizdevumi no Eximbank un KOSGEB tika izmeklēti, pamatojoties uz attiecīgajiem apgalvojumiem sūdzībā par subsidētajiem aizdevumiem. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv aizdevumi ar zemu procentu likmi. Tomēr netika konstatēts, ka kāds no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ir guvis ieguvumu no LK piešķirtajiem aizdevumiem.
(72)
Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saskaņā ar Dekrētu Nr. 4271/2013 izmeklēšanas periodā ir saņēmis četrus preferenciālus aizdevumus no Ziraat Bankasi. Akvakultūras aizdevumu ietvaros Ziraat Bankasi izsniedza ieguldījumu aizdevumus mašīnu un iekārtu iegādei, un turklāt banka izsniedza operacionālos aizdevumus, lai finansētu operacionālos izdevumus.
(73)
Papildus preferenciāliem aizdevumiem no Ziraat Bankasi viens atlasītais uzņēmums saskaņā ar Dekrētu Nr. 2010/27612, uz ko pamatojoties KOSGEB piemēro dažādas MVU atbalsta programmas, guva ieguvumu no aizdevuma ar nulles procentu likmi. MVU, kas darbojas akvakultūras nozarē, var gūt ieguvumu arī no šīm atbalsta programmām.
(74)
Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka divi atlasītie uzņēmumi no Eximbank saņēma attiecīgi divus un sešus aizdevumus ar zemu procentu likmi. Eximbank pārstāvji ar TV veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā apstiprināja, ka Eximbank Turcijas eksportētājiem piešķir aizdevumus ar labākiem nosacījumiem, nekā vispārēji pieejams tirgū.
5.4. Secinājums
(75)
Iepriekš minētie aizdevumi ar zemām procentu likmēm provizoriski tiek uzskatīti par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē.
(76)
Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija secina, ka saņēmējam piešķirtais ieguvums ir akvakultūras ražošanai izsniegtu aizņēmumu procentu likmju diskonts. Shēma - aizdevumi ar valsts atbalstu - piešķir ieguvumu aizdevumu saņēmējam, jo šādi aizdevumi tiek piešķirti ar finansēšanas noteikumiem, kas neatspoguļo tirgus nosacījumus aizdevumiem ar līdzīgu termiņu. Tie piešķirti ar likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.
(77)
Šīs shēmas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo piešķīrējas iestādes vai tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrējas iestādes darbojas, skaidri nosaka ierobežotu pieejamību vien noteiktiem uzņēmumiem.
(78)
Tādēļ visi iepriekš minētie aizdevumi uzskatāmi par kompensējamām subsīdijām, kas piešķir ieguvumu un ir īpašas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.
5.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(79)
Pamatregulas 6. panta b) punktā ir noteikts, ka ieguvumu no šādiem preferenciāliem aizdevumiem provizoriski aprēķina kā starpību starp samaksāto procentu likmes summu un summu, ko uzņēmumi maksātu par līdzīgu komercaizdevumu, ko tie varētu iegūt tirgū. Komisija kā standartu piemēroja vidējo svērto procentu likmi par Turcijas aizdevumiem izmeklēšanas periodā, izmantojot elektronisko tirdzniecības platformu Bloomberg (WAIRACOMM indekss).
(80)
Ieguvumu izmeklēšanas periodā aprēķināja kā starpību starp faktiski samaksātiem procentiem izmeklēšanas periodā un procentiem, kas būtu jāmaksā, izmantojot standartu.
(81)
Subsīdiju starpības, ko, balstoties uz šo metodiku, aprēķināja atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ir šādas:
Preferenciālie aizdevumi
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds un prēmiju atbalsta likmes
6.1. Ievads
(82)
Lauksaimniecības apdrošināšanas tiesību aktos un Regulā par Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonda īstenošanas principiem noteikts valdības mērķis nodrošināt apdrošināšanas segumu attiecībā uz visiem zaudējumiem, kas zivju krājumiem un foreļu ražotāju ražai radušies dēļ dažādām iespējamām slimībām, dabas katastrofām, avārijām utt.
(83)
Apdrošināšanas veidi, ko sedz Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds ir i) ražas apdrošināšana, ii) siltumnīcu apdrošināšana, iii) liellopu apdrošināšana, iv) sīklopu apdrošināšana, v) mājputnu apdrošināšana un vi) akvakultūras apdrošināšana.
6.2. Juridiskais pamats
(84)
Šīs programmas juridiskais pamats ir Lauksaimniecības apdrošināšanas likums Nr. 5363 un Turcijas Dekrēts Nr. 2012/4138 par riskiem, ražojumiem un reģioniem, kas ietilpst lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonda un prēmiju atbalsta likmju darbības jomā, 2013. gada 23. janvārī publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 28537.
6.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(85)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv minētā subsīdiju shēma. Saskaņā ar Lauksaimniecības apdrošināšanas likuma Nr. 5363 12. un 13. pantu un Dekrētu Nr. 2012/4138 par riskiem, ražojumiem un reģioniem, kas ietilpst lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonda un prēmiju atbalsta likmju darbības jomā (“Dekrēts Nr. 2012/4138”) akvakultūras ražojumu izgatavotāji var gūt ieguvumu no apdrošināšanas prēmiju atbalsta, ko valdība sniedz saskaņā ar Dekrēta Nr. 2012/4138 1/6. pantu.
(86)
Uzņēmums, kas vēlas pieteikties Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfondā, iesniedz iespēju aplēses par apdrošināšanas polisi, ko tas vēlas saņemt. Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds uzņēmumu pēc tam pārbauda, lai iegūtu riska novērtējumu un piedāvātu apdrošināšanas polisi, iekļaujot maksājamās prēmijas. Ja uzņēmums, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, pieņem piedāvājumu, valdība apmaksā pusi no apdrošināšanas prēmijas.
(87)
Komisija konstatēja, ka kopumā lauksaimnieki Turcijā neapdrošina savus ražojumus. Tikai viens no atlasītajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā 3 mēnešus guva ieguvumu no valsts prēmiju atbalsta programmas. Tad tas pārgāja pie privāta apdrošinātāja.
6.4. Secinājums
(88)
Praksē minētās shēmas piešķirtais ieguvums ir tādu finansiālo izmaksu samazinājums, kuras radušās no akvakultūras dzīvnieku dzīvības apdrošināšanas seguma. Minētā shēma ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ko valdība piešķir foreļu ražotājiem ka tiešu dotāciju un kā “finanšu ieguldījumu” pamatregulas nozīmē, jo subsīdijas saņēmējs gūst ieguvumu no labvēlīgas apdrošināšanas prēmijas, kas ir ievērojami zemākas par tirgū pieejamām apdrošināšanas prēmijām līdzīgu risku segšanai. Shēma piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Ieguvums ir vienāds ar starpību starp prēmijām, kuras piedāvātas komerciālas apdrošināšanas polises ietvaros, un subsidēto prēmiju.
(89)
Šī subsīdija ir īpaša, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrēja iestāde darbojas, skaidri ierobežo piekļuvi šai subsīdijai līdz uzņēmumiem, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, un skaidri pievēršas riskam, ar kuru saskaras ražotāji akvakultūras nozarē.
6.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(90)
Viens uzņēmums guva ieguvumu no minētās shēmas. Tomēr uzņēmuma gūtais ieguvums tika atzīts par nenozīmīgu.
6.6. Konsultāciju subsīdijas
(91)
Minētās shēmas mērķis ir nodrošināt vajadzīgās zināšanas un zinātību ražotājiem akvakultūras nozarē, lai modernizētu un palielinātu ražošanu un lai padarītu to efektīvāku. Netika konstatēts, ka kāds no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir guvis ieguvumu no minētās shēmas.
6.7. Subsīdijas degvielai un lai atbrīvotos no zvejas kuģiem
(92)
Minētās subsīdijas ir saistītas ar degvielas iegādi zvejas laivām vai saistītas ar atbrīvošanos no zvejas kuģiem. Minētie subsīdiju maksājumi īpaši sniedz ieguvumu zvejniecības darbībām. Netika konstatēts, ka kāds no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir guvis ieguvumu no minētajām subsīdijām.
6.8. Secinājums par subsidēšanu
(93)
Komisija saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ir aprēķinājusi kompensējamo subsīdiju summas shēmu dalījumā pārbaudītajiem uzņēmumiem un summējusi šos rādītājus, lai aprēķinātu kopējo subsīdijas summu katrai grupai attiecībā uz izmeklēšanas periodu.
(94)
Lai aprēķinātu turpmāk minētās kopējās subsīdiju starpības, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo daļu, kas ir subsīdijas summa kopējā uzņēmuma apgrozījumā. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā.
(95)
Pēc tam tika aprēķināta subsīdijas summa par attiecīgā ražojuma veselu zivju ekvivalentiem, kas izmeklēšanas periodā eksportēti uz Savienību, un turpmāk minētās starpības ir aprēķinātas kā procentuālā daļa no tā paša eksporta CIF vērtības par veselu zivju ekvivalentiem.
(96)
Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, Komisija aprēķināja vidējo svērto subsīdijas starpību. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām.
(97)
Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu noteica subsīdijas starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts kā proporcija no kopējā eksporta apjoma (kā ziņots Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.
(98)
Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā. Balstoties uz to, Komisija nolēma atlikušo subsīdiju starpību noteikt izlasē iekļautā uzņēmuma ar visaugstāko subsīdijas starpību līmenī.
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Vidējais svērtais rādītājs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem
8,2 %
Valsts mēroga subsīdijas starpība
9,7 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(99)
Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja vairāk nekā 700 ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 8. panta 1. punkta nozīmē.
(100)
Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 170 miljoni kg “veselu zivju ekvivalentos” (VZE), pamatojoties uz datiem, ko sniegušas valstu un Eiropas ražotāju apvienības un atsevišķi uzņēmumi. Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauti deviņi Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 12 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā.
2. Patēriņš Savienībā
(101)
Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz kopējo paredzamo Savienības ražotāju pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importa apjomu saskaņā ar Eurostat datiem.
(102)
Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms tika aplēsts atbilstīgi 130. apsvērumam.
(103)
Attiecībā uz importa apjomu Eurostat sniedz datus par neto svaru attiecībā uz sešiem dažādiem KN kodiem, proti, dzīvām, svaigām, atdzesētām, saldētām un/vai kūpinātām zivīm veselā un/vai ķidātā vai fileju veidā. Salīdzināšanas nolūkā neto svars tika pārvērsts VZE, dalot Eurostat reģistrētā importa apjomu ar turpmāk norādītajām korekcijas pakāpēm. Minētās korekcijas pakāpes tika norādītas sūdzībā, un tiek plaši izmantotas attiecīgajā nozarē.
1. tabula
Korekcijas pakāpes
Zivju produkcijas veids
Koeficients
Dzīvas
1,00
Svaigas/atdzesētas/saldētas (ķidātas)
0,85
Svaigas/atdzesētas/saldētas filejas
0,47
Kūpinātas filejas
0,40
(104)
Attiecīgie KN kodi ietver arī citu veidu zivis, kas nav iekļautas šīs izmeklēšanas darbības jomā, piemēram, Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita un Oncorhynchus gilae. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka sugas, kas nav attiecīgais ražojums, netiek ražotas Turcijā, vai tiek ražotas tikai nenozīmīgos daudzumos. To pamatoja ar informāciju, kuru Turcijas ražošanas nozare sniedza Eiropas Akvakultūras produktu ražotāju federācijai (FEAP), un citiem publiski pieejamiem informācijas avotiem (8), kas iespēju robežās salīdzināti ar attiecīgo Turcijas oficiālo statistiku. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Eiropas statistika sniedz pietiekami ticamus un pilnīgus datus par importu.
(105)
Kā konstatēts, Savienības patēriņš saglabājās stabils laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, tad samazinājās par 5 % laikā no 2011. līdz 2012. gadam un samazinājās vēl par 7 % laikā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 12 %.
2. tabula
Savienības patēriņš (kg VZE)
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Kopējais Savienības patēriņš
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indekss
100
100
95
88
Avots: FEAP, Eurostat.
3. Imports no attiecīgās valsts
3.1. Importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts
(106)
Kā norādīts 103. apsvērumā, Komisija importa apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas izteikti kg VZE. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Turcijas importa kopējo apmēru un kopējo Savienības patēriņu.
(107)
Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījies šādi:
3. tabula
Importa apjoms (kg VZE) un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Importa apjoms no Turcijas (kg VZE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indekss
100
137
141
172
Tirgus daļa
9 %
12 %
13 %
17 %
Indekss
100
137
149
195
Avots: Eurostat.
(108)
Neraugoties uz patēriņa samazināšanos, attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā nepārtraukti pieauga - kopumā par 72 %. Tā rezultātā atbilstīgā tirgus daļa no 9 % 2010. gadā pieauga līdz 17 % izmeklēšanas periodā, t. i., attiecīgajā periodā pieaugums bija 8 procentu punkti vai 95 %.
3.2. Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums
(109)
Komisija noteica vidējo importa cenu, pamatojoties uz Eurostat datiem un Turcijas importa kopējo apjomu, kas izteikts kg VZE, dalot ar minētā importa kopējo vērtību. Tāpēc importa cenu samazinājums tika noteikts, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām.
(110)
Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:
4. tabula
Importa cenas (EUR/kg VZE)
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Turcija
2,63
2,78
2,83
2,75
Indekss
100
106
108
105
Avots: Eurostat.
(111)
Attiecīgā ražojuma vidējā importa cena palielinājās par 8 % laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un pēc tam samazinājās par 3 % laikā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā vidējā importa cena kopumā palielinājās par 5 %.
(112)
Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot: a) vidējās svērtās pārdošanas cenas katram atlasītā Savienības ražotāja ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī); un b) atbilstošās vidējās svērtās importa cenas katram atlasītā ražotāja eksportētāja ražojuma veidam pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū (noteiktas, pamatojoties uz CIF cenām).
(113)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tādējādi tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība attiecīgās valsts importam Savienības tirgū bija 5-18 %.
(114)
Viens atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā atšķirības tirdzniecības līmenī. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tirdzniecības līmenī atšķirības starp atlasītajiem Savienības ražotājiem un atlasītajiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem nepastāv. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
(115)
Egejas jūras eksportētāju apvienība (kas pārstāv Turcijas eksportētājus) un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare galvenokārt ir vērsta uz bioloģisko foreļu un rozā foreļu ražošanu, kurām salīdzinājumā ar forelēm, kas eksportētas no Turcijas, ir nozīmīgs uzcenojums. Tie apgalvoja, ka tāpēc cenas nav salīdzināmas. Tomēr, kā iepriekš paskaidrots 113. apsvērumā, cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Līdz ar to ir pienācīgi ņemtas vērā visas cenu atšķirības, kuru pamatā ir dažādi ražojumu veidi.
(116)
Egejas jūras eksportētāju apvienība arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare izmanto atšķirīgus ražošanas procesus, kas rada atšķirīgas organoleptiskās īpašības un atšķirīgu uzglabāšanas ilgumu. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozares ražotajām forelēm salīdzinājumā ar Turcijā ražotajām forelēm esot atšķirīgi svara diapazoni. Visi minētie elementi ietekmējot cenu salīdzinājumu, un tādēļ tie būtu jāņem vērā. Tomēr netika sniegts neviens pierādījums, lai pamatotu šos apgalvojumus, un pārbaudes laikā gūtie pierādījumi nesniedza pamatojumu šiem apgalvojumiem. Kā paskaidrots 113. apsvērumā, cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Tāpēc ir pienācīgi ņemtas vērā visas cenu atšķirības, kuru pamatā ir dažādi ražojumu veidi.
(117)
Tāpēc saistībā ar cenu salīdzinājumu minētie apgalvojumi būtu jānoraida.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.1. Vispārīgas piezīmes
(118)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu tas, kā subsidētais imports ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(119)
Kā minēts 10. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.
(120)
Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju un FEAP un Eurostat datiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju eksportētāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par pietiekami reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(121)
Makroekonomiskie rādītāji ir: ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un subsīdijas starpības apmērs.
(122)
Mikroekonomiskie rādītāji ir: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(123)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms tika iegūts no FEAP un sūdzības iesniedzēja. FEAP dati tiek apkopoti, pamatojoties uz cenām audzētāju (EX-FARM) līmenī, un tie attiecas uz dzīvām zivīm, kas iegūtas katrā dalībvalstī. Tā kā FEAP dati tikai daļēji attiecās uz izmeklēšanas periodu, tie tika papildināti, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja aplēsēm. Turklāt, tā kā FEAP apkopo datus, pamatojoties uz cenām audzētāju līmenī, un tie attiecas uz iegūtām dzīvām zivīm, un lai izvairītos no dubultas uzskaitīšanas, tā importa daļa no visiem avotiem, kas paredzēta pārstrādei (apmēram 20 % no visa importa apjoma, izņemot “kūpinātas” zivis saskaņā ar informāciju, ko atlasītie ražotāji eksportētāji sniedza atbildēs uz anketas jautājumiem), tika pievienota ES dzīvu zivju ražošanas datiem.
(124)
Pamatojoties uz to, kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
5. tabula
Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Ražošanas apjoms (kg VZE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indekss
100
96
90
81
Ražošanas jauda (kg VZE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indekss
100
98
95
83
Jaudas izmantojums
76 %
75 %
72 %
75 %
Indekss
100
98
95
98
Avots: sūdzības iesniedzējs, FEAP dati, atlasīto Savienības ražotāju un atlasīto ražotāju eksportētāju dati un Eurostat dati.
(125)
Ražošana attiecīgajā periodā katru gadu samazinājās. Izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2010. gadu ražošana samazinājās par 19 %. Šis samazinājums bija izteiktāks par patēriņa samazinājumu attiecīgajā periodā.
(126)
Ražošanas jauda tika aplēsta, ražošanas apjomu dalot ar atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma rādītāju.
(127)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Izmeklēšanas konstatējumi liecina, ka vairāki Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ir slēguši savas ražotnes, tādējādi samazinot Savienības kopējo ražošanas jaudu.
(128)
Savienības ražotāju jaudas izmantojuma rādītājs attiecīgajā periodā bija apmēram 75 %, samazinoties par 1 procentu punktu laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām.
4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(129)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
6. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (kg VZE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indekss
100
96
90
80
Tirgus daļa
89 %
85 %
84 %
81 %
Indekss
100
96
95
91
Avots: sūdzības iesniedzējs, FEAP dati, atlasīto Savienības ražotāju dati, Eurostat dati.
(130)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz kopējo ražošanas apjomu, kā aprakstīts 123. apsvērumā, atskaitot Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomu.
(131)
Eksporta pārdošanas apjoma pamatā bija Eurostat dati, kas pārveidoti kg VZE. Citas zivju sugas, kas iespējams iekļautas attiecīgajos KN kodos, tika uzskatītas par nenozīmīgām, jo tās neražoja Savienībā vai ražoja tikai ļoti mazos daudzumos. Tādēļ tika uzskatīts, ka Eurostat sniedza pietiekami ticamus datus par varavīksnes foreļu eksportu attiecīgajā periodā.
(132)
Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās kopumā par 20 % visā attiecīgajā periodā. Šī negatīvā tendence ir bijusi izteiktāka par kopējā patēriņa samazinājumu tajā pašā periodā, kā aprakstīts 105. apsvērumā.
(133)
Tā rezultātā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās attiecīgajā periodā un kopumā piedzīvoja kritumu par 8 procentu punktiem tajā pašā periodā. Vienlaikus Turcijas importa apjoms palielinājās par 72 % un attiecīgā tirgus daļa - par 8 procentu punktiem, kā iepriekš aprakstīts 108. apsvērumā, kas atbilda Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumam.
4.2.3. Izaugsme
(134)
Patēriņš Savienībā samazinājās no 2011. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Neraugoties uz to, ka pieprasījums Savienības tirgū samazinājās, Turcijas importa apjoms palielinājās gandrīz divas reizes, un tā rezultātā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā aizvien vairāk pieauga. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu, turpretim attiecīgais imports palielināja savu tirgus daļu sarūkošajā Savienības tirgū. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās vairāk nekā tirgus, savukārt Turcijas importa apjoms palielinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē.
4.2.4. Nodarbinātība un ražīgums
(135)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
7. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Darbinieku skaits
3 692
3 413
3 144
2 862
Indekss
100
92
85
78
Ražīgums (kg VZE/darbinieks)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indekss
100
104
106
105
Avots: sūdzības iesniedzējs, FEAP dati, atlasīto Savienības ražotāju dati.
(136)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē tika aplēsta, pamatojoties uz kopējo ražošanas apjomu, kas dalīts ar atlasīto Savienības ražotāju ražīgumu. Ņemot vērā ražošanas apjoma samazinājumu (5. tabula), nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 22 %.
(137)
Tā kā nodarbinātība samazinājās straujāk par ražošanas apjomu, aplēstais ražīgums uz vienu darbinieku, mērot kā izlaidi kg VZE uz vienu darbinieku, attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %.
4.2.5. Kompensējamo subsīdiju daudzums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga
(138)
Visas subsīdijas starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Attiecībā uz kompensējamo subsīdiju daudzuma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā importa no Turcijas apjomus un cenas, šo ietekmi var vērtēt kā tādu, kas nav nenozīmīga.
(139)
Tā kā šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana saistībā ar attiecīgo ražojumu, nav pieejamu datu, kas ļautu novērtēt iespējama iepriekšēja dempinga vai subsidēšanas ietekmi.
4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.3.1. Cenas un cenu ietekmējoši faktori
(140)
Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
8. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem EUR/kg VZE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indekss
100
105
105
107
Vienības ražošanas izmaksas EUR/kg VZE
2,73
2,84
2,89
2,98
Indekss
100
104
106
109
Avots: atlasīto Savienības ražotāju dati.
(141)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējās vienības pārdošanas cenas vispirms palielinājās no EUR 2,76 par kg VZE 2010. gadā līdz EUR 2,91 2011. gadā, tad samazinājās līdz EUR 2,89 2012. gadā un atkal pieauga līdz EUR 2,95 izmeklēšanas periodā. Kopumā atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %. Šis pieaugums tomēr nav bijis pietiekams, lai cīnītos ar paralēlu ražošanas izmaksu palielinājumu par 9 % tajā pašā periodā. Tā rezultātā izmeklēšanas periodā vidējā vienības neto pārdošanas cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām.
(142)
Atlasīto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas pieauga no EUR 2,73 par kg VZE 2010. gadā līdz EUR 2,84 2011. gadā. Mērenāks palielinājums līdz EUR 2,89 tika novērots 2012. gadā. Lielāks palielinājums līdz EUR 2,98 bija vērojams izmeklēšanas periodā, kad ražošanas izmaksas pārsniedza vidējās vienības pārdošanas cenas, kopumā padarot Savienības ražošanu nerentablu. Vissvarīgākais ražošanas izmaksu elements ir barības cenas (zivju milti un zivju eļļa), kā arī enerģijas cenas un olu vai mazuļu cenas, kas attiecīgajā periodā palielinājās un kas tādējādi ir atspoguļotas ar vidējo ražošanas izmaksu pieaugumu.
4.3.2. Darbaspēka izmaksas
(143)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indekss
100
101
106
104
Avots: atlasīto Savienības ražotāju dati.
(144)
Laikā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas par vienu atlasīto Savienības ražotāju darbinieku palielinājās par 4 %. Šis kopējais pieaugums attiecīgajā periodā ir salīdzinoši zems, un jebkurā gadījumā tas ir zemāks par vispārējo darbaspēka izmaksu pieaugumu (7,5 %) (9) un inflācijas līmeni (9,6 %) (10) Savienībā tajā pašā periodā.
4.3.3. Krājumi
(145)
Foreles ir ātrbojīgs ražojums, kura glabāšanas laiks, ja vien ražojums nav saldēts, ir mazāks par divām nedēļām. Tā kā atlasītie Savienības ražotāji netur foreļu krājumus pēc foreļu iegūšanas un nesaldē būtiskā apmērā savu ražojumus, krājumu līmenis nav uzskatāms par nozīmīgu kaitējuma rādītāju šajā izmeklēšanā.
4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(146)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
10. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indekss
100
230
- 13
- 88
Naudas plūsma (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indekss
100
428
338
- 220
Ieguldījumi (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indekss
100
105
111
260
Ienākums no ieguldījumiem
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indekss
100
238
- 13
- 74
Avots: atlasīto Savienības ražotāju dati.
(147)
Komisija noteica atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte 2010. un 2011. gadā nedaudz pieauga, bet saglabājās zemā līmenī, tikai nedaudz pārsniedzot peļņas un zaudējumu slieksni. Situācija turpināja pasliktināties 2012. gadā, kad rentabilitāte kļuva negatīva, un izmeklēšanas periodā, kad zaudējumi vēl vairāk pieauga. Tas, kā paskaidrots 142. apsvērumā, ir saistīts ar ražošanas izmaksu pieauguma tendenci, savukārt Savienības ražošanas nozare nevarēja attiecīgi palielināt cenas. Visā attiecīgajā periodā vairāki Savienības ražotāji pārtrauca darbību.
(148)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmā no 2010. līdz 2011. gadam bija novērojama pieauguma tendence, un pēc tam tā samazinājās. No 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam tā dziļi samazinājās, kā rezultātā kopējā kumulatīvā naudas plūsma attiecīgajā periodā bija negatīva. Kopumā naudas plūsmas negatīvā tendence atbilst rentabilitātes samazināšanās tendencei, lai gan negatīvā naudas plūsma 2010. gadā un ievērojamais samazinājums laikposmā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam arī radās to ieguldījumu dēļ, kas veikti konsolidācijas centienu dēļ, kā paskaidrots 149. apsvērumā.
(149)
Ieguldījumi pieauga tikai nedaudz laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam, savukārt izmeklēšanas periodā tie ievērojami palielinājās. Ieguldījumi bija saistīti ar ražošanas iekārtu iegādi no uzņēmumiem, kas pārtraukuši darbību, un/vai saistīto uzņēmumu konsolidāciju, nevis ar esošo aktīvu aizstāšanu un papildu vai papildu un/vai jaunu iekārtu iegādi. Tādējādi lielākie ieguldījumi, kas veikti izmeklēšanas periodā, bija galvenokārt saistīti ar konsolidāciju. To apstiprina fakts, ka kopējā ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %.
(150)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā rentabilitātei, proti, tas pieauga no 2010. līdz 2011. gadam, taču tikai nedaudz pārsniedza peļņas un zaudējumu slieksni. Pēc tam ienākums no ieguldījumiem samazinājās un kļuva negatīvs 2012. gadā. Tas vēl vairāk samazinājās izmeklēšanas periodā. Šo negatīvo tendenci noteica tas, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas cenas, neraugoties uz ražošanas izmaksu pieauguma tendenci.
(151)
Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu atlasīto Savienības ražotāju pasliktinātā spēja ģenerēt naudu attiecībā uz līdzīgo ražojumu vājināja viņu finansiālo stāvokli, samazinot pašā uzņēmumā ģenerētos līdzekļus. Attiecībā uz finansējumu no bankām bija pieaugošas grūtības iegūt bankas finansējumu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka kopumā spēja piesaistīt kapitālu pasliktinājās.
5. Secinājums par kaitējumu
(152)
Izmeklēšana šajā posmā skaidri liecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Kaitējums bija tirgus daļas zaudējums un jo īpaši rentabilitātes samazināšanās. Tajā pašā laikā attiecīgā ražojuma imports ieguva tirgus daļu, un tā cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū.
(153)
Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, vienības pārdošanas cena, vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku, ražīgums un ieguldījumi attīstījās pozitīvi. Attiecībā uz vienības pārdošanas cenām pieaugumu izraisīja ražošanas izmaksu palielinājums. Tomēr šis palielinājums nekompensēja visu vienības izmaksu pieaugumu, tādējādi rentabilitāte 2012. gadā bija negatīva. Kā skaidrots 144. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu uz vienu darbinieku pieaugums bija mazāks par vispārējo darbaspēka izmaksu pieaugumu un inflāciju Savienībā. Savienības ražošanas nozarei bija jāsamazina tās darbinieku skaits, kā rezultātā palielinājās ražīgums uz vienu darbinieku. Ieguldījumu pieaugums galvenokārt bija saistīts ar ražošanas iekārtu iegādi no uzņēmumiem, kas pārtraukuši darbību, un konsolidāciju, nevis ar esošo aktīvu aizstāšanu vai jaunu iekārtu iegādi.
(154)
Kaitējuma rādītājiem lielākoties bija negatīvas tendences. Savienības ražošanas nozare cieta no tā, ka samazinājās rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, kas 2010. un 2011. gadā bija vien virs peļņas un zaudējumu sliekšņa, kļuva negatīvi 2012. gadā un turpināja samazināties izmeklēšanas periodā. Tajā pašā laikā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, nodarbinātība un tirgus daļas tika samazinātas subsidētā importa spiediena ietekmē.
(155)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
(156)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kuri tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija garantēja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar subsidēto importu no attiecīgās valsts, nav attiecināts uz subsidēto importu. Minētie faktori ir šādi:
a)
imports no citām trešām valstīm;
b)
Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji;
c)
patēriņa pārmaiņas;
d)
konkurence ar citām zivju sugām;
e)
administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiski ierobežojumi;
f)
lielo mazumtirgotāju radīts cenu spiediens;
g)
pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību.
1. Subsidētā importa ietekme
(157)
Lai noteiktu, vai ir cēloņsakarība starp Turcijas attiecīgā ražojuma subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija analizēja subsidētā importa apjomu un cenu līmeni un to, cik lielā mērā minētais imports varētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(158)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz divas reizes. Tā rezultātā tirgus daļa palielinājās par 8 procentu punktiem no 9 % 2010. gadā līdz 17 % izmeklēšanas periodā. Tas notika, neraugoties uz patēriņa samazināšanās tendenci. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 8 procentu punktus no savas tirgus daļas.
(159)
Subsidētā importa vidējās cenas palielinājās par 5 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Minētā palielinājuma iemesls bija ražošanas izmaksu vispārējs pieaugums. Tomēr importa cenas joprojām bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Subsidētā importa cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām - vidējā cenu samazinājuma starpība izmeklēšanas periodā bija 9 %. Tajā pašā laikā, ņemot vērā attiecīgā produkta subsidētā importa pieaugumu, kas radīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas tādā mērā, lai tās varētu segt ražošanas izmaksu pieaugumu, un jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozare nevarēja nepārsniegt Turcijas subsidētā importa cenas.
(160)
Tika konstatēts, ka subsidētā importa apjoma pieaugums no Turcijas un tā tirgus daļas pieaugumus skaidri sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus, ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un nodarbinātības samazinājumu, kā arī rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājuma tendenci. Tādējādi uzskatāms, ka subsidētais imports izdarīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, kas pēc tam veicināja šīs nozares nespēju palielināt pārdošanas cenas atbilstīgi izmaksām, veicināja tirgus daļas samazinājumu un vispārēju ekonomikas un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos,
(161)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās bija saistīta ar Turcijas subsidētā importa pieaugumu un ka minētajam importam bija noteicoša ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
2. Citu faktoru ietekme
2.1. Imports no trešām valstīm
(162)
Citu trešo valstu (Čīles, Norvēģijas, Bosnijas un Hercegovinas u. c.) importa apjoms attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
11. tabula
Imports no trešām valstīm
Valsts
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti
Apjoms (kg VZE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indekss
100
136
109
99
Tirgus daļa
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indekss
100
135
115
112
Vidējā cena (EUR/kg VZE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indekss
100
108
106
112
Avots: Eurostat.
(163)
Importa apjoms no visām citām trešām valstīm bija zemā līmenī un attiecīgajā periodā pat nedaudz samazinājās. Laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam tas palielinājās, bet pēc tam samazinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza nedaudz mazāku apjomu nekā attiecīgā perioda sākumā 2010. gadā. Tirgus daļa uzrādīja līdzīgu tendenci. Laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam tā palielinājās, bet tad atkal samazinājās 2012. gadā un izmeklēšanas periodā. Kopumā to tirgus daļa attiecīgajā periodā nedaudz pieauga no 2,4 % līdz 2,7 %. Tajā pašā laikā importa apjoms no Turcijas bija daudz augstākā līmenī gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā, un uzrādīja pastāvīga pieauguma tendenci.
(164)
Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā vidējās importa cenas palielinājās par 12 %. Importa cenas no citām trešām valstīm bija zemākas par atlasīto Savienības ražotāju vidējām vienības pārdošanas cenām, bet augstākas par Turcijas importa cenām, izņemot 2012. gadu, kad tās bija nedaudz zemākas.
(165)
Ņemot vērā visu citu trešo valstu zemo un stabilo importa apjomu, kā arī mazo un diezgan stabilo tirgus daļu, kā arī to cenu līmeņus, kas atbilda vispārējam cenu līmenim Savienībā, Komisija šajā posmā secināja, ka imports no citām trešām valstīm neveicināja kaitējumu, kas bija nodarīts Savienības ražošanas nozarei.
2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(166)
Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
12. tabula
Savienības eksporta rādītāji
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Eksporta apjoms (kg VZE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indekss
100
110
106
125
Vidējā cena (EUR/kg VZE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indekss
100
113
101
102
Avots: Eurostat.
(167)
Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 25 %. Tomēr Savienības tirgus ir galvenais Savienības ražošanas nozares tirgus un tās eksports veidoja tikai aptuveni 3 % no tās produkcijas 2010.-2011. gadā un aptuveni 5 % izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas cenas bija aptuveni par 30 % augstākas nekā tās vidējās pārdošanas cenas Savienībā, radot lielāku peļņu nekā pārdošanas apjomu Savienības tirgū.
(168)
Pamatojoties uz to, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.3. Patēriņa attīstība
(169)
Savienības patēriņš saglabājās stabils no 2010. līdz 2011. gadam un samazinājās par 12 % laikposmā no 2011. gada līdz izmeklēšanas periodam, kopumā samazinoties par 12 %. Tomēr patēriņa samazinājuma kontekstā subsidētais Turcijas imports spēja palielināt savu tirgus daļu par 8 procentu punktiem vai 95 %, savukārt Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu arī par 8 procentu punktiem. Tāpēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājumu nevarēja izskaidrot tikai ar kopējo patēriņa samazināšanos. Tāpēc subsidētā importa straujais pieaugums sarūkošā tirgū par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū, neatkarīgi radīja kaitējumu un, kā secināts 160. apsvērumā, tam bija būtiska ietekme.
(170)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija šajā posmā secināja, ka patēriņa samazinājums, lai gan tas, iespējams, ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, pats par sevi nevar pamatot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un tāpēc tas nevar izjaukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.4. Konkurence ar citām zivju sugām
(171)
Egejas jūras eksportētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir radījusi konkurence ar citām zivju sugām, piemēram, pangasīdsamiem, lielajām forelēm un lašiem.
(172)
Pangasīdsamu gadījumā attiecīgajā periodā importa apjoms samazinājās par aptuveni 24 %. Tas ir pretrunā attiecīgā ražojuma importa pieaugumam tajā pašā periodā.
(173)
Citu zivju sugu gadījumā saskaņā ar pieejamo informāciju, proti, publiski pieejamu Kopenhāgenas Universitātes Fødevareøkonomisk institūta pētījumu (11), jāatzīmē, kā lielās foreles un laši ir aizstājēji, kuri konkurē vienā un tajā pašā tirgus segmentā. Turpretim foreles, uz ko attiecas pašreizējā izmeklēšana, pārdod dažādos tirgus segmentos un nepastāv tieša saikne starp lielo foreļu vai lašu cenām un to foreļu cenām, uz kurām attiecas pašreizējā izmeklēšana.
(174)
Pamatojoties uz minēto, šie apgalvojumi būtu jānoraida.
(175)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secināja, ka šajā posmā konkurence ar citām zivju sugām neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.5. Administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiski ierobežojumi
(176)
Egejas jūras eksportētāju apvienība turklāt apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis administratīvais un regulatīvais slogs, kā arī ierobežojumi izmantot noteiktus ģeogrāfiskos apgabalus akvakultūras vajadzībām.
(177)
Varbūtējā cēloņsakarība starp minētajām administratīvajām un regulatīvajām prasībām un kaitējumu nebija pamatota. Jo īpaši, netika pierādīts, ka administratīvais un regulatīvas satvars, tostarp ģeogrāfiskie ierobežojumi attiecībā uz apgabaliem, kas ir pieejami akvakultūras vajadzībām, attiecīgajā periodā būtu mainījušies tā, lai radītu kaitējumu. Faktiski šie minētie elementi tikai raksturo vispārējo akvakultūras nozares ekonomikas un regulatīvo vidi Savienībā un neizskaidro Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā. Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida.
(178)
Pamatojoties uz to, Komisija secināja šajā posmā, ka varbūtējais administratīvais un regulatīvais slogs un ģeogrāfiskie ierobežojumi nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.6. Lielo mazumtirgotāju radīts cenu spiediens
(179)
Egejas jūras eksportētāju apvienība un viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka lielajiem mazumtirgotājiem Savienībā ir ietekme sarunās par sev izdevīgākiem noteikumiem un ka jebkāds Savienības ražotājiem nodarītais kaitējums izriet no cenu spiediena, ko izraisījuši šādi mazumtirgotāji, un nav saistīts ar importu no Turcijas.
(180)
Neviens no lielajiem mazumtirgotājiem nepieteicās un nesadarbojās šajā izmeklēšanā. Jebkurā gadījumā Turcijas importa cenas bija subsidētas un zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā. Izmeklēšanas periodā cenu samazinājuma starpība bija no 5 % līdz 18 %. Saskaņā ar šo scenāriju varbūtējais cenu spiediens, ko radījuši lielie mazumtirgotāji, nevarēja izskaidrot vispārējo ekonomikas un finanšu stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši tirgus daļas samazināšanos, taču tas varēja būt tikai nedaudz (ja vispār) veicinājis kaitējumu.
(181)
Pamatojoties uz to, Komisija šajā posmā secināja, ka jebkāds iespējamais lielo mazumtirgotāju izdarītais cenu spiediens nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.7. Pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību
(182)
Egejas jūras eksportētāju apvienība apgalvoja, ka vismaz dažu Savienības ražotāju rādītāju pasliktināšanās bija saistīta ar pārmērīgiem ieguldījumiem, nevis importu no Turcijas. Tā pati persona arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazinājums daļēji bija saistīts ar lielākiem finansiālajiem izdevumiem, valūtas kursa svārstībām un izmaksām, kas radušās tiesvedības rezultātā.
(183)
Apgalvojumi par varbūtējiem pārmērīgiem ieguldījumiem un izmaksām, kas radušās tiesvedības rezultātā, netika pamatoti. Turklāt izmeklēšanas konstatējumi neliecināja par labu apgalvojumam, ka minētajiem faktoriem varētu būt bijusi jebkāda būtiska ietekme uz atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti.
(184)
Apgalvojumi par finansiālo izdevumu palielinājumu un valūtas kursa svārstībām netika konkretizēti vai jebkādā veidā pamatoti. Turklāt izmeklēšanas konstatējumi neliecināja par labu apgalvojumam, ka minētajiem faktoriem varētu būt bijusi jebkāda ietekme uz atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti.
(185)
Tāpēc šie apgalvojumi būtu jānoraida.
(186)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija šajā posmā secināja, ka varbūtējie pārmērīgie ieguldījumi, finansiālie izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību, neveicināja nodarīto kaitējumu un tādējādi nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
3. Secinājums par cēloņsakarību
(187)
Iepriekš veiktā analīze ir pierādījusi, ka subsidētā importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts ir ievērojami pieaugusi. Minētā importa pieaugums par cenām, kas ir zemākas par Savienības pārdošanas cenām, radīja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka importam no Turcijas bija noteicoša ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(188)
Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā sakarā tika konstatēts, ka imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, konkurence ar citām zivju sugām, administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiskie ierobežojumi, pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību, neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Citi faktori, piemēram, patēriņa attīstība Savienībā un cenu spiediens, ko izdarīja lielie mazumtirgotāji, varētu būt veicinājuši radīto kaitējumu, bet tie nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā nodarīto kaitējumu.
(189)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgās valsts subsidētais imports ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka nekādi citi faktori nav pārtraukuši minēto cēloņsakarību. Kaitējums galvenokārt izpaudās kā ražošanas un ražošanas jaudas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, nodarbinātības samazināšanās, peļņai un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā kļūstot negatīvam.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(190)
Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par subsidēšanu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai var nepārprotami secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Savienības interešu noteikšanu veica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(191)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Turcijas subsidēts imports.
(192)
Pasākumu noteikšana atjaunotu tirgū godīgu konkurenci. Savienības ražošanas nozares finanšu darbības rādītāju negatīvā tendence izriet no tās grūtībām konkurēt ar subsidētu importu no attiecīgās valsts. Tāpēc kompensācijas maksājumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei palielināt savas cenas, lai segtu ražošanas izmaksas un tādējādi palielinātu savu tirgus daļu, nodarbinātību, ražošanu un uzlabotu savus finansiālās darbības rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem.
(193)
Ja šādi pasākumi netiks noteikti, Turcijas importa cenu spiediens, visticamāk, turpinās radīt negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Ja stāvoklis vēl turpinātu pasliktināties, ražošana samazinātos vēl vairāk un tiktu slēgts vēl vairāk ražotņu, tādējādi tiktu apdraudēta nodarbinātība un ieguldījumi Savienībā.
(194)
Pamatojoties uz to, Komisija šajā posmā secināja, ka kompensācijas pasākumi ir Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses
(195)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties importētājus un to pārstāvošās apvienības. Kā norādīts iepriekš 12. apsvērumā, pieteicās trīs uzņēmumi, atbildot uz atlases anketu nesaistītajiem importētājiem. Līdz ar to anketas tika nosūtītas visiem trim uzņēmumiem, kuri pieteicās, bet tikai viens no tiem atbildēja. No atbildes kļuva skaidrs, ka, lai gan šis uzņēmums izmeklēšanas periodā bija ievedis ļoti nelielu foreļu apjomu, tas nebija parasts foreļu importētājs, bet gan citu zivju produktu importētājs. Šā uzņēmuma importētais foreļu apjoms nebija pietiekams, lai to varētu uzskatīt par reprezentatīvu.
(196)
Vēlākā posmā pieteicās cits importētājs, tomēr tas neatbildēja uz anketas jautājumiem. Minētais importētājs apgalvoja, ka maksājumu noteikšana foreļu importam no Turcijas pārtrauktu tā importa darbību, taču importētājs neprecizēja šo apgalvojumu un nesniedza nekādu informāciju, kas palīdzētu novērtēt jebkādu iespējamo ietekmi uz tā darījumdarbību, piemēram, ietekmi uz rentabilitāti un importa un tālākpārdošanas cenām.
(197)
Kaut gan nevar izslēgt, ka kompensācijas maksājumu noteikšanu ietekmēs nesaistītos importētājus, šādu maksājumu mērķis ir atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Pastāv arī citi piegādes avoti, un importētājiem Savienībā, reaģējot uz maksājumu noteikšanu, vajadzētu spēt pārslēgties uz citiem piegādes avotiem. Kopumā izmeklēšana neatklāja, ka maksājumu noteikšanai būtu jebkāda būtiska nelabvēlīga ietekme uz nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem Savienībā.
(198)
Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nesaistītie importētāji/tirgotāji nav iesnieguši citus datus, Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšanai nebūtu būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem.
3. Lietotāju, patērētāju un piegādātāju intereses
(199)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties lietotājus un to pārstāvošās apvienības, kā arī patērētāju organizāciju pārstāvjus. Turklāt Komisija sazinājās ar visām zināmajām attiecīgajām pusēm. Tomēr neviena no šīm personām nepieteicās.
(200)
Pēc procedūras sākšanas paziņojuma termiņa pieteicās divas personas un apgalvoja, ka tās piegādā mašīnas foreļu ražotājiem/pārstrādātājiem Turcijā.
(201)
Viena persona apgalvoja, ka maksājumu noteikšana varētu izraisīt cenu pieaugumu galapatērētājiem. Šī persona tomēr nepamatoja minēto apgalvojumu. Izmeklēšanā netika atklāts, ka maksājumu noteikšanai būtu jebkāda būtiska nelabvēlīga ietekme uz galapatērētājiem. Kā minēts iepriekš, patērētāju organizācijas nesadarbojās un nesniedza informāciju, pamatojoties uz kuru pasākumu ietekmi varētu izvērtēt sīkāk. Jebkurā gadījumā, lai arī kompensācijas maksājumiem var būt ietekme uz importa cenām, šādu iespējamu cenas pieaugumu var vismaz daļēji samazināt izplatīšanas ķēdē, un tāpēc jebkāds cenu pieaugums galapatērētājam nevarētu būt nozīmīgs patērētāju līmenī.
(202)
Turklāt kompensācijas maksājumu mērķis ir atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū, nevis Savienībā ierobežot importu par godīgām cenām.
(203)
Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī lietotāju un patērētāju organizāciju nesadarbošanos izmeklēšanā un jo īpaši pasākumu līmeni, Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšanai kopumā nebūtu būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem, patērētājiem un piegādātājiem.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(204)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka noteikt pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam no Turcijas nav Savienības interesēs.
G. PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(205)
Ņemot vērā Komisijas secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un lai novērstu turpmāku subsidēta importa uzraisītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, būtu jānosaka pagaidu kompensācijas pasākumi.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)
(206)
Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(207)
Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu subsidēta importa.
(208)
Imports no Turcijas sāka ievērojami palielināties galvenokārt 2008. gadā, t. i., pirms attiecīgā perioda. Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā perioda sākumā 2010. gadā netika uzskatīta par reprezentatīvu. Tā kā līdz 2008. gadam importa no Turcijas Savienības tirgū spiediens nebija būtisks, tika uzskatīts, ka peļņas norma, kas gūta pirms minētā perioda, varētu būt pamatota. Saskaņā ar sūdzību Dānijas foreļu ražošanas nozarei 2006. un 2007. gadā bija tāda peļņas norma, kas vidēji sasniedza vai pārsniedza 12 % līmeni. Tāpēc, pamatojoties uz to, šajā posmā tika uzskatīts, ka peļņas normu 12 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Savienības ražošanas nozare varētu cerēt iegūt, ja nebūtu kaitējumu radošās subsidēšanas.
(209)
Egejas jūras eksportētāju apvienība un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka mērķa peļņai vajadzētu būt mazākai par 12 %, jo: i) iepriekšējās izmeklēšanās (laši; lielās varavīksnes foreles) izmantotā mērķa peļņa bija zemāka, ii) faktiskā Savienības ražošanas nozares peļņas norma attiecīgā perioda sākumā arī bija zemāka, un iii) peļņas norma 12 % apmērā attiecas tikai uz Dānijas foreļu ražošanas nozari un nevis uz Savienības ražošanas nozari kopumā, un tādēļ tā nav reprezentatīva. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāizmanto 3 % peļņas norma, jo šāda peļņa atbilstot vidējai peļņas normai pārtikas ražošanas nozarē kopumā.
(210)
Pirmkārt, attiecībā uz salīdzinājumu ar lašu un lielo foreļu izmeklēšanām jāatzīmē, ka katrā izmeklēšanā ir jāizdara secinājumi, pamatojoties uz tās individuālajiem rādītājiem. Šajā konkrētajā gadījumā pašreizējās izmeklēšanas lietā bija pieejama informācija, kas tika atzīta par pamatotu, un tāpēc tā tika izmantota.
(211)
Otrkārt, būtu pamatoti, ja šāda veida ražošanas nozare šajā jomā normālos konkurences apstākļos, proti, ja nav subsidēta importa, varētu sasniegt mērķa peļņas līmeni par līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā un vēl pirms tām bija ievērojams subsidētā importa daudzums, nevarēja atzīt, ka pastāv normālas konkurences apstākļi. Peļņas līmenis 12 % apmērā tika sasniegts laikā, kad nebija būtiskas Turcijas importa klātbūtnes Savienības tirgū, un tādējādi tas tiek uzskatīts par pamatotu mērķa peļņu pašreizējās lietas apstākļos šajā posmā.
(212)
Treškārt, Dānijas foreļu ražošanas nozari uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu attiecībā uz Savienības tirgu, jo Dānija bija viena no galvenajām foreļu ražotājvalstīm Savienībā. Tā kā šajā posmā nebija pieejama cita informācija, Dāniju izmantoja, lai noteiktu mērķa peļņas līmeni.
(213)
Visbeidzot, apgalvojums, ka vispārējā peļņas norma pārtikas ražošanas nozarē bija daudz zemāka, nebija pamatots. Komisija uzskatīja, ka jebkurā gadījumā Dānijas foreļu ražošanas nozares peļņas norma vairāk ņem vērā šīs nozares īpatnības un līdz ar to būtu piemērotāka. Patiesi, pārtikas ražošanas nozari veido dažādas apakškategorijas, kas atbilst dažādiem tirgus segmentiem un kam ir atšķirīgi tirgus nosacījumi, kuri var nebūt piemērojami foreļu ražošanas nozarei.
(214)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija šajā posmā secināja, ka mērķa peļņas norma 12 % apmērā no apgrozījuma bija saprātīga izvēle.
(215)
Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu, no Savienības pārdošanas cenas atņemot faktisko peļņas normu, kas gūta izmeklēšanas periodā, un to aizstājot ar 12 % peļņas normu.
(216)
Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto Turcijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.
(217)
Kaitējuma novēršanas līmenis “I pielikuma uzņēmumiem” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir definēts tādā pašā veidā kā subsīdiju starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 96. un 97. apsvērumu).
2. Pagaidu pasākumi
(218)
Pagaidu kompensācijas maksājumi saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punkta mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (Oncorhynchus mykiss), dzīvas ar svaru 1,2 kg vai mazāk gabalā vai svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas veselu zivju veidā vai bez galvas, vai fileju veidā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar subsīdiju starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka zemākās subsīdiju starpības apmērā.
(219)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu kompensācijas maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Subsīdijas starpība
Kaitējuma starpība
Kompensācijas maksājums
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
8,2 %
26 %
8,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai.
(221)
Individuālu uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas minētās juridiskās personas.
(222)
Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem neattiecas individuālas kompensācijas maksājuma likmes.
(223)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes, ja tas nomaina pēc tam tā struktūras nosaukumu. Pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj parādīt, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības gūt ieguvumu no tam piemērojamās maksājuma likmes. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt ieguvumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(224)
Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas II pielikumā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo kompensācijas maksājumu.
(225)
Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumus, atlikušais maksājums visiem pārējiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(226)
Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.
(227)
Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu kompensācijas maksājums šādu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu (Oncorhynchus mykiss) importam:
-
dzīvas ar svaru 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
svaigas, atdzesētas, sasaldētas un/vai kūpinātas:
-
veselas zivis (ar galvām) ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
bez galvām, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1 kg vai mazāk gabalā, vai
-
filejas, sver 400 g vai mazāk gabalā,
ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011).
2. Pagaidu kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Pagaidu kompensācijas maksājums
Taric papildu kods
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
8,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,7 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 597/2009 30. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 597/2009 31. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 29. oktobrī