РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 312/2014 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2014 година
за установяване на Мрежов кодекс за балансиране на газопреносните мрежи
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно условията за достъп до газопреносни мрежи за природен газ и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1775/2005 (1), и по-специално член 6, параграф 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
За да бъде постигната целта за повишаване на конкурентоспособността и за да се гарантира, че всеки потребител може да купува енергия на най-ниските цени, от първостепенно значение е спешно да бъде изграден напълно функциониращ вътрешен енергиен пазар с висока степен на взаимна свързаност, който допринася за осигуряването на устойчиви доставки на енергия при приемливи условия.
(2)
За осигуряване на напредък в процеса на пазарната интеграция е важно с правилата за балансиране в газопреносните мрежи да се облекчава търговията с газ във всички зони за балансиране, като по този начин се спомага за повишаване на ликвидността на пазара. Затова с настоящия регламент се установяват хармонизирани на равнище ЕС правила за балансирането, които са предназначени да осигурят на ползвателите на мрежата увереността, че могат да управляват салдото по баланса си в различни зони за балансиране в целия Съюз по икономически ефективен и недискриминационен начин.
(3)
С настоящия регламент се спомага за развитието на конкурентен краткосрочен пазар на газ на едро в Европейския съюз, който осигурява възможност за предлагане на гъвкави продукти за газ от всякакви източници и предлагането му за покупка и продажба чрез пазарни механизми, така че ползвателите на мрежата да могат да балансират балансовите си портфейли ефикасно, а операторът на преносната система да може да използва гъвкавите продукти за газ при балансирането на преносната мрежа.
(4)
В Регламент (ЕО) № 715/2009 се определят недискриминационни правила за условията на достъп до преносните мрежи за природен газ с оглед да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар на газ. Чрез правилата за балансирането на пазарен принцип се осигуряват финансови стимули за ползвателите на мрежата да балансират балансовите си портфейли чрез такси при дисбаланс, отразяващи разходите.
(5)
Ползвателите на мрежата трябва да носят отговорността за балансиране на своите входящи и изходящи количества, като правилата за балансирането са предназначени за насърчаването на краткосрочния пазар на газ на едро, а платформите за търговия се създават за облекчаване на търговията с газ между ползвателите на мрежата и оператора на преносната система. Операторите на преносни системи извършват евентуалното остатъчно балансиране на преносните мрежи, което може да бъде необходимо. При тази дейност операторите на преносни системи следва да спазват определения ред на използване на продуктите. Редът на използване на продуктите е определен по такъв начин, че операторите на преносни системи да възлагат поръчки за газ въз основа на икономически и оперативни съображения, използвайки продукти, които могат да бъдат доставени от най-широката гама източници, вкл. продукти, произхождащи от съоръжения за втечнен природен газ (ВПГ) и съоръжения за съхранение. Операторите на преносни системи следва да имат за цел максимизиране на размера на потребностите си от балансиране чрез покупко-продажбата на краткосрочни стандартизирани продукти на пазара на едро.
(6)
За да се осигури възможност на ползвателите на мрежата да балансират балансовите си портфейли, с настоящия регламент се установяват и минимални изисквания за предоставяне на информация за прилагане на режима за балансиране на пазарен принцип. Следователно информационните потоци по настоящия регламент са предназначени за подпомагане на режима за дневно балансиране и трябва да представляват набор от сведения, които да подпомагат ползвателите на мрежата да управляват рисковете и възможностите си по разходно ефективен начин.
(7)
Освен да опазват чувствителната търговска информация съгласно настоящия регламент операторите на преносни системи следва да запазват и поверителността на информацията и данните, предавани им във връзка с прилагането на настоящия регламент, и да не разкриват пред трети страни никаква информация, данни или части от тях, освен ако и само доколкото имат право по закон.
(8)
Настоящият регламент се приема въз основа на Регламент (ЕО) № 715/2009, който допълва и от който е неразделна част. Позоваванията на Регламент (ЕО) № 715/2009 в други правни актове се разбират като отнасящи се и до настоящия регламент. Настоящият регламент не се прилага за неосвободения капацитет в големи нови инфраструктури, които са освободени от изискванията на член 32 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) или на предишния член 18 от Директива 2003/55/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3), доколкото прилагането на настоящия регламент не засяга такова освобождаване. Настоящият регламент следва да се прилага, като се взема предвид специалният характер на междусистемните газопроводи.
(9)
Настоящият регламент е изготвен по процедурата по член 6 от Регламент (ЕО) № 715/2009. С него допълнително се хармонизират правилата за балансирането по член 21 от Регламент (ЕО) № 715/2009 с цел облекчаване на търговията с газ.
(10)
Настоящият регламент съдържа разпоредби, които се прилагат за операторите на разпределителни системи и чието предназначение е хармонизиране на функциите им само когато и доколкото е необходимо за надлежното изпълнение на тези разпоредби.
(11)
Националните регулаторни органи и операторите на преносни системи следва да вземат под внимание най-добрите практики и начинания за хармонизиране на процесите, свързани с прилагането на настоящия регламент. Предприемайки действия съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4), Агенцията и националните регулаторни органи следва да гарантират, че правилата за балансиране се прилагат в целия Съюз по най-ефективния начин.
(12)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 51 от Директива 2009/73/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установява Мрежов кодекс, в който се определят правилата за балансирането на пазара на газ, в т.ч. свързаните с мрежата правила за процедурите по заявяване, таксите при дисбаланс, процедурите по сетълмент във връзка с таксата при дневен дисбаланс и оперативното балансиране между мрежите на операторите на преносни системи.
Член 2
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за зоните за балансиране в границите на Съюза.
2. Настоящият регламент не се прилага за зоните за балансиране в държавите членки, които са освободени от определени изисквания по силата на член 49 от Директива 2009/73/ЕО.
3. Настоящият регламент не се прилага за евентуалното необходимо изравняване между разпределените количества и действителното потребление, което се определя впоследствие чрез измерванията при крайния клиент, когато резултатите от тях бъдат получени.
4. Настоящият регламент не се прилага в случаите на извънредно положение, когато операторът на преносната система въвежда специални мерки съгласно приложимите национални разпоредби и разпоредбите на Регламент (ЕС) № 994/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 година относно мерките за гарантиране на сигурността на доставките на газ (5), според случая.
5. Произтичащите от настоящия регламент права и задължения за ползвателите на мрежата важат само за тези ползватели на мрежата, които са сключили споразумение с обвързваща правна сила, т.е. договор за пренос или друг договор, осигуряващ им възможност да подават уведомления за сделка по член 5.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията по член 2 от Регламент (ЕО) № 715/2009, по член 3 от Регламент (ЕС) № 984/2013 на Комисията от 14 октомври 2013 година за установяване на Мрежов кодекс относно механизмите за разпределение на капацитет в газопреносни системи и за допълнение на Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета (6) и по член 2 от Директива 2009/73/ЕО. Прилагат се и следните определения:
1.
„зона за балансиране“ е входно-изходна система, по отношение на която важи специален режим за балансирането и която може да включва газоразпределителни системи или част от тях;
2.
„действие за балансиране“ е действие, което се предприема от оператора на преносната система за промяна на входящите или изходящите потоци във или от преносната мрежа, с изключение на действията, свързани с газ, който не е отчетен като изтеглен от системата, и газ, използван от оператора на преносната система с цел експлоатация на системата;
3.
„такса за неутралност при балансиране“ е такса, чийто размер е равен на разликата между събраните или оставащите вземания и изплатените или неизплатените задължения на оператора на преносната система във връзка с резултатите от дейностите му по балансиране и която подлежи на плащане на или събиране от съответните ползватели на мрежата;
4.
„платформа за търговия“ е електронна платформа, поддържана и управлявана от оператор на платформа за търговия, чрез която търговските участници могат да обявяват и приемат, в т.ч. да изменят и оттеглят, оферти за покупка и продажба на газ за посрещане на краткосрочните колебания на търсенето и предлагането на газ, съгласно условията, важащи за платформата за търговия, и на която операторът на преносната система търгува с цел извършване на действия за балансиране;
5.
„търговски участник“ е ползвател на мрежа или оператор на преносна система, който има договор с оператора на платформа за търговия и отговаря на условията за сключване на сделки на платформата за търговия;
6.
„платформа за балансиране“ е платформа за търговия, на която операторът на преносната система е търговски участник във всички сделки;
7.
„услуга по балансиране“ е услуга, която се предоставя на оператор на преносна система по договор за газ, необходим за посрещане на краткосрочните колебания на търсенето и предлагането на газ, и която не е краткосрочен стандартизиран продукт;
8.
„потвърдено количество“ е количеството газ, за което оператор на преносна система е потвърдил, че по график е планирано или препланирано да бъде пренесено в газоден D;
9.
„такса при дневен дисбаланс“ е паричната сума, която ползвателят на мрежата плаща или получава в зависимост от размера на своя дневен дисбаланс;
10.
„ежедневно измерван“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират всеки газоден;
11.
„измерван в рамките на деня“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират най-малко два пъти в рамките на газоденя;
12.
„неежедневно измерван“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират с по-ниска периодичност от всеки газоден;
13.
„балансов портфейл“ е съвкупността от входящите и изходящите количества на даден ползвател на мрежата;
14.
„количество по уведомление“ е количеството газ, предавано между оператор на преносна система и ползвател или ползватели на мрежата или между балансови портфейли, според случая;
15.
„разпределено количество“ е количеството газ, което е записано на даден ползвател на мрежата от оператор на преносна система като входящо или изходящо количество, изразено в kWh, с цел определяне на размера на дневния дисбаланс;
16.
„цикъл на подаване на коригираща заявка“ е процесът, който се извършва от оператора на преносната система и с който той предава на ползвател на мрежата съобщението за потвърдените количества след получаване на коригираща заявка.
17.
„такса в рамките на деня“ е таксата, която операторът на преносната система събира от или плаща на ползвател на мрежата в резултат на задължение в рамките на деня;
18.
„задължение в рамките на деня“ е набор от правила относно входящите и изходящите количества на ползвателите на мрежата в рамките на газоденя, наложени от оператор на преносна система спрямо ползвателите на мрежата;
19.
„базов вариант“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за неежедневно измерваните изходящи количества съдържа прогнозна информация за ден напред и в рамките на деня;
20.
„вариант 1“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за ежедневно и неежедневно измерваните изходящи количества се основава на разпределяне на измерените потоци през газоденя;
21.
„вариант 2“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за неежедневно измерваните изходящи количества е прогнозна информация за ден напред.
ГЛАВА II
СИСТЕМА ЗА БАЛАНСИРАНЕ
Член 4
Общи принципи
1. Ползвателите на мрежата отговарят за балансирането на балансовите си портфейли, за да минимизират необходимостта операторите на преносни системи да предприемат действия за балансиране по настоящия регламент.
2. Правилата за балансиране, установени съгласно настоящия регламент, отразяват действителните потребности на системата, като отчитат наличните ресурси на операторите на преносни системи и предвиждат стимули за потребителите на мрежата да балансират ефикасно балансовите си портфейли.
3. Ползвателите на мрежата имат право да сключат с оператор на преносна система споразумение с обвързваща правна сила, което им дава възможност да подават уведомления за сделка независимо дали имат договорен капацитет за пренос или не.
4. В зона за балансиране, в която дейност извършват няколко оператори на преносни системи, настоящият регламент се прилага за всички оператори на преносни системи в тази зона за балансиране. Ако отговорността за поддържане на баланса на техните преносни мрежи е била прехвърлена на определено лице, настоящият регламент се прилага за това лице в степента, определена в приложимите национални разпоредби.
Член 5
Уведомления за сделка и разпределени количества
1. Предаването на газ между два балансови портфейла в рамките на една зона за балансиране се извършва чрез уведомления за сделка по прехвърляне и за сделка по придобиване, подавани до оператора на преносната система за съответния газоден.
2. Графикът за подаване, оттегляне и изменение на уведомленията за сделка се определя от оператора на преносната система в договора за пренос или в друго споразумение с обвързваща правна сила с ползвателите на мрежата, като се отчита евентуалното време за обработка на тези уведомления. Операторът на преносната система дава възможност на ползвателите на мрежата да подават уведомления за сделка в час, близък до часа, от който тези уведомления влизат в сила.
3. Операторът на преносната система минимизира времето за обработка на уведомленията за сделка. Времето за обработка не може да бъде повече от тридесет минути, освен когато часът, от който уведомлението за сделка влиза в сила, дава възможност за удължаване на времето за обработка до два часа.
4. Всяко уведомление за сделка трябва да съдържа най-малко следните данни:
а)
газоденя, за който се предава газът;
б)
кои са съответните балансови портфейли;
в)
дали уведомлението е за сделка по прехвърляне или за сделка по придобиване;
г)
количеството по уведомлението, изразено в kWh/ден за количество за ден или kWh/час за количество за час, според изискванията на оператора на преносната система.
5. Ако операторът на преносната система получи съответстващ набор от уведомления за сделка по прехвърляне и сделка по придобиване и ако количествата по уведомленията са равни, той разпределя количествата по уведомленията по съответните портфейли:
а)
като изходящо количество за балансовия портфейл на ползвателя на мрежата, подаващ уведомлението за сделка по прехвърляне; както и
б)
като входящо количество за балансовия портфейл на ползвателя на мрежата, подаващ уведомлението за сделка по придобиване.
6. Когато количествата по уведомленията по параграф 5 не са равни, операторът на преносната система разпределя по-ниското от двете посочени количества или отхвърля и двете уведомления за сделка. Приложимото правило се определя от оператора на преносната система в приложимия договор за пренос или друго споразумение с обвързваща правна сила.
7. Никой доставчик на услуги не може да бъде възпрепятстван да действа за сметка на ползвател на мрежата за целите на параграф 5, ако предварително е получено одобрение от оператора на преносната система.
8. Всеки ползвател на мрежата може да подаде уведомление за сделка в газоден, независимо дали е подал заявка за същия газоден.
9. Параграфи 1 - 8 се прилагат с необходимите изменения и за операторите на преносни системи, търгуващи съгласно член 6, параграф 3, буква а).
ГЛАВА III
ОПЕРАТИВНО БАЛАНСИРАНЕ
Член 6
Общи разпоредби
1. Операторът на преносната система извършва действия за балансиране със следните цели:
а)
да поддържа преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници;
б)
да постигне към края на деня количество на временно съхранявания газ в преносната мрежа (linepack), което е различно от предвижданото въз основа на очакваните входящи и изходящи количества за този газоден, в съответствие с принципите на икономична и ефикасна експлоатация на преносната мрежа.
2. Когато извършва действия за балансиране, операторът на преносната система отчита най-малко следното за съответната зона за балансиране:
а)
прогнозите на оператора на преносната система за търсенето на газ през и в рамките на газоденя, за който се обмисля извършването на действие или действия за балансиране;
б)
сведенията за заявените и разпределените количества и за измерените газови потоци;
в)
налягането на газа в цялата преносна система или системи.
3. Операторът на преносната система извършва действия за балансиране чрез:
а)
покупка и продажба на краткосрочни стандартизирани продукти на платформа за търговия; и/или
б)
използване на услуги по балансиране.
4. Когато извършва действия за балансиране, операторът на преносната система отчита следните принципи:
а)
действията за балансиране да се извършват по недискриминационен начин;
б)
действията за балансиране да бъдат съобразени с евентуалните задължения на операторите на преносни системи за икономична и ефикасна експлоатация на преносната мрежа.
Член 7
Краткосрочни стандартизирани продукти
1. Краткосрочните стандартизирани продукти се търгуват за доставка в рамките на деня или за ден напред седем дни седмично съгласно приложимите правила на платформата за търговия, определени съвместно от оператора на платформата за търговия и оператора на преносната система.
2. Иницииращият търговски участник е този търговски участник, който подава оферта за покупка или продажба на платформата за търговия, а приемащият участник в търговията е търговският участник, който приема офертата.
3. Когато се търгува с нематериален продукт:
а)
единият търговски участник подава уведомление за сделка по придобиване, а другият - уведомление за сделка по прехвърляне;
б)
и в двете търговски уведомления се посочва количеството газ, което се предава от търговския участник, подаващ уведомление за сделка по прехвърляне, към търговския участник, подаващ уведомление за сделка по придобиване;
в)
когато се използва почасово количество по уведомлението, то се прилага по еднакъв начин за всички оставащи часове на газоденя от определен начален час и е равно на нула за всички часове преди началния.
4. Когато се търгува с локален продукт:
а)
операторът на преносната система определя съответните входни и изходни точки или групи от точки, които могат да се използват;
б)
спазват се всички условия, предвидени в параграф 3;
в)
иницииращият търговски участник променя количеството газ, което ще бъде подадено към или изтеглено от преносната мрежа в определените входни или изходни точки, с размер, равен на количеството по уведомлението, и представя доказателства на оператора на преносната система, че количеството е било съответно променено.
5. Когато се търгува с времеви продукт:
а)
спазват се условията по параграф 3, букви а) и б);
б)
за часовете на газоденя от определен начален час до определен краен час се прилага почасово количество по уведомлението, което е равно на нула за всички часове преди началния и за всички часове след крайния.
6. Когато се търгува с времеви локален продукт, се спазват условията по параграф 4, букви а) и в) и параграф 5.
7. Когато създават краткосрочни стандартизирани продукти, операторите на преносни системи от съседни зони за балансиране си сътрудничат, за да определят съответните продукти. Всеки оператор на преносна система своевременно уведомява съответните оператори на платформи за търговия за резултата от това сътрудничество.
Член 8
Услуги по балансиране
1. Операторът на преносната система има право да използва услуги по балансиране в случаите, когато краткосрочните стандартизирани продукти няма да бъдат или вероятно няма да бъдат подходящи за поддържане на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници, или при липса на ликвидност при търговията с краткосрочни стандартизирани продукти.
2. Във връзка с предприемането на действия за балансиране чрез използването на услуги по балансиране, при възлагането на поръчки за услуги по балансиране операторът на преносната система отчита най-малко следното:
а)
как чрез услугите по балансиране преносната мрежа ще бъде поддържана в експлоатационните ѝ граници;
б)
времето за реакция при услугите по балансиране в сравнение с времето за реакция при евентуално наличните краткосрочни стандартизирани продукти;
в)
прогнозните разходи за възлагането на поръчка и използването на услугите по балансиране в сравнение с прогнозните разходи за използване на евентуално наличните краткосрочни стандартизирани продукти;
г)
районът, в който трябва да бъде доставен газът;
д)
изискванията на оператора на преносната система за качеството на газа;
е)
до каква степен възлагането на поръчка и използването на услуги по балансиране може да окаже влияние върху ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро.
3. Възлагането на поръчки за услуги по балансиране се извършва на пазарен принцип, чрез прозрачна и недискриминационна публична тръжна процедура съгласно приложимите национални разпоредби, по-конкретно:
а)
преди поемането на задължение за възлагане на услуга по балансиране операторът на преносната система публикува обявление за търг без ограничение на възможните участници, в което посочва целта и обхвата и включва съответните указания за участниците, за да им осигури възможност за участие в тръжната процедура;
б)
резултатите се публикуват при спазване на изискванията за поверителността на чувствителната търговска информация, а индивидуалните резултати се съобщават на всеки участник в търга.
4. При определени обстоятелства националният регулаторен орган може да одобри друга прозрачна и недискриминационна процедура вместо публичен търг.
5. Ако няма решение на националния регулаторен орган, с което се разрешава по-дълъг срок на предоставяне на услугата по балансиране, този срок не надхвърля една година, като началната дата е в рамките на дванадесет месеца от поемането на съответното задължение с обвързваща правна сила от договарящите се страни.
6. Операторът на преносната система анализира използването на услуги по балансиране ежегодно, за да прецени дали наличните краткосрочни стандартизирани продукти биха удовлетворили по-добре работните му изисквания и дали използването на услуги по балансиране би могло да се намали през следващата година.
7. Операторът на преносната система публикува ежегодно сведения за възложените поръчки за услуги по балансиране и за свързаните с тях разходи.
Член 9
Ред на използване на продуктите
1. При спазване на принципите по член 6, параграф 4, когато решава кои са подходящите действия за балансиране, операторът на преносната система:
а)
отдава предимство на използването на нематериални продукти пред всички други налични краткосрочни стандартизирани продукти, когато и доколкото е целесъобразно;
б)
използва другите краткосрочни стандартизирани продукти, когато са изпълнени следните условия:
1)
локални продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци в определени входни и/или изходни точки и/или от началото на определен период от време в рамките на газоденя;
2)
времеви продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци през определен период от време в рамките на газоденя. Операторът на преносната система използва времеви продукт само когато това би било по-икономично и по-ефикасно от покупката и продажбата на съчетание от нематериални или локални продукти;
3)
времеви локални продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци в определени входни и/или изходни точки и през определен период от време в рамките на газоденя. Операторът на преносната система използва времеви локален продукт само когато това би било по-икономично и по-ефикасно от покупката и продажбата на съчетание от локални продукти;
в)
използва услуги по балансиране само когато краткосрочните стандартизирани продукти няма да бъдат или вероятно няма да бъдат - според съответния оператор на преносна система - подходящи за поддържане на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници.
Операторът на преносната система отчита разходната ефикасност в рамките на съответните нива от реда на използване на продуктите по букви а) - в).
2. Когато търгува с краткосрочни стандартизирани продукти, операторът на преносната система отдава предимство на използването на продуктите в рамките на деня пред продуктите за ден напред, когато и доколкото е целесъобразно.
3. Операторът на преносната система може да поиска одобрение от националния регулаторен орган да сключва сделки в съседна зона за балансиране и да урежда пренос на газ до и от тази съседна зона за балансиране, вместо да сключва сделки с нематериални и/или локални продукти в своята зона или своите зони за балансиране. Когато решава дали да даде одобрение, националният регулаторен орган може да разгледа алтернативни варианти за подобряване на действието на националния пазар. Приложимите условия се преразглеждат ежегодно от оператора на преносна система и националния регулаторен орган. Използването на това действие за балансиране не ограничава достъпа и използването от страна на ползвателите на мрежата на капацитет в съответната точка на междусистемно свързване.
4. Операторът на преносната система публикува ежегодно информацията за разходите, периодичността и броя на действията за балансиране, извършени в изпълнение на всяко от изискванията по параграф 1, и за действията за балансиране, извършени съгласно параграф 3.
Член 10
Платформа за търговия
1. За възлагането на поръчки за краткосрочни стандартизирани продукти операторът на преносната система търгува на платформа за търговия, която отговаря на всички долупосочени критерии:
а)
осигурява достатъчна поддръжка през целия газоден както за ползвателите на мрежата, които търгуват, така и за операторите на преносни системи, които извършват целесъобразни действия за балансиране, търгувайки със съответните краткосрочни стандартизирани продукти;
б)
осигурява прозрачен и недискриминационен достъп;
в)
предоставя услуги при условия на равнопоставеност;
г)
осигурява анонимност на търговията най-малко до сключването на сделка;
д)
предоставя на всички търговски участници подробен обзор на текущите оферти за покупка и продажба;
е)
осигурява надлежното уведомяване на оператора на преносната система за всички сделки.
2. Операторът на преносната система се стреми да осигури изпълнението на критериите по параграф 1 най-малко на една платформа за търговия. Когато операторът на преносната система не е могъл да осигури изпълнението на тези критерии най-малко на една платформа за търговия, той предприема необходимите мерки за създаването на платформа за балансиране или съвместна платформа за балансиране по член 47.
3. След сключването на всяка сделка операторът на платформата за търговия предоставя на търговските участници достатъчно сведения за потвърждаването на сделката.
4. Търговският участник отговаря за подаването на уведомление за сделка до оператора на преносната система съгласно член 5, освен ако отговорността е прехвърлена на оператора на платформата за търговия или на трета страна съгласно приложимите правила на платформата за търговия.
5. Операторът на платформата за търговия:
а)
своевременно публикува сведения за изменението на пределната покупна цена и пределната продажна цена след всяка сделка; или
б)
предоставя на оператора на преносната система сведенията, когато операторът на преносната система избере сам да публикува сведенията за изменението на пределната покупна цена и пределната продажна цена. Операторът на преносната система своевременно публикува тези сведения.
Когато има няколко оператори на платформи за търговия в една и съща зона за балансиране, се прилага буква б).
6. Операторът на платформата за търговия разрешава на ползватели на мрежата да търгуват на неговата платформа само ако имат право да подават уведомления за сделка.
7. Операторът на преносната система своевременно информира оператора на платформата за търговия, когато даден ползвател на мрежата загуби правото си да подава уведомления за сделка съгласно приложимата договорна разпоредба в сила, което води до временното отнемане на правото на ползвателя на мрежата да търгува на тази платформа за търговия, без да се засягат другите мерки, които операторът на платформата за търговия може да предприеме в този случай съгласно приложимите правила на платформата за търговия.
Член 11
Стимули
1. С оглед повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро националният регулаторен орган може да стимулира оператора на преносната система да извършва действия за балансиране по ефикасен начин или да извършва действия за балансиране в максимална степен чрез търгуване с краткосрочни стандартизирани продукти.
2. Операторът на преносната система може да представи за одобрение от националния регулаторен орган механизъм за стимулиране, който е съобразен с общите принципи, установени с настоящия регламент.
3. Преди да представи предложението по параграф 2, операторът на преносната система може да се консултира със заинтересованите страни по собствена инициатива или по искане на националния регулаторен орган.
4. Механизмът за стимулиране отговаря на следните изисквания:
а)
основава се на резултатите от дейността на оператора на преносната система чрез плащания с определен максимален размер, които операторът на преносната система получава при преизпълнение или които той дължи при неизпълнение; преизпълнението и неизпълнението се установяват въз основа на предварително определени цели, които могат да включват цели за разходите и др.
б)
съобразен е със средствата, с които операторът на преносната система разполага за контрол на резултатите от дейността си;
в)
прилагането му точно отразява разпределението на отговорностите между участващите страни;
г)
съобразен е със степента на развитие на съответния пазар на газ, на който ще се прилага;
д)
подлага се на редовен преглед от националния регулаторен орган съвместно с оператора на преносната система, за да бъде преценено дали са необходими промени и до каква степен.
ГЛАВА IV
ЗАЯВКИ
Член 12
Общи разпоредби
1. Количеството газ, което се посочва в заявките и коригиращите заявки, се изразява в kWh/ден за дневните заявки и коригиращи заявки или в kWh/час за почасовите заявки и коригиращи заявки.
2. Операторът на преносната система може да изиска от ползвателите на мрежата да предоставят допълнителни сведения за заявките и коригиращите заявки освен изискваните по настоящия регламент, в т.ч. точна, актуална и достатъчно подробна прогноза за входящите и изходящите количества, съгласно конкретните потребности на оператора на преносната система.
3. Членове 13 - 16, отнасящи се до заявките и коригиращите заявки за продукти за негрупиран капацитет, се прилагат с необходимите изменения за единичните заявки и коригиращи заявки за продукти за групиран капацитет. Операторите на преносни системи си сътрудничат при прилагането на правилата за подаване на заявки и коригиращи заявки за продуктите за групиран капацитет в точките на междусистемно свързване.
4. Член 15, параграф 3 и член 17, параграф 1 не засягат разпоредбата за минималните интервали на прекъсване по член 22 от Регламент (ЕС) № 984/2013.
Член 13
Сведения за заявките и коригиращите заявки в точките на междусистемно свързване
Заявките и коригиращите заявки, подавани от ползвателите на мрежата до операторите на преносни системи по отношение на точките на междусистемно свързване, съдържат най-малко следните сведения:
1.
точката на междусистемно свързване;
2.
посоката на газовия поток;
3.
идентификационните данни на ползвателя на мрежата или - в съответния случай - на балансовия му портфейл;
4.
идентификационните данни на контрагента на ползвателя на мрежата или - в съответния случай - на балансовия портфейл на този контрагент;
5.
началния и крайния час на газовия поток, за който е подадена заявка или коригираща заявка;
6.
газоденя D;
7.
количеството газ, за което се иска пренос.
Член 14
Процедура за подаване на заявки в точките на междусистемно свързване
1. Всеки ползвател на мрежата има право да подаде до оператора на преносната система заявка за газоден D не по-късно от крайния срок за подаване на заявка в газоден D-1. Крайният срок е 13,00 ч. координирано универсално време UTC (зимно часово време) или 12,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
2. Операторът на преносната система взема предвид последната заявка, която е получил от ползвател на мрежата преди крайния срок за подаване на заявки.
3. Операторът на преносната система изпраща съобщението за потвърдените количества до съответните ползватели на мрежата в срока за потвърждаване в газоден D-1. Крайният срок за потвърждаване е 15,00 ч. UTC (зимно часово време) или 14,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
4. Операторите на преносни системи от двете страни на точката на междусистемно свързване могат да се договорят да предложат предварителен цикъл за подаване на заявки, в рамките на който:
а)
ползвателите на мрежата не са длъжни да подават заявки;
б)
ползвателите на мрежата могат да подават заявки до операторите на преносни системи за газоден D до 12,00 ч. UTC (зимно часово време) или 11,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1;
в)
операторът на преносната система изпраща съобщението за обработените количества до съответните ползватели на мрежата до 12,30 ч. UTC (зимно часово време) или 11,30 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
5. При липса на действителна заявка, подадена от ползвателя на мрежата в срока за подаване на заявки, съответните оператори на преносни системи прилагат правилото за подаване на заявки по подразбиране, което е договорено между операторите на преносни системи. Правилото за подаване на заявки по подразбиране, което е в сила в дадена точка на междусистемно свързване, се съобщава на ползвателите на мрежата от операторите на преносни системи.
Член 15
Процедура за подаване на коригиращи заявки в точките на междусистемно свързване
1. Всеки ползвател на мрежата има право да подава коригиращи заявки в срока за подаване на коригиращи заявки, който започва веднага след крайния срок за потвърждаването и изтича не по-рано от три часа преди края на газоден D. Операторът на преносната система започва цикъл на подаване на коригиращи заявки в началото на всеки час в рамките на срока за подаване на коригиращи заявки.
2. В цикъла за подаване на коригиращи заявки операторът на преносната система взема предвид последната коригираща заявка, която е получил от ползвател на мрежата преди началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки.
3. Операторът на преносната система изпраща съобщението за потвърдените количества до съответните ползватели на мрежата в срок от два часа от началото на всеки цикъл за подаване на коригиращи заявки. Началният час на действителната промяна на газовия поток е два часа след началото на всеки цикъл за подаване на коригиращи заявки, освен ако:
а)
ползвателят на мрежата е поискал по-късен час; или
б)
операторът на преносната система е разрешил по-ранен час.
4. Приема се, че всяка промяна на газовия поток се извършва в началото на всеки час.
Член 16
Специални разпоредби за точките на междусистемно свързване
1. Когато в дадена точка на междусистемно свързване има едновременно дневни и почасови заявки и коригиращи заявки, операторите на преносни системи или националните регулаторни органи (според случая) могат да се консултират със заинтересованите лица, за да бъде определено дали от двете страни на дадена точка на междусистемно свързване следва да бъдат подавани хармонизирани заявки и коригиращи заявки. При тази консултация се разглеждат най-малко следните въпроси:
а)
финансовото въздействие върху операторите на преносни системи и ползвателите на мрежата;
б)
въздействието върху презграничната търговия;
в)
въздействието върху режима за дневно балансиране в точката или точките на междусистемно свързване.
2. След консултацията евентуалните предложени изменения се одобряват от националните регулаторни органи. След като предложените изменения бъдат одобрени, операторите на преносни системи изменят съответно действащите споразумения за междусистемно свързване и договорите за пренос или други споразумения с обвързваща правна сила и публикуват тези изменения.
Член 17
Отхвърляне на заявки и коригиращи заявки или промяна на заявеното количество газ в точките на междусистемно свързване
1. Операторът на преносната система може да отхвърли:
а)
заявка или коригираща заявка - до два часа след крайния срок за подаване на заявки или след началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки, в следните случаи:
i)
тя не отговаря на изискванията по отношение на съдържанието ѝ;
ii)
тя е подадена от друго лице, което не е ползвател на мрежата;
iii)
приемането на дневната заявка или коригираща заявка би довело до отрицателен заявен дебит;
iv)
тя надвишава разпределения капацитет на ползвателя на мрежата;
б)
коригираща заявка - до два часа след началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки, в следните допълнителни случаи:
i)
тя надвишава разпределения капацитет на ползвателя на мрежата за оставащите часове, освен ако тази коригираща заявка се подава за заявяване на прекъсваем капацитет, когато такъв се предлага от оператора на преносната система;
ii)
приемането на почасовата коригираща заявка би довело до очаквана промяна на газовия поток преди края на цикъла за подаване на коригиращи заявки.
2. Операторът на преносната система не може да отхвърли заявка или коригираща заявка на ползвател на мрежата само защото предвидените входящи количества на този ползвател на мрежата не са равни на предвидените му изходящи количества.
3. Когато коригираща заявка бъде отхвърлена, операторът на преносна система използва последното потвърдено количество на ползвателя на мрежата, ако има такова.
4. Без да се засягат конкретните условия, важащи за прекъсваемия капацитет и капацитета, за който се прилагат правилата за управление на претоварването, операторът на преносната система може по принцип да променя количеството газ, заявено със заявка и коригираща заявка, само при извънредни обстоятелства или спешни случаи, когато има явна опасност за сигурността и стабилността на системата. Операторите на преносни системи уведомяват националния регулаторен орган за всяко предприето такова действие.
Член 18
Процедура за подаване на заявки и коригиращи заявки извън точките на междусистемно свързване
1. Ако това не е определено още, националният регулаторен орган определя след консултация с оператора на преносната система в кои точки извън точките на междусистемно свързване се изисква подаване на заявки и коригиращи заявки.
2. Когато в определени точки извън точките на междусистемно свързване се изисква подаване на заявки и коригиращи заявки, важат следните принципи:
а)
ползвателите на мрежата имат право да подават коригиращи заявки за съответния газоден;
б)
операторът на преносната система потвърждава или отхвърля подадените заявки и коригиращи заявки в сроковете по член 17.
ГЛАВА V
ТАКСИ ПРИ ДНЕВЕН ДИСБАЛАНС
Член 19
Общи разпоредби
1. Ползвателите на мрежата са задължени да плащат или имат право да получават (според случая) такси при дневен дисбаланс в зависимост от размера на дневния дисбаланс за всеки газоден.
2. Таксите при дневен дисбаланс се посочват отделно във фактурите, издавани от оператора на преносната система за ползвателите на мрежата.
3. Таксата при дневен дисбаланс отразява разходите и е съобразена с цените, свързани с евентуалните действия за балансиране на оператора на преносната система и с малката корекция по член 22, параграф 6.
Член 20
Методика за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс
1. Операторът на преносната система представя методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс, която ще се прилага в неговата зона за балансиране, за одобрение от националния регулаторен орган.
2. След като бъде одобрена, методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс се публикува на съответната интернет страница. Всяка промяна в тази методика се публикува своевременно.
3. В методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс се определя:
а)
изчислението на размера на дневния дисбаланс по член 21;
б)
изчислението на приложимата цена по член 22; както и
в)
всякакви други необходими параметри.
Член 21
Изчисляване на размера на дневния дисбаланс
1. Операторът на преносната система изчислява размера на дневния дисбаланс за балансовия портфейл на всеки ползвател на мрежата за всеки газоден по следната формула:
размер на дневния дисбаланс = входящи количества - изходящи количества
2. Изчислението на размера на дневния дисбаланс се променя по съответен начин, когато
а)
се предлага услуга чрез гъвкавост на временното съхранение на газ в преносната мрежа (linepack); и/или
б)
съществува механизъм, с който ползвателите на мрежата доставят газ, в т.ч. газ в натура, за компенсиране на:
i)
газа, който не е отчетен като изтеглен от системата, например при загуби и грешки при измерването; и/или
ii)
газа, който е използван от оператора на преносната система за експлоатацията на системата, например горивния газ.
3. Когато сборът на входящите количества на даден ползвател на мрежата за газоденя е равен на сбора на изходящите му количества за същия газоден, се приема, че ползвателят на мрежата е в баланс за съответния газоден.
4. Когато сборът на входящите количества на даден ползвател на мрежата за газоденя не е равен на сбора на изходящите му количества за същия газоден, се приема, че ползвателят на мрежата е в дисбаланс за съответния газоден, и му се налагат такси при дисбаланс съгласно член 23.
5. Операторът на преносната система съобщава на всеки ползвател на мрежата началния и крайния размер на дневния му дисбаланс съгласно член 37.
6. Таксата при дневен дисбаланс се определя въз основа на крайния размер на дневния дисбаланс.
Член 22
Приложима цена
1. За изчисляването на таксата при дневен дисбаланс по член 23 приложимата цена е следната:
а)
пределната продажна цена, когато размерът на дневния дисбаланс е положителен (т.е. входящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя надвишават изходящите му количества за същия газоден); или
б)
пределната покупна цена, когато размерът на дневния дисбаланс е отрицателен (т.е. изходящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя надвишават входящите му количества за същия газоден).
2. Пределната продажна цена и пределната покупна цена се изчисляват за всеки газоден по следния начин:
а)
пределната продажна цена е по-ниската от:
i)
най-ниската цена по всички продажби на нематериални продукти, в които операторът на преносната система участва за съответния газоден; или
ii)
среднопретеглената цена на газа за съответния газоден минус стойността на малката корекция;
б)
пределната покупна цена е по-високата от:
i)
най-високата цена по всички покупки на нематериални продукти, в които операторът на преносната система участва за съответния газоден; или
ii)
среднопретеглената цена на газа за съответния газоден плюс стойността на малката корекция.
3. За определянето на пределната продажна цена, пределната покупна цена и среднопретеглената цена съответните сделки се извършват на платформи за търговия, които са предварително определени от оператора на преносната система и одобрени от националния регулаторен орган. Среднопретеглената цена е претеглената спрямо количеството енергия средна цена по сделките с нематериални продукти, извършени във виртуалната точка за търговия за съответния газоден.
4. За случаите, в които разпоредбите на параграф 2, букви а) и б) не позволяват изчисляването на пределната продажна цена и/или пределната покупна цена, се определя правило по подразбиране.
5. С одобрението на националния регулаторен орган цената на локалните продукти може да бъде отчетена при определянето на пределната продажна цена, пределната покупна цена или среднопретеглената цена, когато това бъде предложено от оператора на преносната система, като се взема предвид степента на използване на локални продукти от него.
6. Малката корекция:
а)
е предназначена да стимулира ползвателите на мрежата да балансират входящите и изходящите си количества;
б)
се планира и прилага по недискриминационен начин със следните цели:
i)
да не възпира нови участници да навлизат на пазара;
ii)
да не пречи на развитието на конкурентни пазари;
в)
не оказва неблагоприятно въздействие върху презграничната търговия;
г)
не води до прекомерен финансов риск за ползвателите на мрежата във връзка с таксите при дневен дисбаланс.
7. Стойността на малката корекция може да се различава при определянето на пределната покупна цена и пределната продажна цена. Стойността на малката корекция не надвишава десет на сто от среднопретеглената цена, освен ако съответният оператор на преносна система обоснове прилагането на друга стойност пред националния регулаторен орган и получи одобрение съгласно член 20.
Член 23
Такса при дневен дисбаланс
1. За изчисляване на таксите при дневен дисбаланс за всеки ползвател на мрежата операторът на преносната система умножава размера на дневния дисбаланс на всеки ползвател на мрежата по приложимата цена, определена съгласно член 22.
2. Таксите при дневен дисбаланс се налагат, както следва:
а)
ако размерът на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата е положителен, се приема, че той е продал газ на оператора на преносната система в количество, равно на размера на дневния му дисбаланс, и следователно има право да получи от оператора на преносната система кредит по отношение на таксите при дневен дисбаланс; както и
б)
ако размерът на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата е отрицателен, се приема, че той е купил газ от оператора на преносната система в количество, равно на размера на дневния му дисбаланс, и следователно е длъжен да плати на оператора на преносната система такса при дневен дисбаланс.
ГЛАВА VI
ЗАДЪЛЖЕНИЯ В РАМКИТЕ НА ДЕНЯ
Член 24
Общи разпоредби
1. Оператор на преносна система има право да налага задължения в рамките на деня само за да стимулира ползвателите на мрежата да управляват салдото по баланса си в рамките на деня с цел гарантиране на целостта на преносната си мрежа и минимизиране на потребността от действия за балансиране.
2. Когато от оператора на преносна система се изисква да предоставя информация на ползвателите на мрежата, за да им осигури възможност да управляват рисковете си във връзка със салдото по баланса си в рамките на деня, той предоставя тази информация редовно. В съответните случаи тази информация се предоставя по искане, отправено еднократно от всеки ползвател на мрежата.
Член 25
Видове задължения в рамките на деня
Съществуват три вида задължения в рамките на деня, като всяко от тях представлява стимул за ползвателя на мрежата с определено предназначение съгласно настоящия член.
1.
Задължение в рамките на деня за цялата система
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да поддържат преносната мрежа на оператора на преносна система в експлоатационните ѝ граници и чрез него се определят:
а)
експлоатационните граници на преносната мрежа, в рамките на които тя трябва да остане;
б)
действията, които могат да извършват ползвателите на мрежата, за да поддържат преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници;
в)
действията за балансиране, които трябва да извърши операторът на преносната система, когато се наближават или са достигнати максималните стойности на експлоатационните граници на преносната мрежа;
г)
начисляването на разходи и/или приходи на ползвателите на мрежата и/или отражението върху салдото по баланса на тези ползватели в рамките на деня на действията за балансиране, извършени от оператора на преносната система;
д)
съответната такса, която се основава на индивидуалното салдо по баланса в рамките на деня на всеки ползвател на мрежата.
2.
Задължение в рамките на деня за балансов портфейл
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да поддържат салдото по баланса си в рамките на газоденя в предварително определен диапазон и чрез него се установява:
а)
за всеки балансов портфейл - диапазонът, в който балансовият портфейл трябва да остане;
б)
как се определя гореспоменатият диапазон;
в)
последствията за ползвателите на мрежата при неспазване на определения диапазон и в съответните случаи подробни сведения за начина на изчисляване на съответната такса;
г)
съответната такса, която се основава на индивидуалното салдо по баланса в рамките на деня на всеки ползвател на мрежата.
3.
Задължение в рамките на деня за входно-изходна точка
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да ограничават газовия поток или промените на газовия поток при определени условия в определени входно-изходни точки и чрез него се установяват:
а)
ограниченията на газовия поток и/или промяната на газовия поток;
б)
входната и/или изходната точка или група входни и/или изходни точки, за които важат тези ограничения;
в)
условията, при които важат тези ограничения;
г)
последствията при неспазване на тези ограничения.
Това задължение е допълнително спрямо всякакви други споразумения с крайни клиенти, предвиждащи и специални локални ограничения и задължения за физическия газов поток.
Член 26
Изисквания във връзка със задълженията в рамките на деня
1. Предложение до националния регулаторен орган за налагане или изменение на задължение в рамките на деня може да бъде представено от оператора на преносната система по всяко време. Това задължение може да съчетава елементи от различните видове задължения, описани в член 25, при условие че предложението отговаря на критериите по параграф 2. Правото на оператора на преносната система да представи предложение не засяга правото на националния регулаторен орган да вземе решение по своя инициатива.
2. Всяко задължение в рамките на деня трябва да отговаря на следните критерии:
а)
задължението в рамките на деня и евентуалната съответна такса не създават ненужни препятствия пред презграничната търговия и навлизането на нови ползватели на мрежата на съответния пазар;
б)
задължение в рамките на деня се налага само когато на ползвателите на мрежата е предоставена подходяща информация преди налагането на евентуална такса в рамките на деня във връзка с техните входящи и/или изходящи количества и когато те имат подходящи средства, с които да реагират във връзка с управлението на риска си;
в)
основните разходи, които ще възникнат за ползвателите на мрежата във връзка със задълженията им за балансиране, зависят от салдото по баланса им в края на газоденя;
г)
доколкото е възможно, таксите в рамките на деня отразяват разходите на оператора на преносната система за извършване на съответните действия за балансиране;
д)
задължението в рамките на деня не води до нулево финансово салдо по баланса на ползвателите на мрежата през газоденя;
е)
ползите от налагане на задължение в рамките на деня от гледна точка на икономичната и ефикасна експлоатация на преносната мрежа надвишават възможните отрицателни ефекти, в т.ч. върху ликвидността на пазара във виртуалната точка за търговия.
3. Операторът на преносната система може да предложи различни задължения в рамките на деня за различните категории входни или изходни точки с цел осигуряване на по-ефективни стимули за различните категории ползватели на мрежата, за да се избегне кръстосаното субсидиране. Правото на оператора на преносната система да представи предложение не засяга правото на националния регулаторен орган да вземе решение по своя инициатива.
4. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни, в т.ч. с националните регулаторни органи, със засегнатите оператори на разпределителни системи и с операторите на преносни системи в съседните зони за балансиране, във връзка с всяко задължение в рамките на деня, което предлага да се наложи, включително във връзка с методиката и допусканията, които е използвал, за да стигне до заключението, че отговаря на критериите по параграф 2.
5. След консултацията операторът на преносната система изготвя препоръка, която съдържа окончателното предложение и анализ на:
а)
необходимостта от задължението в рамките на деня, като се отчитат характеристиките на преносната мрежа и възможността на оператора на преносната система да проявява гъвкавост чрез покупка или продажба на краткосрочни стандартизирани продукти или използване на услуги по балансиране съгласно глава III;
б)
информацията, с която разполагат ползвателите на мрежата, за да могат да управляват своевременно салдата по балансите си в рамките на деня;
в)
очакваното финансово въздействие върху ползвателите на мрежата;
г)
ефекта по отношение навлизането на нови ползватели на мрежата на съответния пазар, в т.ч. нежеланото отрицателно въздействие върху този процес;
д)
ефекта върху презграничната търговия, в т.ч. възможното въздействие върху балансирането в съседните зони за балансиране;
е)
въздействието върху краткосрочния пазар на газ на едро, в т.ч. върху ликвидността му;
ж)
недискриминационния характер на задължението в рамките на деня.
6. Операторът на преносната система представя препоръката на националния регулаторен орган за одобрение на съдържащото се в нея предложение по процедурата по член 27. Едновременно с това операторът на преносната система публикува тази препоръка, спазвайки задълженията за запазване на поверителност, с които може да е обвързан, и го изпраща на Европейската мрежа на операторите на преносни системи за газ (ENTSOG) за информация.
Член 27
Вземане на решение от страна на националния регулаторен орган
1. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение и го публикува в срок от шест месеца от получаването на пълната препоръка. Когато решава дали да одобри предложеното задължение в рамките на деня, националният регулаторен орган преценява дали то отговаря на критериите по член 26, параграф 2.
2. Преди да приеме мотивирано решение, националният регулаторен орган се консултира с националните регулаторни органи на съседните държави членки и взема предвид становищата им. Националните регулаторни органи на съседните държави членки могат да потърсят становището на Агенцията по член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 713/2009 във връзка с решението по параграф 1.
Член 28
Съществуващи задължения в рамките на деня
Когато операторът на преносната система има задължение или задължения в рамките на деня към датата на влизане на настоящия регламент в сила, в срок от шест месеца от тази дата той следва процедурата по член 26, параграфи 5 - 7 и ги представя за одобрение от националния регулаторен орган съгласно член 27, за да може да продължи да ги използва.
ГЛАВА VII
МЕХАНИЗМИ ЗА НЕУТРАЛНОСТ
Член 29
Принципи на неутралността
1. Операторът на преносната система не може да реализира печалба или загуба от плащането и събирането на таксите при дневен дисбаланс, таксите в рамките на деня, таксите за действия за балансиране и другите такси, свързани с дейностите му по балансиране, които представляват всички дейности, извършвани от оператора на преносната система в изпълнение на задълженията му по настоящия регламент.
2. Операторът на преносната система прехвърля на ползвателите на мрежата:
а)
всички разходи и приходи, произтичащи от таксите при дневен дисбаланс и таксите в рамките на деня;
б)
всички разходи и приходи, произтичащи от извършваните съгласно член 9 действия за балансиране, освен ако националният регулаторен орган смята, че тези разходи и приходи са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността съгласно приложимите национални разпоредби. Това мнение на националния регулаторен орган се основава на оценка, която:
i)
показва доколко операторът на преносната система е можел действително да ограничи разходите при извършването на действието за балансиране; както и
ii)
се извършва с отчитане на информацията, времето и средствата, с които е разполагал операторът на преносната система в момента, когато е решил да извърши действието за балансиране;
в)
всички други разходи и приходи, свързани с дейностите по балансиране, извършвани от оператора на преносната система, освен ако националният регулаторен орган смята, че тези разходи и приходи са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността съгласно приложимите национални разпоредби.
3. Когато се въвежда стимул за насърчаване на ефикасното извършване на действия за балансиране, общата финансова загуба се ограничава до разходите и приходите на оператора на преносната система, които са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността.
4. Операторите на преносни системи публикуват съответните данни за общия размер на таксите по параграф 1 и общия размер на таксите за неутралност при балансиране най-малко със същата периодичност, с която съответните такси се начисляват на ползвателите на мрежата, но не по-рядко от веднъж месечно.
5. Независимо от параграфи 1 и 2 спрямо оператора на преносна система в ролята му на балансьор може да се прилага механизъм за стимулиране съгласно член 11.
Член 30
Парични потоци за неутралност при балансиране
1. Таксата за неутралност при балансиране се плаща от или на съответния ползвател на мрежата.
2. Националният регулаторен орган одобрява и публикува методиката за изчисляване на таксите за неутралност при балансиране, в т.ч. за разпределянето им между ползвателите на мрежата, както и правилата за управлението на кредитния риск.
3. Таксата за неутралност при балансиране трябва да бъде съразмерна спрямо степента на използване от страна на ползвателя на мрежата на съответните входни или изходни точки или на преносната мрежа.
4. Таксата за неутралност при балансиране се посочва отделно във фактурите за ползвателите на мрежата, заедно с които се предоставя достатъчно придружителна информация, посочена в методиката по параграф 2.
5. При прилагане на вариант 2 на схемата за предоставяне на информация, когато таксата за неутралност при балансиране може да се основава на прогнозните разходи и приходи, в методиката на оператора на преносната система за изчисляването на тази такса се предвиждат правила за отделна такса за неутралност при балансиране по отношение на неежедневно измерваните изходящи количества.
6. В съответните случаи в методиката на оператора на преносната система за изчисляването на таксата за неутралност при балансиране може да се предвидят правила за разделянето на тази такса на отделни елементи и за последващото разпределение на съответните суми между ползвателите на мрежата с цел намаляване на кръстосаното субсидиране.
Член 31
Механизми за управление на кредитния риск
1. Операторът на преносната система има право да предприема необходимите мерки и да налага подходящи договорни изисквания, в т.ч. за финансово обезпечение, на ползвателите на мрежата за ограничаване на риска от неизпълнение по отношение на всички плащания, дължими по таксите по членове 29 и 30.
2. Договорните изисквания се налагат при условия на прозрачност и равнопоставеност, трябва да бъдат съразмерни спрямо целта и се определят в методиката по член 30, параграф 2.
3. В случай на неизпълнение от страна на ползвател на мрежата операторът на преносната система не е длъжен да понесе никаква загуба, при условие че мерките и изискванията по параграфи 1 и 2 са били надлежно наложени, а размерът на загубата се събира съгласно методиката по член 30, параграф 2.
ГЛАВА VIII
ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ
Член 32
Задължения на операторите на преносни системи за предоставяне на информация на ползвателите на мрежата
Операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата информация относно:
1.
общото състояние на преносната мрежа съгласно точка 3.4, подточка 5 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009;
2.
действията на оператора на преносна система по глава III;
3.
входящите и изходящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя по членове 33 - 42.
Член 33
Общи разпоредби
1. Ако операторът на преносната система още не е предоставил информацията по точка 3.1.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009, цялата информация по член 32 се предоставя от него при следните условия:
а)
предоставя се на интернет страницата на оператора на преносната система или чрез друга система, осигуряваща представянето на информацията в електронна форма;
б)
предоставя се безплатно за ползвателите на мрежата;
в)
предоставя се по удобен за потребителите начин;
г)
трябва да бъде ясна, с количествени данни и леснодостъпна;
д)
предоставя се по недискриминационен начин;
е)
трябва да бъде в правилните мерни единици - в kWh или в kWh/ден и kWh/час;
ж)
предоставя се на официалния език или официалните езици на държавата членка и на английски език.
2. Когато количеството не може да се измери чрез измервателен уред, може да се използва приближение. Това приближение се използва като алтернативен показател без допълнителна гаранция от оператора на преносната система.
3. С осигуряването на достъп до информация не се гарантира нищо друго освен наличието на тази информация в определена форма и чрез определено средство като интернет страница или интернет адрес и достъпът на ползвателите на мрежата до тази информация при обичайните условия за използване. При никакви обстоятелства операторите на преносни системи не са длъжни да гарантират друго, особено във връзка с информационнотехнологичната система на ползвателите на мрежата.
4. Националният регулаторен орган определя схемата за предоставяне на информация за всяка зона за балансиране. При предоставянето на информация за измерените в рамките на деня входящи и изходящи количества важат едни и същи правила за всички схеми.
5. За зоните за балансиране, при които се иска прилагане на вариант 2 на схемата за предоставяне на информация след влизането на настоящия регламент в сила, операторът на преносната система или националният регулаторен орган (според случая) предварително извършва консултация с пазарните участници.
Член 34
Измервани в рамките на деня входящи и изходящи количества
1. По отношение на измерваните в рамките на деня входящи и изходящи количества от и към зоната за балансиране в случаите, когато разпределеното количество на ползвателя на мрежата е равно на потвърденото, операторът на преносната система не е задължен да предоставя друга информация освен сведенията за потвърденото количество.
2. По отношение на измерваните в рамките на деня входящи и изходящи количества от и към зоната за балансиране в случаите, когато разпределеното количество на ползвателя на мрежата не е равно на потвърденото, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата поне два пъти актуализирани сведения за измерените им потоци най-малко за общите измерени в рамките на деня количества съгласно една от двете долупосочени възможности по избор на оператора на преносната система:
а)
всяко актуализирано сведение се отнася до газовите потоци от началото на газоден D; или
б)
всяко актуализирано сведение се отнася до допълнителните газови потоци, реализирани след вече отчетените в предишното актуализирано сведение.
3. Първите актуализирани сведения обхващат газови потоци в продължение на най-малко четири часа в рамките на газоден D. Тези актуализирани сведения се предоставят своевременно, в срок от четири часа след газовия поток и не по-късно от 17,00 ч. UTC (зимно часово време) или 16,00 ч. UTC (лятно часово време).
4. Часът на предоставянето на второто актуализирано сведение се определя с одобрението на националния регулаторен орган и се публикува от оператора на преносната система.
5. Операторът на преносната система може да поиска от ползвателите на мрежата да посочат до кои сведения по параграф 2 имат достъп. Въз основа на получения отговор операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата частта от сведенията, до която той няма достъп, съгласно параграфи 2 - 4.
6. Когато операторът на преносната система не отговаря за разпределението на количествата газ между ползвателите на мрежата като част от процеса на разпределение, по изключение от разпоредбата на параграф 2 той предоставя поне сведения за общите входящи и изходящи количества най-малко два пъти на ден за газоден D в същия газоден D.
Член 35
Ежедневно измервани изходящи количества
1. Когато се прилага вариант 1 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата най-малко две актуализирани сведения за разпределената им част от измерените потоци най-малко за общите ежедневно измервани изходящи количества съгласно една от двете долупосочени възможности по избор на оператора на преносната система:
а)
всяко актуализирано сведение се отнася до газовите потоци от началото на газоден D; или
б)
всяко актуализирано сведение се отнася до допълнителните газови потоци, реализирани след вече отчетените в предишното актуализирано сведение.
2. Всяко актуализирано сведение се предоставя в срок от два часа от края на последния час на газовите потоци.
Член 36
Неежедневно измервани изходящи количества
1. Когато се прилага базовият вариант на схемата за предоставяне на информация:
а)
в газоден D-1 операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата прогноза за неежедневно измерваните им изходящи количества за газоден D в срок до 12,00 ч. UTC (зимно часово време) или 11,00 ч. UTC (лятно часово време);
б)
в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата най-малко две актуализирани прогнози за неежедневно измерваните им изходящи количества.
2. Първата актуализирана прогноза се предоставя до 13,00 ч. UTC (зимно часово време) или 12,00 ч. UTC (лятно часово време).
3. Часът на предоставянето на втората актуализирана прогноза се определя с одобрението на националния регулаторен орган и се публикува от оператора на преносната система. При това се отчита следното:
а)
достъпът до краткосрочни стандартизирани продукти на платформа за търговия;
б)
точността на прогнозата за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата в сравнение с часа на предоставянето ѝ;
в)
часът, в който изтича срокът за подаване на коригиращи заявки съгласно член 15, параграф 1;
г)
часът на първата актуализирана прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателя на мрежата.
4. Когато се прилага вариант 1 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата поне две актуализирани сведения за разпределената им част от измерените потоци най-малко за общите неежедневно измервани изходящи количества съгласно член 35.
5. Когато се прилага вариант 2 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D-1 операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата прогноза за общите им неежедневно измервани изходящи количества съгласно параграф 1, буква а).
Член 37
Входящи и изходящи количества след газоденя
1. Не по-късно от края на газоден D+1 операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата сведение за разпределените му начални входящи и изходящи количества за газоден D и за началния размер на дневния дисбаланс.
а)
при базовия вариант и вариант 1 на схемата за предоставяне на информация се разпределя цялото количество газ, доставено до газоразпределителната система;
б)
при вариант 2 на схемата за предоставяне на информация неежедневно измерваните изходящи количества са равни на прогнозните неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата за ден напред;
в)
при вариант 1 на схемата за предоставяне на информация разпределеното начално количество и началният размер на дневния дисбаланс се смятат за разпределено крайно количество и краен размер на дневния дисбаланс.
2. Когато се прилага временна мярка по членове 47 - 51, сведение за разпределените начални количества и за началния размер на дневния дисбаланс може да бъде предоставено в срок от три газодни след газоден D, ако технически или практически не е възможно да бъде спазена разпоредбата по параграф 1.
3. Операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата сведение за разпределените му крайни входящи и изходящи количества и за крайния размер на дневния дисбаланс в срок, определен съгласно приложимите национални разпоредби.
Член 38
Анализ на разходите и ползите
1. В срок от две години от влизането на настоящия регламент в сила операторите на преносни системи извършват анализ на разходите и ползите от:
а)
повишаване на периодичността, с която се предоставя информация на ползвателите на мрежата;
б)
намаляване на съответните срокове за предоставяне на информация;
в)
повишаване на точността на предоставяната информация.
При този анализ на разходите и ползите се установява разпределението на разходите и ползите между различните категории засегнати лица.
2. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни във връзка с посочения анализ, в сътрудничество с операторите на разпределителни системи, когато са засегнати.
3. Въз основа на резултатите от консултацията националният регулаторен орган решава дали да внесе промени в изискванията за предоставянето на информация.
Член 39
Задължения на операторите на разпределителни системи и осигуряващите прогнози лица за предоставяне на информация на оператора на преносната система
1. Всеки оператор на разпределителна система, свързан с дадена зона за балансиране, и съответното осигуряващо прогнози лице предоставят на оператора на преносната система в съответната зона за балансиране информацията, която е му необходима, за да може да предоставя информация на ползвателите на мрежата съгласно настоящия регламент. Тук се включват входящите и изходящите количества за разпределителната система, независимо дали тази система е част от зоната за балансиране или не.
2. Информацията, нейната форма и процедурата за предоставянето ѝ се определят съвместно от оператора на преносната система, оператора на разпределителната система и осигуряващото прогнози лице (според случая), за да се гарантира надлежното предоставяне на информацията от оператора на преносната система на ползвателите на мрежата съгласно настоящата глава, по-конкретно съгласно критериите по член 33, параграф 1.
3. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система във формата, която е определена съгласно приложимите национални разпоредби и която съответства на формата, използвана от оператора на преносната система при предоставянето на информация на ползвателите на мрежата.
4. Националният регулаторен орган може да поиска от оператора на преносната система, оператора на разпределителната система и осигуряващото прогнози лице да предложат механизъм за стимулиране във връзка с осигуряването на точна прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на даден ползвател на мрежата, като този механизъм трябва да отговаря на критериите, предвидени за оператора на преносната система в член 11, параграф 4.
5. Националният регулаторен орган определя осигуряващото прогнози лице в дадена зона за балансиране след консултация със съответните оператори на преносни системи и оператори на разпределителни системи. Осигуряващото прогнози лице отговаря за прогнозирането на неежедневно измерваните изходящи количества и - в съответните случаи - за разпределяните впоследствие количества. Това лице може да бъде оператор на преносна система, оператор на разпределителна система или трето лице.
Член 40
Задължения на операторите на разпределителни системи за предоставяне на информация на оператора на преносната система
Операторът на разпределителна система предоставя на оператора на преносната система информация за измерваните в рамките на деня и ежедневно измерваните входящи и изходящи количества за разпределителната система в съответствие с изискванията за предоставяне на информация по член 34, параграфи 2 - 6, член 35 и член 37. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система в срок, който му осигурява възможност да предостави информацията на ползвателите на мрежата.
Член 41
Задължения на операторите на разпределителни системи за предоставяне на информация на осигуряващото прогнози лице
1. Операторите на разпределителни системи отговарят за предоставянето на осигуряващото прогнози лице на достатъчна и актуална информация за прилагането на методиката за прогнозиране на неежедневно измерваните изходящи количества на даден ползвател на мрежата съгласно член 42, параграф 2. Тази информация се предоставя своевременно, в сроковете, определени от осигуряващото прогнози лице в съответствие с неговите потребности.
2. Разпоредбата на параграф 1 се прилага за вариант 1 с необходимите изменения.
Член 42
Задължения на осигуряващото прогнози лице за предоставяне на информация на оператора на преносната система
1. Осигуряващото прогнози лице предоставя на оператора на преносната система прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата и за разпределяните впоследствие количества при спазване на изискванията за предоставяне на информация по членове 36 и 37. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система в срок, който му осигурява възможност да предостави информацията на ползвателите на мрежата, а за прогнозите за ден напред и в рамките на деня за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата - най-късно един час преди крайните срокове по член 36, параграф 1, букви а) и б), освен ако операторът на преносната система и осигуряващото прогнози лице се споразумеят за по-късен краен срок, който осигурява възможност на оператора на преносната система да предостави информацията на ползвателите на мрежата.
2. Методиката за прогнозиране на неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата се основава на статистически модел на търсенето, като за всяко неежедневно измервано изходящо количество се определя профил на потреблението, състоящ се от формула на изменението на търсенето на газ под влиянието на различни променливи като температура, ден от седмицата, категория на клиента и ваканционни периоди. Преди приемането на методиката във връзка с нея се провеждат консултации.
3. Осигуряващото прогнози лице публикува най-малко веднъж на всеки две години отчет за точността на прогнозите за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата.
4. В съответните случаи операторите на преносни системи предоставят данните за газовите потоци в срок, който дава възможност на осигуряващото прогнози лице да изпълни задълженията си по настоящия член.
5. Разпоредбите на параграфи 2 - 4 се прилагат за вариант 1 с необходимите изменения.
ГЛАВА IX
УСЛУГА ЗА ГЪВКАВОСТ ЧРЕЗ ВРЕМЕННОТО СЪХРАНЕНИЕ НА ГАЗ В ПРЕНОСНАТА МРЕЖА
Член 43
Общи разпоредби
1. Всеки оператор на преносна система може да предлага на ползвателите на мрежата услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, след като условията за предоставянето ѝ бъдат одобрени от националния регулаторен орган
2. Приложимите условия за предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа се съобразяват със задължението на ползвателя на мрежата да балансира входящите и изходящите си количества през газоденя.
3. Услугата се ограничава до равнището на гъвкавост на временното съхранение на газ в преносната мрежа, за което операторът на преносната система смята, че не е необходимо за извършването на дейността му по пренос на газ.
4. Газът, подаван към и изтеглян от преносната мрежа от ползвателите на мрежата в рамките на тази услуга, се отчита при изчисляването на размера на дневния им дисбаланс.
5. Механизмът за неутралност по глава VII не се прилага за услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната система, освен ако националният регулаторен орган реши друго.
6. Ползвателите на мрежата уведомяват оператора на преносната система за използването на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, като подават заявки и коригиращи заявки.
7. Операторът на преносната система може да не изисква от ползвателите на мрежата да подават заявки и коригиращи заявки съгласно параграф 6, когато липсата на такава заявка не пречи на развитието на краткосрочния пазар на газ на едро и когато операторът на преносната система има достатъчно информация, за да извърши точно разпределение на количествата във връзка с използването на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа на следващия газоден.
Член 44
Условия за предоставяне на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа
1. Услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа може да се предоставя само когато са изпълнени всички долупосочени критерии:
а)
за оператора на преносната система не е необходимо да сключи договор с друг доставчик на инфраструктурни услуги, например оператор на съоръжение за съхранение или оператор на система за ВПГ, за предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа;
б)
приходите на оператора на преносната система от предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа са най-малко равни на разходите, които са понесени или ще бъдат понесени от него при предоставянето на услугата;
в)
услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа се предлага по прозрачен и недискриминационен начин и може да се предлага чрез конкурентни механизми;
г)
операторът на преносната система не начислява на ползвател на мрежата нито пряко, нито косвено такси за разходите, които е понесъл при предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, ако съответният ползвател на мрежата не е сключил договор за тази услуга; както и
д)
предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа не оказва неблагоприятно въздействие върху презграничната търговия.
2. Операторът на преносната система извършва с предимство намаляването на задълженията в рамките на деня пред предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа.
ГЛАВА X
ВРЕМЕННИ МЕРКИ
Член 45
Временни мерки: общи разпоредби
1. При липсата на достатъчна ликвидност на краткосрочния пазар на газ на едро операторите на преносни системи прилагат целесъобразни временни мерки съгласно членове 47 - 50. С действията за балансиране, извършвани от оператора на преносна система в случай на временни мерки, се повишава ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро, доколкото е възможно.
2. Въвеждането на дадена временна мярка не засяга прилагането на друга временна мярка или мерки като алтернатива или като допълнение, при условие че тези мерки са предназначени за насърчаване на конкуренцията и повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро и са съобразени с общите принципи, установени в настоящия регламент.
3. Временните мерки по параграфи 1 и 2 се разработват и въвеждат от всеки оператор на преносна система в съответствие с доклада по член 46, параграф 1, одобрен от националния регулаторен орган по процедурата по член 46.
4. В посочения доклад се предвижда отмяната на временните мерки най-много пет години след влизането на настоящия регламент в сила.
Член 46
Временни мерки: годишен доклад
1. Когато операторът на преносната система предвижда да започне или да продължи да прилага временни мерки, той изготвя доклад, в който се съдържа:
а)
описанието на етапа на развитие и степента на ликвидност на краткосрочния пазар на газ на едро към момента на изготвяне на доклада, като наред с другото се посочват следните сведения, ако са известни на оператора на преносната система:
i)
броят на сделките, сключени във виртуалната точка за търговия, и общият брой на сделките;
ii)
маржовете между цените „купува“ и цените „продава“ и количествата газ по офертите за покупка и продажба;
iii)
броят на участниците с достъп до краткосрочния пазар на газ на едро;
iv)
броят на участниците, които са извършвали дейност на краткосрочния пазар на газ на едро през определен период от време;
б)
временните мерки, които ще бъдат прилагани;
в)
мотивите за прилагане на временните мерки:
i)
разяснение за необходимостта от тези мерки във връзка с етапа на развитие на краткосрочния пазар на газ на едро по буква б);
ii)
предвиждане за начина, по който с тези мерки ще бъде повишена ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро;
г)
действията, които ще бъдат предприети за отмяна на временните мерки, в т.ч. критериите за предприемане на тези действия и предвижданият график.
2. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни по предложения доклад.
3. След консултацията операторът на преносната система представя доклада на националния регулаторен орган за одобрение. Първият доклад се представя в срок от шест месеца от влизането на настоящия регламент в сила, а следващите доклади, с които при необходимост се актуализира първият доклад, се представят ежегодно.
4. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение и го публикува в срок от шест месеца от получаването на пълния доклад. Това решение се съобщава незабавно на Агенцията и на Комисията. Когато решава дали да одобри доклада, националният регулаторен орган анализира ефекта му върху хармонизирането на режимите за балансиране, облекчаването на пазарната интеграция и осигуряването на недискриминационни условия, действителна конкуренция и ефикасно функциониране на пазара на газ.
5. Прилага се процедурата по член 27, параграф 2.
Член 47
Платформа за балансиране
1. Когато на краткосрочния пазар на газ на едро има или се очаква да има недостатъчна ликвидност или когато времевите и локалните продукти, необходими на оператора на преносната система, не могат да бъдат придобити на този пазар, се създава платформа за балансиране, за да може операторът на преносната система да извършва дейности по балансиране.
2. Операторите на преносни системи преценяват дали може да бъде създадена съвместна платформа за балансиране за съседните зони за балансиране в рамките на сътрудничеството между операторите на преносни системи или когато има достатъчен капацитет на междусистемните газопроводи и се смята, че е ефикасно да се създаде такава съвместна платформа за балансиране. Ако бъде създадена съвместна платформа за балансиране, тя се управлява от съответните оператори на преносни системи.
3. В случай че положението, описано в параграф 1, не се е променило след пет години, националният регулаторен орган може - при спазване на член 45, параграф 4 и след представяне на съответното изменение на доклада - да реши да продължи да управлява платформата за балансиране за нов срок, не по-дълъг от пет години.
Член 48
Алтернатива на платформата за балансиране
Когато операторът на преносната система може да докаже, че поради недостатъчен капацитет на междусистемните газопроводи между зоните за балансиране дадена платформа за балансиране не може да доведе до повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро и не може да осигури на оператора на преносната система възможност да извършва ефикасни действия за балансиране, той може да използва алтернативно средство, например услуги по балансиране, ако получи одобрението на националния регулаторен орган. Когато се използва такова алтернативно средство, трябва да се определят условията на последващите договорни механизми, както и приложимите цени и срок.
Член 49
Такса при временен дисбаланс
1. Когато са необходими временни мерки по член 45, цената може да бъде изчислена в съответствие с доклада по член 46, който замества методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс.
2. В този случай изчислението на цената може да се основава на административно регулирана цена или на приближение за пазарна цена или тя да бъде определена въз основа на сделките на платформата за балансиране.
3. Приближението за пазарна цена следва да отговаря на условията по член 22, параграф 6. При определянето на приближението се отчита рискът от манипулиране на пазара.
Член 50
Допустимо отклонение
1. Допустими отклонения може да се използват само когато ползвателите на мрежата нямат достъп до:
а)
краткосрочен пазар на газ на едро с достатъчна ликвидност;
б)
газа, който им е необходим за посрещане на краткосрочните колебания в търсенето и предлагането на газ; или
в)
достатъчна информация за входящите и изходящите си количества.
2. Допустими отклонения се използват:
а)
по отношение на размера на дневния дисбаланс на ползвателите на мрежата;
б)
по прозрачен и недискриминационен начин;
в)
само доколкото е необходимо и за най-краткия необходим срок.
3. Използването на допустими отклонения може да доведе до намаление на финансовия риск във връзка с пределната продажна цена или пределната покупна цена по отношение на част от или целия размер на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата за газоденя.
4. Размерът на допустимото отклонение е максималното количество газ, което ще бъде купено или продадено от всеки ползвател на мрежата на среднопретеглена цена. Ако има остатъчно количество газ, което представлява размера на дневния дисбаланс на всеки ползвател на мрежата, превишаващ размера на допустимото отклонение, това количество се продава или купува на пределната продажна цена или пределната покупна цена.
5. При определянето на размера на допустимото отклонение:
а)
се вземат предвид гъвкавостта на преносната мрежа и потребностите на ползвателя на мрежата;
б)
се взема предвид равнището на риск за ползвателя на мрежата при управлението на баланса между входящите и изходящите му количества;
в)
не трябва да се възпрепятства развитието на краткосрочния пазар на газ на едро;
г)
не трябва да се стига до неоснователно голямо повишение на разходите на оператора на преносната система за действията му за балансиране.
6. Размерът на допустимото отклонение се изчислява въз основа на входящите и изходящите количества на всеки ползвател на мрежата, без да се отчитат сделките във виртуалната точка за търговия, за всеки газоден. Подкатегориите се определят съгласно приложимите национални разпоредби.
7. Използваният размер на допустимото отклонение за неежедневно измерваните изходящи количества, определян съгласно приложимите национални разпоредби, се основава на разликата между съответните прогнозни неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата и разпределеното му неежедневно измервано изходящо количество.
8. Размерът на допустимото отклонение може да включва компонент, изчисляван с отчитане на отклонението от прогнозните неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата, като това отклонение е равно на количеството, с което:
а)
съответното прогнозно количество превишава разпределеното неежедневно измервано изходящо количество, когато размерът на дневния дисбаланс е положителна величина;
б)
разпределеното неежедневно измервано изходящо количество превишава съответното прогнозно количество, когато размерът на дневния дисбаланс е отрицателна величина.
ГЛАВА XI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ И ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 51
Освобождаване на излишъците от гъвкави продукти на оператора на преносната система
1. Когато с дългосрочните договори за поръчки за гъвкави продукти, които са действащи към датата на влизане на настоящия регламент в сила, на оператора на преносната система се предоставя правото да изтегля от или да подава към преносната мрежа определени количества газ, той се стреми да намали количествата на тези гъвкави продукти.
2. Когато определя наличното количество гъвкави продукти в излишък, което може да бъде подадено или изтеглено съгласно действащ дългосрочен договор, операторът на преносната система взема предвид използването на краткосрочните стандартизирани продукти.
3. Излишъците от гъвкави продукти може да бъдат освободени по един от следните начини:
а)
съгласно условията на действащия договор, когато той съдържа разпоредби, позволяващи намаляване на количеството газ, за което е поето задължение, и/или прекратяване на договора; или
б)
при липсата на такива договорни права - както следва:
i)
договорът остава в сила до прекратяването му съгласно приложимите условия;
ii)
договарящите се страни обсъждат възможността за допълнителни договорености за освобождаване обратно към пазара на излишъците от газ, които не са необходими за целите на балансирането, за да се осигури достъп на другите ползватели на мрежата до повече гъвкави продукти.
4. Когато в действащия договор се предвижда намаляване на гъвкавите продукти с количества, които съответстват на наличните излишъци, операторът на преносната система намалява тези гъвкави продукти в най-кратките практически възможни срокове след влизането на настоящия регламент в сила или веднага щом може да бъде установено съществуването на този излишък.
5. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни по конкретни предложения, които да бъдат приложени като временни мерки за освобождаване на излишъците от гъвкави продукти по действащ дългосрочен договор.
6. Операторът на преносната система публикува информация за действията си за балансиране, извършвани съгласно действащия дългосрочен договор.
7. Националният регулаторен орган може да определи цели за процента, с който трябва да бъдат намалени количествата по този дългосрочен договор, за да се повиши ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро.
Член 52
Преходни разпоредби
1. Въз основа на мотивирано искане от оператора на преносната система националният регулаторен орган може да му разреши да изпълни разпоредбите на настоящия регламент в срок от двадесет и четири месеца, считано от 1 октомври 2014 г., ако операторът на преносната система не прилага временна мярка по глава Х. В случай че националният регулаторен орган се възползва от тази възможност, настоящият регламент няма да се прилага в зоната за балансиране на този оператор на преносна система съгласно условията в решението на националния регулаторен орган и за определения в него преходен период.
2. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение по параграф 1 и го публикува в срок от три месеца от получаването на искането. Такова решение се съобщава незабавно на Агенцията и на Комисията.
Член 53
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Без да се засягат член 28, член 33, параграф 5, член 38, параграф 1, член 45, параграф 4, член 46, параграф 3, член 51 и член 52, настоящият регламент се прилага от 1 октомври 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави- членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2014 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 312/2014
(2014. gada 26. marts),
ar ko izveido tīkla kodeksu gāzes balansēšanai pārvades tīklos
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,
tā kā:
(1)
Lai uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu visiem patērētājiem iespēju iegādāties enerģiju par izdevīgākajām cenām, izšķiroša nozīme ir savstarpēji pilnībā savienota un funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides steidzamai pabeigšanai, tādējādi nodrošinot pieejamas un ilgtspējīgas enerģijas piegādi Savienības ekonomikai.
(2)
Lai panāktu lielāku tirgus integrāciju, ir svarīgi, ka gāzes balansēšanas noteikumi, ko piemēro pārvades tīklos, atvieglina gāzes tirdzniecību starp balansēšanas zonām, tādējādi veicinot tirgus likviditātes attīstību. Tādēļ ar šo regulu Savienības līmenī tiek izveidoti harmonizēti gāzes pārvades balansēšanas noteikumi, kuru mērķis ir tīkla lietotājiem radīt pārliecību par to, ka jebkurā balansēšanas zonā Savienībā izmaksu ziņā efektīvā un nediskriminējošā veidā būs iespējams pārvaldīt gāzes bilances pozīcijas.
(3)
Šī regula palīdz izveidot tādu konkurētspējīgu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu Eiropas Savienībā, kas ļauj nodrošināt gāzes fleksibilitāti no jebkura avota, lai piedāvātu to iegādāties un pārdot ar tirgus mehānismu palīdzību un tīkla lietotāji tādējādi varētu efektīvi sabalansēt balansēšanas portfeļus vai pārvades sistēmas operators varētu izmantot gāzes fleksibilitāti pārvades tīkla balansēšanai.
(4)
Regulā (EK) Nr. 715/2009 ir paredzēti nediskriminējoši noteikumi par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades tīkliem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Uz tirgus principiem balstīti balansēšanas noteikumi, nodrošinot nebalansa maksas, kas atspoguļo izmaksas, finansiāli stimulē tīkla lietotājus balansēt to balansēšanas portfeļus.
(5)
Piemērojot balansēšanas noteikumus, kas izstrādāti, lai veicinātu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību, tīkla lietotāji ir atbildīgi par to, lai, izmantojot tirdzniecības platformas, kas izveidotas nolūkā atvieglināt gāzes tirdzniecību starp tīkla lietotājiem un pārvades sistēmas operatoru, savas ievades sabalansētu ar izvadēm. Pārvades sistēmu operatori veic pārvades tīklu atlikušo balansēšanu, ja tas ir nepieciešams. Veicot šīs darbības, pārvades sistēmu operatoriem būtu jāievēro izdevīguma secība. Izdevīguma secība ir noteikta tā, lai pārvades sistēmas operatori, iepērkot gāzi, ņemtu vērā gan ekonomiskus, gan ar tehnisko darbību saistītus apsvērumus un izmantotu produktus, kurus iespējams piegādāt no plaša avotu klāsta, tostarp produktus no SDG un gāzes krātuvēm. Pārvades sistēmu operatoriem būtu jācenšas gāzes balansēšanas apjomu maksimāli nodrošināt ar īstermiņa standartizēto produktu pirkšanu un pārdošanu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū.
(6)
Lai tīkla lietotājiem nodrošinātu to balansēšanas portfeļu balansēšanas iespējas, šajā regulā ir noteiktas arī minimālās prasības, ko piemēro informācijas sniegšanai, lai ieviestu uz tirgus principiem balstītu balansēšanas režīmu. Tādēļ šajā regulā noteikto informācijas plūsmu mērķis ir veicināt balansēšanas režīmu pa dienām, un šai informācijai jāpalīdz tīkla lietotājam izmaksu ziņā efektīvi pārvaldīt tā riskus un iespējas.
(7)
Turklāt, lai aizsargātu sensitīvu komercinformāciju, saskaņā ar šo regulu pārvades sistēmu operatoriem būtu jāsaglabā šīs regulas īstenošanas nolūkā saņemtās informācijas un datu konfidencialitāte, un tie šo informāciju vai datus ne pilnīgi, ne daļēji nedrīkst izpaust trešām pusēm, izņemot tiesību aktos noteiktos gadījumos un noteiktajā apmērā.
(8)
Šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, kuru tā papildina un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Citos tiesību aktos iekļautās atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu piemēro jaudām, kas nav izņēmuma jaudas, lielās jaunās infrastruktūrās, kurām piešķirts atbrīvojums no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) bijušā 18. panta piemērošanas, tiktāl, cik šīs regulas piemērošana negatīvi neietekmē šāda izņēmuma piemērošanu. Šo regulu piemēro, ņemot vērā starpsavienojumu specifiku.
(9)
Šī regula ir izstrādāta, ievērojot procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tajā tiek pilnīgāk harmonizēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 21. pantā paredzētie balansēšanas noteikumi, lai sekmētu gāzes tirdzniecību.
(10)
Šajā regulā ir iekļauti noteikumi, kuri attiecas uz sadales sistēmas operatoriem un kuru mērķis ir harmonizēt operatoru uzdevumus tikai tādos gadījumos un tādā mērā, kā nepieciešams, lai nodrošinātu šo noteikumu pienācīgu īstenošanu.
(11)
Īstenojot šo regulu, dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem jāņem vērā paraugprakse un jācenšas harmonizēt šīs regulas īstenošanu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm vajadzētu nodrošināt, ka šie balansēšanas noteikumi visā Savienības teritorijā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā.
(12)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido tīkla kodeksu, kur ietverti gāzes balansēšanas noteikumi, tostarp ar tīklu saistīti noteikumi par nominācijas procedūrām, noteikumi par nebalansa maksām, ar dienas nebalansa maksu saistītu strīdu izšķiršanas kārtība un noteikumi par tehniskās darbības balansēšanu starp pārvades sistēmu operatoru tīkliem.
2. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro balansēšanas zonām Savienības robežās.
2. Šo regulu nepiemēro balansēšanas zonām tajās dalībvalstīs, kurām piešķirta atkāpe, pamatojoties uz Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu.
3. Šo regulu nepiemēro piešķīrumu un tā vēlāk atvasinātā faktiskā patēriņa iespējamai saskaņošanai, kas iegūts no galalietotāja skaitītāju rādījumiem.
4. Šo regulu nepiemēro ārkārtas situācijās, kad pārvades sistēmas operatoram ir jāievieš īpaši pasākumi, kas noteikti saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (5).
5. No šīs regulas izrietošās tīkla lietotāju tiesības un pienākumus piemēro tikai tiem tīkla lietotājiem, kuri ir noslēguši tiesiski saistošu līgumu - transporta līgumu vai citu līgumu -, kas tiem ļauj iesniegt tirdzniecības paziņojumus saskaņā ar 5. pantu.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) Nr. 984/2013, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Regulu (EK) Nr. 715/2009 (6), 3. pantā, kā arī Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā. Papildus piemēro šādas definīcijas:
1)
“balansēšanas zona” ir ieejas-izejas sistēma, kurai piemēro īpašu balansēšanas režīmu un kura var ietvert sadales sistēmas vai šo sistēmu daļas;
2)
“balansēšanas darbība” ir darbība, ko pārvades sistēmas operators veic, lai mainītu gāzes plūsmas virzienu uz pārvades tīklu vai no tā, izņemot darbības, kas saistītas ar gāzi, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, un pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai;
3)
“balansēšanas neitralitātes maksa” ir maksa, ko pārvades sistēmas operators maksā attiecīgajiem tīkla lietotājiem vai saņem no tiem par balansēšanas darbību veikšanu un ko veido starpība starp saņemtajām vai saņemamām summām un samaksātajām vai maksājamām summām;
4)
“tirdzniecības platforma” ir tirdzniecības platformas operatora nodrošināta un pārvaldīta elektroniska platforma, kur tirdzniecības dalībnieki var piedāvāt un pieņemt, tostarp izmantojot pārskatīšanas un atsaukuma tiesības, piedāvājumus vai solījumus par gāzi, kas vajadzīga gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai, ievērojot noteikumus, kas attiecas uz tirdzniecības platformu un ko pārvades sistēmas operators piemēro tirdzniecībā balansēšanas darbību veikšanai;
5)
“tirdzniecības dalībnieks” ir tīkla lietotājs vai pārvades sistēmas operators, kam ir līgums ar tirdzniecības platformas operatoru un kas atbilst nosacījumiem darījumu veikšanai tirdzniecības platformā;
6)
“balansēšanas platforma” ir tirdzniecības platforma, kur pārvades sistēmas operators ir tirdzniecības dalībnieks visos tirgus darījumos;
7)
“balansēšanas pakalpojums” ir pakalpojums, ko pārvades sistēmas operatoram sniedz saskaņā ar līgumu par gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai vajadzīgās gāzes piegādi, kas nav standartizēts īstermiņa produkts;
8)
“apstiprinātais daudzums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators apstiprinājis kā ieplānotu vai pārplānotu ievadīšanai gāzes plūsmā gāzes dienā D;
9)
“dienas nebalansa maksa” ir naudas summa, ko tīkla lietotājs maksā vai saņem par dienas nebalansa daudzumu;
10)
“ik dienas mērīts” - gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vienu reizi gāzes dienā;
11)
“vairākas reizes dienā mērīts” - gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vismaz divas reizes gāzes dienā;
12)
“retāk nekā ik dienas mērīts” - gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots retāk nekā vienu reizi gāzes dienā;
13)
“balansēšanas portfelis” ir tīkla lietotāja ievadītā un izvadītā daudzuma sagrupējums;
14)
“paziņotais daudzums” ir gāzes daudzums, kas nodots starp pārvades sistēmas operatoru un tīkla lietotāju vai tīkla lietotājiem, vai balansēšanas portfeļiem;
15)
“piešķīrums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators ir piešķīris tīkla lietotājam kā ievadi vai izvadi, kas izteikta kWh, lai noteiktu dienas nebalansa daudzumu;
16)
“renominācijas cikls” ir procedūra, ko pārvades sistēmas operators īsteno, lai pēc renominācijas saņemšanas sniegtu tīkla lietotājam paziņojumu par apstiprinātajiem daudzumiem;
17)
“tekošās dienas maksa” ir maksa, ko tekošās dienas saistību rezultātā uzliek pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam, vai maksājums, kas jāveic pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam;
18)
“tekošās dienas saistības” ir noteikumu kopums, ko pārvades sistēmas operators gāzes dienā piemēro tīkla lietotājiem attiecībā uz tīkla lietotāju ievadēm un izvadēm;
19)
“pamatvariants” ir informēšanas modelis, kurā informāciju par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm veido nākamās dienas un tekošās dienas prognozes;
20)
“1. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm un ik dienas mērītajām izvadēm pamatojas uz sadalījumu starp gāzes dienā mērītajām plūsmām;
21)
“2. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir nākamās dienas prognoze.
II NODAĻA
BALANSĒŠANAS SISTĒMA
4. pants
Vispārējie principi
1. Tīkla lietotāji ir atbildīgi par savu balansēšanas portfeļu balansēšanu, lai pēc iespējas samazinātu vajadzību pārvades sistēmas operatoriem veikt šajā regulā paredzētās balansēšanas darbības.
2. Balansēšanas noteikumiem, kas noteikti atbilstīgi šai regulai, ir jāatbilst faktiskajām sistēmas vajadzībām, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoriem pieejamos resursus, un jāstimulē tīkla lietotāji efektīvi balansēt savus balansēšanas portfeļus.
3. Tīkla lietotāji var noslēgt tādu tiesiski saistošu līgumu ar pārvades sistēmas operatoru, kas tiem ļauj iesniegt tirdzniecības paziņojumus, neatkarīgi no tā, vai tie ir noslēguši līgumu par transporta jaudu.
4. Balansēšanas zonā, kurā darbojas vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, šo regulu piemēro visiem pārvades sistēmas operatoriem šajā balansēšanas zonā. Ja atbildība par šo pārvades tīklu balansa nodrošināšanu ir nodota kādai struktūrai, šo regulu šai struktūrai piemēro tādā mērā, kāds noteikts piemērojamos valsts noteikumos.
5. pants
Tirdzniecības paziņojumi un piešķīrumi
1. Gāzes nodošanu starp diviem balansēšanas portfeļiem vienā balansēšanas zonā veic, izmantojot tirdzniecības paziņojumus par piegādi un iegādi, kas gāzes dienā iesniegti pārvades sistēmas operatoram.
2. Tirdzniecības paziņojumu iesniegšanas, atsaukšanas un grozīšanas termiņus pārvades sistēmas operators nosaka transporta līgumā vai citā tiesiski saistošā līgumā ar tīkla lietotājiem, vajadzības gadījumā ņemot vērā tirdzniecības paziņojumu apstrādei nepieciešamo laiku. Pārvades sistēmas operators dod iespēju tīkla lietotājiem iesniegt tirdzniecības paziņojumu tuvu brīdim, kad tirdzniecības paziņojums stājas spēkā.
3. Pārvades sistēmas operators pēc iespējas saīsina tirdzniecības paziņojumu apstrādes ilgumu. Apstrādes laiks nav ilgāks par trīsdesmit minūtēm, izņemot gadījumus, kuros laiks līdz brīdim, kad tirdzniecības paziņojums stājas spēkā, ir pietiekams, lai pagarinātu apstrādes laiku līdz divām stundām.
4. Tirdzniecības paziņojums ietver vismaz šādu informāciju:
a)
gāzes dienu, par kuru tiek veikta gāzes nodošana;
b)
attiecīgo balansēšanas portfeļu identifikāciju;
c)
norādi, vai sniegtais tirdzniecības paziņojums ir par piegādi vai iegādi;
d)
paziņoto daudzumu, kas izteikts kWh/d par dienā paziņoto daudzumu vai kWh/h par stundā paziņoto daudzumu, ievērojot pārvades sistēmas operatora prasības.
5. Ja pārvades sistēmas operators saņem savstarpēji atbilstošus tirdzniecības paziņojumus par piegādi un iegādi un paziņotie daudzumi ir vienādi, pārvades sistēmas operators paziņoto daudzumu piešķir attiecīgajiem balansēšanas portfeļiem:
a)
kā izvadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par piegādi; un
b)
kā ievadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par iegādi.
6. Ja 5. punktā minētie paziņotie daudzumi nav vienādi, pārvades sistēmas operators vai nu piešķir mazāko paziņoto daudzumu, kas norādīts attiecīgajā tirdzniecības paziņojumā, vai noraida abus tirdzniecības paziņojumus. Piemērojamo noteikumu pārvades sistēmas operators nosaka piemērojamajā transporta līgumā vai citā tiesiski saistošā līgumā.
7. Pakalpojuma sniedzējs nedrīkst tikt kavēts rīkoties tīkla lietotāja uzdevumā, lai pildītu 5. punktā minētos uzdevumus, kuriem vajadzīgs pārvades sistēmas operatora iepriekšējs apstiprinājums.
8. Tīkla lietotājs var iesniegt tirdzniecības paziņojumu gāzes dienā neatkarīgi no tā, vai attiecīgais tīkla lietotājs gāzes dienā ir veicis nomināciju.
9. Šā panta 1.-8. punktu mutatis mutandis piemēro pārvades sistēmu operatoriem, kas veic tirdzniecību saskaņā ar 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
III NODAĻA
TEHNISKĀS DARBĪBAS BALANSĒŠANA
6. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Pārvades sistēmu operators veic balansēšanas darbības, lai:
a)
uzturētu pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās;
b)
dienas beigās pārvades tīklā sasniegtu tādu pieejamās tīkla bufergāzes apjomu, kas ir citāds, nekā prognozēts pēc ievadēm un izvadēm attiecīgajā gāzes dienā, un kas atbilst ekonomiskai un efektīvai pārvades tīklu darbībai.
2. Veicot balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators attiecībā uz balansēšanas zonu ņem vērā vismaz šādu informāciju:
a)
pārvades sistēmas operatora veiktos aprēķinus par gāzes pieprasījumu gāzes dienā, kurā ir jāveic balansēšanas darbība(-as), kopumā un šīs dienas ietvaros;
b)
informāciju par nominācijām un piešķīrumiem, kā arī mērītās gāzes plūsmas;
c)
gāzes spiedienu visā(-os) pārvades tīklā(-os).
3. Pārvades sistēmu operatori veic balansēšanas darbības:
a)
tirdzniecības platformā pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus; un/vai
b)
izmantojot balansēšanas pakalpojumus.
4. Veicot balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators ievēro šādus principus:
a)
balansēšanas darbības veic nediskriminējošā veidā;
b)
balansēšanas darbībās ņem vērā visus pārvades sistēmu operatoru pienākumus pārvaldīt ekonomisku un rentablu pārvades tīklu.
7. pants
Standartizēti īstermiņa produkti
1. Standartizētus īstermiņa produktus tirgo piegādei tekošajā dienā vai nākamajā dienā septiņas dienas nedēļā saskaņā ar piemērojamiem tirdzniecības platformas noteikumiem, par kuriem vienojušies tirdzniecības platformas operators un pārvades sistēmas operators.
2. Ierosinošais tirdzniecības dalībnieks ir tirdzniecības dalībnieks, kas tirdzniecības platformā ievieto tirdzniecības piedāvājumu vai solījumu, un akceptējošais tirdzniecības dalībnieks ir tirdzniecības dalībnieks, kas to pieņem.
3. Tirgojot virtuālo produktu:
a)
viens tirdzniecības dalībnieks sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi, un otrs tirdzniecības dalībnieks - tirdzniecības paziņojumu par piegādi;
b)
abos tirdzniecības paziņojumos norāda gāzes daudzumu, ko tirdzniecības dalībnieks, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par piegādi, nodod tirdzniecības dalībniekam, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi;
c)
ja izmanto stundā paziņoto daudzumu, to piemēro vienādi visām gāzes dienā atlikušajām stundām, sākot no norādītā sākuma laika, un tam jābūt vienādam ar nulli visās stundās pirms sākuma laika.
4. Tirgojot lokalizētu produktu:
a)
pārvades sistēmas operators nosaka attiecīgos ieejas un izejas punktus vai punktu grupas, ko var izmantot;
b)
jāizpilda visi 3. punktā paredzētie nosacījumi;
c)
ierosinošais tirdzniecības dalībnieks maina gāzes daudzumu, kas jāpiegādā pārvades tīklā vai jāizvada no tā konkrētā ieejas vai izejas punktā, par daudzumu, kas vienāds ar paziņoto daudzumu, un attiecīgi sniedz pārvades sistēmas operatoram apliecinājumu, ka daudzums ir mainīts.
5. Tirgojot temporālu produktu:
a)
jāizpilda 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi;
b)
piemēro stundā paziņoto daudzumu stundām gāzes dienā, sākot no konkrēta sākuma laika līdz konkrētam beigu laikam, un šis daudzums ir vienāds ar nulli visās stundās pirms sākuma laika un vienāds ar nulli visās stundās pēc beigu laika.
6. Tirgojot temporālu lokalizētu produktu, ievēro 4. punkta a) un c) apakšpunktā un 5. punktā paredzētos nosacījumus.
7. Izveidojot standartizētus īstermiņa produktus, blakus esošu balansēšanas zonu pārvades sistēmu operatori sadarbojas, lai noteiktu attiecīgos produktus. Katrs pārvades sistēmas operators bez liekas kavēšanās informē attiecīgos tirdzniecības platformu operatorus par šādas sadarbības rezultātiem.
8. pants
Balansēšanas pakalpojumi
1. Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības iepirkt balansēšanas pakalpojumus tādās situācijās, kad zināms vai paredzams, ka standartizēti īstermiņa produkti nevarēs nodrošināt pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās, vai gadījumos, kad standartizētu īstermiņa produktu tirdzniecība nav likvīda.
2. Lai, izmantojot balansēšanas pakalpojumus, veiktu balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators, kurš iepērk šos balansēšanas pakalpojumus, ņem vērā vismaz šādus faktorus:
a)
kā balansēšanas pakalpojumi saglabās pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās;
b)
balansēšanas pakalpojumu reaģēšanas laiku, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu reaģēšanas laiku;
c)
balansēšanas pakalpojumu iepirkuma un izmantošanas aplēstās izmaksas, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu izmantošanas aplēstajām izmaksām;
d)
gāzes piegādes vietu;
e)
pārvades sistēmas operatora prasības attiecībā uz gāzes kvalitāti;
f)
kādā mērā balansēšanas pakalpojumu iepirkums un izmantošana var ietekmēt gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti.
3. Balansēšanas pakalpojumus iepērk, balstoties uz tirgus principiem, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu publiskā iepirkuma procedūru atbilstīgi piemērojamajiem valsts noteikumiem, proti:
a)
pirms līgumsaistību uzņemšanās par balansēšanas pakalpojumu pārvades sistēmas operators publicē neierobežojošu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, norādot mērķi, priekšmetu un attiecīgos norādījumus pretendentiem, lai tie varētu piedalīties konkursa procedūrā;
b)
konkursa rezultātus publicē, neskarot sensitīvas komercinformācijas aizsardzību, un katram pretendentam atklāj attiecīgos rezultātus.
4. Īpašās situācijās valsts regulatīvā iestāde var atļaut publiskā konkursa vietā piemērot citu pārredzamu un nediskriminējošu procedūru.
5. Ja vien valsts regulatīvās iestādes lēmumā nav atļauts ilgāks balansēšanas pakalpojuma sniegšanas laiks, balansēšanas pakalpojumu sniegšanas laiks nav ilgāks par vienu gadu, un sākuma datums ietilpst divpadsmit mēnešu periodā no attiecīgo līgumslēdzēju pušu saistību sākuma.
6. Pārvades sistēmas operators reizi gadā pārskata tā balansēšanas pakalpojumu izmantošanu, lai novērtētu, vai pieejami standartizēti īstermiņa produkti labāk atbilstu pārvades sistēmas operatora tehniskās darbības prasībām un vai balansēšanas pakalpojumu izmantošanas apmēru nākamajā gadā varētu samazināt.
7. Pārvades sistēmas operators reizi gadā publicē informāciju par iepirktajiem balansēšanas pakalpojumiem un ar tiem saistītajām izmaksām.
9. pants
Izdevīguma secība
1. Saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteiktajiem principiem, pieņemot lēmumu par piemērotu balansēšanas darbību izvēli, pārvades sistēmas operators:
a)
piešķir prioritāti virtuālajiem produktiem, ja un kādā mērā tas ir atbilstīgi, attiecībā pret citiem pieejamiem standartizētiem īstermiņa produktiem;
b)
turpmāk izklāstītajos gadījumos izmanto pārējos īstermiņa standartizētos produktus:
1)
lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un/vai sākot no konkrēta laikposma gāzes dienā;
2)
temporālus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot virtuālo produktu kopumu vai lokalizētus produktus;
3)
temporālus lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot lokalizēto produktu kopumu vai lokalizētus produktus;
c)
izmanto balansēšanas pakalpojumus tikai tad, ja saskaņā ar attiecīgā pārvades sistēmas operatora izvērtējumu standartizēti īstermiņa produkti nenodrošinās vai, visticamāk, nenodrošinās vajadzīgos resursus, lai nodrošinātu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās.
Pārvades sistēmas operators ņem vērā izmaksu efektivitāti a)-c) apakšpunktā minētajos attiecīgajos izdevīguma secības līmeņos.
2. Tirgojot standartizētus īstermiņa produktus, pārvades sistēmas operators piešķir prioritāti tekošās dienas produktu izmantošanai, salīdzinot ar nākamās dienas produktiem, ja un ciktāl tas ir atbilstīgi.
3. Pārvades sistēmas operators kā alternatīvu virtuālo produktu un/vai lokalizētu produktu tirgošanai savā(-ās) balansēšanas zonā(-ās) var lūgt valsts regulatīvajai iestādei atļauju tirgoties blakus esošā balansēšanas zonā un transportēt gāzi uz šo balansēšanas zonu un no tās. Lemjot par atļaujas piešķiršanu, valsts regulatīvā iestāde var apsvērt alternatīvus risinājumus, lai uzlabotu vietējā tirgus darbību. Pārvades sistēmas operators un valsts regulatīvā iestāde reizi gadā pārskata piemērojamos noteikumus. Minētās balansēšanas izmantošana neliedz tīkla lietotājiem piekļūt attiecīgajam starpsavienojuma punktam un izmantot tā jaudu.
4. Pārvades sistēmas operators katru gadu publicē informāciju par to balansēšanas darbību izmaksām, biežumu un daudzumu, kas veiktas saskaņā ar 1. punktā noteiktajām prasībām, un to balansēšanas darbību izmaksām, biežumu un daudzumu, kas veiktas saskaņā ar 3. punktu.
10. pants
Tirdzniecības platforma
1. Lai iepirktu standartizētus īstermiņa produktus, pārvades sistēmas operators veic tirdzniecību tirdzniecības platformā, kas atbilst ikvienam no šiem kritērijiem:
a)
nodrošina pietiekamu atbalstu visā gāzes dienā, lai tīkla lietotāji varētu veikt tirdzniecību, bet pārvades sistēmu operatori varētu veikt atbilstīgas balansēšanas darbības, izmantojot tirdzniecību ar attiecīgiem standartizētiem īstermiņa produktiem;
b)
nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi;
c)
sniedz pakalpojumus, pamatojoties uz vienlīdzīgiem nosacījumiem;
d)
nodrošina anonīmu tirdzniecību vismaz līdz brīdim, kamēr darījums ir noslēgts;
e)
sniedz visiem tirdzniecības dalībniekiem sīku pārskatu par pašreizējiem priekšlikumiem un solījumiem;
f)
nodrošina pārvades sistēmas operatoram pienācīgu informāciju par visiem tirdzniecības darījumiem.
2. Pārvades sistēmas operators cenšas nodrošināt vismaz vienas tirdzniecības platformas atbilstību visiem 1. punktā minētajiem kritērijiem. Ja pārvades sistēmas operatoram nav izdevies nodrošināt, lai vismaz viena tirdzniecības platforma atbilstu šiem kritērijiem, tas veic vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu balansēšanas platformu vai kopēju balansēšanas platformu saskaņā ar 47. pantu.
3. Pēc katra tirdzniecības darījuma noslēgšanas tirdzniecības platformas operators tirdzniecības dalībniekiem dara zināmu pietiekamu informāciju, kas vajadzīga, lai apstiprinātu tirdzniecības darījumu.
4. Tirdzniecības dalībnieks atbild par tirdzniecības paziņojuma iesniegšanu pārvades sistēmas operatoram saskaņā ar 5. pantu, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar tirdzniecības platformai piemērojamajiem noteikumiem atbildība ir nodota tirdzniecības platformas operatoram vai trešai pusei.
5. Tirdzniecības platformas operators:
a)
pēc katra tirdzniecības darījuma bez liekas kavēšanās publicē pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; vai
b)
pārvades sistēmas operatoram sniedz informāciju, ja pārvades sistēmas operators nolemj publicēt pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; pārvades sistēmas operators bez liekas kavēšanās publicē šo informāciju.
Ja vienā balansēšanas zonā ir vairāk nekā viens tirdzniecības platformas operators, piemēro b) apakšpunktu.
6. Tirdzniecības platformas operators ļauj tīkla lietotājiem tirgoties savā tirdzniecības platformā tikai tādā gadījumā, ja tiem ir tiesības sniegt tirdzniecības paziņojumus.
7. Pārvades sistēmas operators, neskarot citus tiesībaizsardzības līdzekļus, kas saskaņā ar tirdzniecības platformai piemērojamajiem noteikumiem šādā gadījumā varētu būt pieejami tirdzniecības platformas operatoram, bez liekas kavēšanās informē tirdzniecības platformas operatoru, ja saskaņā ar spēkā esošajiem piemērojamajiem līguma noteikumiem tīkla lietotājs ir zaudējis tiesības sniegt tirdzniecības paziņojumus un tāpēc ir zaudējis arī tiesības tirgoties tirdzniecības platformā.
11. pants
Stimuli
1. Lai veicinātu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti, valsts regulatīvā iestāde var stimulēt pārvades sistēmas operatoru veikt balansēšanas darbības efektīvi vai maksimāli veikt balansēšanas darbības, izmantojot standartizētu īstermiņa produktu tirdzniecību.
2. Pārvades sistēmas operators var iesniegt apstiprināšanai valsts regulatīvajā iestādē stimulēšanas mehānismu, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vispārīgajiem principiem.
3. Pirms 2. punktā minētā priekšlikuma iesniegšanas pārvades sistēmas operators pēc savas iniciatīvas vai pēc valsts regulatīvās iestādes pieprasījuma var apspriesties ar ieinteresētajām pusēm.
4. Stimulēšanas mehānisms:
a)
ir pamatots uz pārvades sistēmas operatora darbības rezultātiem, kas paredz ierobežotu maksājumu, ko pārvades sistēmas operatoram maksā par darbības rādītāju pārsniegšanu un ko pārvades sistēmas operators maksā par darbības rādītāju neizpildi, ko mēra, salīdzinot ar iepriekš noteiktiem darbības mērķiem, kas inter alia var ietvert ar izmaksām saistītus mērķus;
b)
ņem vērā pārvades sistēmas operatora rīcībā esošos līdzekļus darbības rādītāju kontrolei;
c)
nodrošina, ka tā piemērošana precīzi atspoguļo pienākumu sadali iesaistīto pušu starpā;
d)
tiek piemērots tā gāzes tirgus, kurā to paredzēts ieviest, attīstības līmenim;
e)
regulāri tiek pārskatīts; to dara valsts regulatīvā iestāde, cieši sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru, lai izvērtētu, vai un kādā mērā varētu būt vajadzīgi tā grozījumi.
IV NODAĻA
NOMINĀCIJAS
12. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Gāzes daudzumu, ko paziņo nominācijā un renominācijā, izsaka vai nu kWh/d - dienas nominācijām un renominācijām, vai kWh/h - stundas nominācijām un renominācijām.
2. Pārvades sistēmas operators papildus šajā regulā noteiktajām prasībām var prasīt tīkla lietotājiem sniegt papildu informāciju par nominācijām un renominācijām, inter alia iekļaujot precīzas, atjauninātas un pietiekami detalizētas prognozes attiecībā uz paredzētajām ievadēm un izvadēm - atbilstīgi pārvades sistēmas operatora konkrētajām vajadzībām.
3. Regulas 13. līdz 16. pantu par nominācijām un renominācijām attiecībā uz negrupētas jaudas produktiem mutatis mutandis piemēro nominācijām un renominācijām, kas attiecas uz grupētas jaudas produktiem. Pārvades sistēmu operatori sadarbojas, lai starpsavienojumu punktos saistītiem produktiem piemērotu nominācijas un renominācijas noteikumus.
4. Regulas 15. panta 3. punkta un 17. panta 1. punkta piemērošana neskar minimālo atslēgšanas sagatavošanās laiku, kas minēts Komisijas 2013. gada 14. oktobra Regulas (ES) Nr. 984/2013, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Regulu (EK) Nr. 715/2009 (7), 22. pantā.
13. pants
Informācija par nominācijām un renominācijām starpsavienojumu punktos
Nominācijās un renominācijās, ko tīkla lietotāji paziņo pārvades sistēmu operatoriem attiecībā uz starpsavienojumu punktiem, ietver vismaz šādu informāciju:
1)
starpsavienojuma punkta identifikāciju;
2)
gāzes plūsmas virzienu;
3)
tīkla lietotāja identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju;
4)
tīkla lietotāja darījumu partnera identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju;
5)
nominācijā vai renominācijā paziņotās gāzes plūsmas sākuma un beigu laiku;
6)
gāzes dienu D;
7)
transportējamās gāzes daudzumu.
14. pants
Nominācijas procedūra starpsavienojumu punktos
1. Tīkla lietotājam ir tiesības pārvades sistēmas operatoram iesniegt gāzes dienas D nomināciju ne vēlāk kā gāzes dienas D-1 nominācijas termiņā. Nominācijas termiņš ir gāzes dienā D-1 pulksten 13.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 12.00 pēc UTC (vasaras laiks).
2. Pārvades sistēmas operators ņem vērā pēdējo nomināciju, ko saņēmis no tīkla lietotāja pirms nominācijas termiņa beigām.
3. Pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta paziņojumu par apstiprināto daudzumu ne vēlāk par gāzes dienas D-1 apstiprināšanas termiņa beigām. Apstiprināšanas termiņš ir gāzes dienā D-1 pulksten 15.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 14.00 pēc UTC (vasaras laiks).
4. Pārvades sistēmu operatori abās starpsavienojuma punkta pusēs var vienoties par pirmsnominācijas cikla piedāvāšanu, kur:
a)
tīkla lietotājiem nav obligāti jāiesniedz nominācijas;
b)
tīkla lietotāji pārvades sistēmu operatoriem var iesniegt nominācijas gāzes dienai D ne vēlāk kā pulksten 12.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks) gāzes dienā D-1;
c)
pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta ziņojumu par apstrādātajiem daudzumiem ne vēlāk kā pulksten 12.30 pēc UTC vai, ja piemēro vasaras laiku, - pulksten 11.30 pēc UTC gāzes dienā D-1.
5. Ja tīkla lietotājs līdz nominācijas iesniegšanas termiņa beigām nav iesniedzis derīgu nomināciju, attiecīgie pārvades sistēmu operatori var piemērot noklusējuma nominācijas noteikumu, par kuru ir vienojušies šie pārvades sistēmu operatori. Spēkā esošo noklusējuma nominācijas noteikumu starpsavienojuma punktā dara zināmu pārvades sistēmu operatoru tīkla lietotājiem.
15. pants
Renominācijas procedūra starpsavienojumu punktos
1. Tīkla lietotājam ir tiesības iesniegt renominācijas periodā, kas sākas tūlīt pēc apstiprināšanas termiņa beigām un beidzas ne agrāk kā trīs stundas pirms gāzes dienas D beigām. Pārvades sistēmas operators renominācijas ciklu sāk katras renominācijas perioda stundas sākumā.
2. Pārvades sistēmas operators renominācijas ciklā ņem vērā pēdējo renomināciju, ko saņēmis no tīkla lietotāja pirms renominācijas cikla sākuma.
3. Pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta ziņojumu par apstiprināto daudzumu ne vēlāk kā divu stundu laikā pēc katra renominācijas cikla sākuma. Gāzes plūsmas faktiskas izmaiņas sākas divas stundas pēc renominācijas cikla sākuma, izņemot gadījumus, kad:
a)
tīkla lietotājs ir pieprasījis vēlāku laiku; vai
b)
pārvades sistēmas operators ir atļāvis agrāku laiku.
4. Pieņem, ka jebkuras gāzes plūsmas izmaiņas sākas katras stundas sākumā.
16. pants
Īpaši noteikumi starpsavienojumu punktos
1. Ja vienā starpsavienojuma punktā vienlaikus ir dienas un stundas nominācijas un renominācijas, pārvades sistēmu operatori vai valstu regulatīvās iestādes (attiecīgos gadījumos) var apspriesties ar ieinteresētajām pusēm, lai noteiktu, vai abās šā starpsavienojuma punkta pusēs būtu jāiesniedz harmonizētas nominācijas un renominācijas. Apspriešanā jāapsver vismaz šādi faktori:
a)
finansiālā ietekme uz pārvades sistēmu operatoriem un tīkla lietotājiem;
b)
ietekme uz pārrobežu tirdzniecību;
c)
ietekme uz dienas balansēšanas režīmu starpsavienojuma(-u) punktā(-os).
2. Pēc minētās apspriešanās ierosinātos grozījumus, ja tādi ir, apstiprina valsts regulatīvās iestādes. Tiklīdz grozījumi ir apstiprināti, pārvades sistēmu operatori attiecīgi groza pastāvošos starpsavienojumam piemērojamos līgumus un transporta līgumus vai citus tiesiski saistošus līgumus un publicē šos grozījumus.
17. pants
Nomināciju un renomināciju noraidīšana vai pieprasītā gāzes daudzuma maiņa starpsavienojumu punktos
1. Pārvades sistēmu operatori drīkst noraidīt:
a)
nomināciju vai renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc nominācijas iesniegšanas termiņa beigām vai renominācijas cikla sākuma, ja:
i)
tās saturs neatbilst prasībām;
ii)
to ir iesniegusi struktūra, kas nav tīkla lietotājs;
iii)
dienas nominācijas un renominācijas pieņemšanas gadījumā netiešās nominētās plūsmas rādītājs kļūst negatīvs;
iv)
tā pārsniedz tīkla lietotājam piešķirto jaudu;
b)
renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc renominācijas cikla sākuma arī šādos gadījumos:
i)
tā pārsniedz tīkla lietotājam atlikušajās stundās piešķirto jaudu, izņemot gadījumus, kad šī renominācija ir iesniegta, lai pieprasītu atslēdzamu jaudu, ja tādu piedāvā pārvades sistēmas operators;
ii)
stundas renominācijas pieņemšanas gadījumā rodas paredzamā gāzes plūsmas maiņa pirms renominācijas cikla beigām.
2. Pārvades sistēmas operators nenoraida tīkla lietotāja nomināciju un renomināciju, pamatojoties tikai uz to, ka šā tīkla lietotāja paredzētā ievade nav vienāda ar paredzēto izvadi.
3. Ja renominācija ir noraidīta, pārvades sistēmas operators izmanto pēdējo apstiprināto tīkla lietotāja daudzumu, ja tāds ir.
4. Neskarot īpašos noteikumus, ko piemēro attiecībā uz atslēdzamu jaudu un jaudu, uz kuru attiecas pārslodzes novēršanas noteikumi, pārvades sistēmas operators nominācijā un renominācijā pieprasīto gāzes daudzumu principā var grozīt tikai izņēmuma gadījumos un ārkārtas situācijās, ja ir acīmredzams sistēmas drošības un stabilitātes apdraudējums. Pārvades sistēmu operatori par visām šādām darbībām paziņo valsts regulatīvajai iestādei.
18. pants
Nominācijas un renominācijas procedūra punktos, kas nav starpsavienojumu punkti
1. Ja tas jau nav noteikts, valsts regulatīvā iestāde pēc apspriešanās ar pārvades sistēmas operatoru nosaka, kuros punktos, kas nav starpsavienojumu punkti, jāpiemēro nominācijas un renominācijas procedūra.
2. Ja punktos, kas nav starpsavienojumu punkti, tiek prasīts piemērot nominācijas un renominācijas procedūru, piemēro šādus principus:
a)
tīkla lietotājiem ir tiesības iesniegt gāzes dienas renominācijas;
b)
pārvades sistēmas operators, ievērojot 17. pantā minētos termiņus, apstiprina vai noraida iesniegtās nominācijas un renominācijas.
V NODAĻA
DIENAS NEBALANSA MAKSA
19. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Tīkla lietotāji maksā vai (attiecīgi) ir tiesīgi saņemt dienas nebalansa maksu par savu dienas nebalansa daudzumu katrā gāzes dienā.
2. Dienas nebalansa maksu norāda atsevišķi pārvades sistēmas operatora rēķinos tīkla lietotājiem.
3. Dienas nebalansa maksā atspoguļo izmaksas, un tajā ņem vērā pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbību cenas, ja tādas ir, un nelielu korekciju, kā paredzēts 22. panta 6. punktā.
20. pants
Dienas nebalansa maksas aprēķināšanas metodika
1. Pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei iesniedz apstiprināšanai metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, ko piemēro tā balansēšanas zonā.
2. Pēc apstiprināšanas metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, publicē attiecīgajā tīmekļa vietnē. Laikus publicē šīs metodikas atjauninājumu.
3. Metodikā, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, iekļauj:
a)
regulas 21. pantā minēto dienas nebalansa daudzuma aprēķināšanu;
b)
piemērojamās cenas aprēķinu, kas minēts 22. pantā; un
c)
visus citus nepieciešamos rādītājus.
21. pants
Dienas nebalansa daudzuma aprēķināšana
1. Pārvades sistēmu operators katram tīkla lietotāja balansēšanas portfelim katras gāzes dienas nebalansa daudzumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:
dienas nebalansa daudzums = ievades - izvades.
2. Dienas nebalansa daudzuma aprēķinu atbilstīgi pielāgo, ja:
a)
tiek piedāvāts tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojums; un/vai
b)
cits pasākums, kur tīkla lietotāji nodrošina gāzi, tostarp gāzi natūrā, lai segtu:
i)
tādas gāzes zudumus, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, piemēram, zudumus, kļūdas mērījumos; un/vai
ii)
pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai, piemēram, kurināmo gāzi pašpatēriņam.
3. Ja tīkla lietotāja gāzes dienā ievadīto daudzumu summa ir vienāda ar gāzes dienā izvadīto daudzumu summu, uzskata, ka tīkla lietotājam šajā gāzes dienā ir balanss.
4. Ja tīkla lietotāja gāzes dienā ievadīto daudzumu summa nav vienāda ar gāzes dienā izvadīto daudzumu summu, uzskata, ka tīkla lietotājam šajā gāzes dienā nav balansa, un piemēro nebalansa maksu saskaņā ar 23. pantu.
5. Pārvades sistēmas operators nodrošina tīkla lietotājam sākotnējos un galīgos dienas nebalansa daudzumus saskaņā ar 37. pantu.
6. Dienas nebalansa maksas pamatā ir galīgais dienas nebalansa daudzums.
22. pants
Piemērojamā cena
1. Lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu saskaņā ar 23. pantu, piemērojamo cenu nosaka šādi:
a)
pārdošanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs (t. i., tīkla lietotāja ievadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par izvadīto daudzumu šajā gāzes dienā); vai
b)
pirkšanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs (t. i., tīkla lietotāja izvadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par ievadīto daudzumu šajā gāzes dienā).
2. Pārdošanas robežcenu un pirkšanas robežcenu katrai gāzes dienai aprēķina šādi:
a)
pārdošanas robežcena ir zemākā no šīm cenām:
i)
visu to virtuālo produktu iegādes darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, zemākā cena gāzes dienā; vai
ii)
vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, no kā atņemta neliela korekcija;
b)
pirkšanas robežcena ir augstākā no šīm cenām:
i)
visu to virtuālo produktu pārdošanas darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, augstākā cena gāzes dienā; vai
ii)
vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, kam pieskaitīta neliela korekcija.
3. Lai noteiktu pārdošanas robežcenu, pirkšanas robežcenu un vidējo svērto cenu, attiecīgajiem tirdzniecības darījumiem ir jābūt veiktiem tirdzniecības platformās, ko iepriekš identificējuši pārvades sistēmas operatori un apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde. Vidējā svērtā cena ir vidējā svērtā enerģijas cena virtuālu produktu tirdzniecības darījumos, ko veic virtuālā tirdzniecības punktā attiecībā uz gāzes dienu.
4. Paredz noklusējuma noteikumu gadījumam, ja saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktu nevar aprēķināt pārdošanas robežcenu un/vai pirkšanas robežcenu.
5. Ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, nosakot pārdošanas robežcenu, pirkšanas robežcenu un vidējo svērto cenu, var ņemt vērā lokalizētu produktu cenas, ja to ierosina pārvades sistēmas operators, attiecīgi ņemot vērā pārvades sistēmas operatora lokalizētu produktu izmantojumu.
6. Neliela korekcija:
a)
stimulē tīkla lietotājus balansēt savas ievades un izvades;
b)
tiek izstrādāta un piemērota nediskriminējošā veidā, lai:
i)
neatturētu ienācējus tirgū;
ii)
netraucētu konkurences tirgu attīstību;
c)
neatstāj negatīvu ietekmi uz pārrobežu tirdzniecību;
d)
nerada tīkla lietotājiem pārmērīgu finansiālu slogu saistībā ar dienas nebalansa maksu.
7. Nelielās korekcijas lielums pirkšanas robežcenai un pārdošanas robežcenai var atšķirties. Nelielas korekcijas vērtība nepārsniedz 10 % no vidējās svērtās cenas, izņemot gadījumus, kad attiecīgais pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei var pamatot citu vērtību un saņem apstiprinājumu saskaņā ar 20. pantu.
23. pants
Dienas nebalansa maksa
1. Lai aprēķinātu katra tīkla lietotāja dienas nebalansa maksu, pārvades sistēmas operators reizina tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu ar piemērojamo cenu, kas noteikta saskaņā ar 22. pantu.
2. Dienas nebalansa maksu piemēro šādi:
a)
ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir pozitīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs pārvades sistēmas operatoram ir pārdevis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam no pārvades sistēmas operatora ir tiesības saņemt kredītu dienas nebalansa maksai; un
b)
ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir negatīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs no pārvades sistēmas operatora ir nopircis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam ir jāmaksā pārvades sistēmas operatoram dienas nebalansa maksa.
VI NODAĻA
TEKOŠĀS DIENAS SAISTĪBAS
24. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības piemērot tekošās dienas saistības tikai tādēļ, lai stimulētu tīkla lietotājus pārvaldīt savu tekošās dienas pozīciju ar nolūku nodrošināt sava pārvades tīkla sistēmas integritāti un samazināt vajadzību veikt balansēšanas darbības.
2. Ja pārvades sistēmas operatoram ir jāsniedz informācija tīkla lietotājiem, lai ļautu tiem pārvaldīt situāciju, kas saistīta ar tekošās dienas pozīcijām, tas to sniedz regulāri. Attiecīgā gadījumā šo informāciju sniedz pēc katra tīkla lietotāja vienreiz iesniegta pieprasījuma.
25. pants
Tekošās dienas saistību veidi
Ir trīs tekošās dienas saistību veidi, un katrs no tiem stimulē tīkla lietotāju sasniegt konkrētu mērķi, kas noteikts šajā pantā.
1.
Tekošās dienas saistības sistēmas mērogā
piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus nodrošināt pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās, un tajās nosaka:
a)
pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas, kurās tas jāuztur;
b)
darbības, ko tīkla lietotāji var veikt, lai uzturētu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās;
c)
attiecīgās balansēšanas darbības, ko veic pārvades tīkla operators, kad pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas ir sasniegtas vai ir gandrīz sasniegtas;
d)
izmaksu un/vai ieņēmumu sadali tīkla lietotājiem un/vai pārvades sistēmas operatora veikto balansēšanas darbību ietekmi uz šo tīkla lietotāju pozīciju tekošās dienas laikā;
e)
attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā.
2.
Tekošās dienas saistības balansēšanas portfeļa mērogā
piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus saglabāt individuālo pozīciju gāzes dienā iepriekš noteiktā diapazonā, un tajās nosaka:
a)
katra balansēšanas portfeļa diapazonu, kas attiecīgajā balansēšanas portfelī jāievēro;
b)
minētā diapazona noteikšanas kārtību;
c)
sekas, kas rodas tīkla lietotājiem, ja tie neiekļaujas definētajā diapazonā, un - attiecīgos gadījumos - precīzu aprakstu par to, kā tiek aprēķināta attiecīgā maksa;
d)
attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā.
3.
Tekošās dienas saistības ieejas-izejas punkta mērogā
piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus ierobežot gāzes plūsmas vai gāzes plūsmas svārstības, ievērojot īpašos noteikumus konkrētos ieejas-izejas punktos, un tajās nosaka:
a)
gāzes plūsmas un/vai gāzes plūsmas svārstību ierobežojumus;
b)
ieejas un/vai izejas punktu vai ieejas un/vai izejas punktu grupas, kuriem piemēro šos ierobežojumus;
c)
nosacījumus, saskaņā ar kuriem šos ierobežojumus piemēro;
d)
sekas, ko rada šo ierobežojumu neievērošana.
Šis pienākums papildina jebkurus citus ar galapatērētājiem noslēgtus līgumus, kur cita starpā ietverti konkrēti vietējie ierobežojumi un saistības attiecībā uz fizisko gāzes plūsmu.
26. pants
Tekošās dienas saistībām piemērojamās prasības
1. Pārvades sistēmas operators var ierosināt valsts regulatīvajai iestādei ieviest tekošās dienas saistības vai to grozījumus. Priekšlikums var ietvert dažādu 25. pantā aprakstīto saistību veidu kombināciju, ja vien tas atbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Pārvades sistēmas operatora tiesības iesniegt priekšlikumu neskar valsts regulatīvās iestādes tiesības pieņemt lēmumu pēc savas iniciatīvas.
2. Jebkurām tekošās dienas saistībām jāatbilst šādiem kritērijiem:
a)
tekošās dienas saistības un attiecīgā tekošās dienas maksa, ja tāda ir, nedrīkst radīt nevajadzīgus šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai un ierobežot jaunu tīkla lietotāju ienākšanu attiecīgajā tirgū;
b)
tekošās dienas saistības piemēro tikai tad, ja tīkla lietotāji pirms iespējamās tekošās dienas maksas piemērošanas tīkla lietotāju izvadēm un/vai ievadēm ir atbilstīgi informēti un tiem ir pienācīgi līdzekļi situācijas pārvaldībai;
c)
tīkla lietotāju galvenās izmaksas, ko rada balansēšanas saistības, attiecas uz tīkla lietotāju pozīciju gāzes dienas beigās;
d)
ciktāl iespējams, tekošās dienas maksām jāatspoguļo pārvades sistēmas operatora izmaksas, veicot attiecīgās balansēšanas darbības;
e)
tekošās dienas saistības neietekmē tīkla lietotājus tā, ka gāzes dienas beigās tie finansiāli ir nulles pozīcijā;
f)
ieviešot tekošās dienas saistības, lai panāktu pārvades tīkla darbības ekonomisku un efektīvu darbību, gūtais labums ir lielāks nekā iespējamā negatīvā ietekme, tostarp uz virtuālajā tirdzniecības punktā veiktu tirdzniecības darījumu likviditāti.
3. Pārvades sistēmas operators var ierosināt dažādas tekošās dienas saistības dažādām ieejas vai izejas punktu kategorijām, lai labāk stimulētu dažādu kategoriju tīkla lietotājus ar mērķi novērst šķērssubsidēšanu. Pārvades sistēmas operatora tiesības iesniegt priekšlikumu neskar valsts regulatīvās iestādes tiesības pieņemt lēmumu pēc savas iniciatīvas.
4. Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, tostarp valsts regulatīvajām iestādēm, iesaistītajiem sadales sistēmu operatoriem un pārvades sistēmu operatoriem blakus esošās balansēšanas zonās par jebkurām tekošās dienas saistībām, ko tas plāno ieviest, tostarp metodēm un pieņēmumiem, kas izmantoti, lai pamatotu, ka šis priekšlikums atbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem.
5. Pēc apspriešanās procedūras pārvades sistēmas operators sagatavo ieteikumu dokumentu, kur ietver galīgo priekšlikumu un kur ir analizēta:
a)
tekošās dienas saistību nepieciešamība, ņemot vērā pārvades sistēmas tīkla rādītājus un pārvades sistēmas operatoram pieejamo fleksibilitāti, ko panāk, pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus vai izmantojot balansēšanas pakalpojumus saskaņā ar III nodaļu;
b)
pieejamā informācija, kas tīkla lietotājiem vajadzīga, lai laikus pārvaldītu savas tekošās dienas pozīcijas;
c)
paredzamā finansiālā ietekme uz tīkla lietotājiem;
d)
ietekme uz jauniem tīkla lietotājiem, kas ienāk attiecīgajā tirgū, tostarp jebkāda negatīvā ietekme uz šo procesu;
e)
ietekme uz pārrobežu tirdzniecību, tostarp iespējamā ietekme uz balansēšanu blakus esošās balansēšanas zonās;
f)
ietekme uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu, tostarp tā likviditāti;
g)
tekošās dienas saistību nediskriminējošais raksturs.
6. Pārvades sistēmas operators iesniedz ieteikumu dokumentu valsts regulatīvajai iestādei ar nolūku saņemt apstiprinājumu priekšlikumam saskaņā ar 27. pantā noteikto procedūru. Vienlaikus pārvades sistēmas operators publicē šo ieteikumu dokumentu, ievērojot visus konfidencialitātes pienākumus, kas uz to var attiekties, kā arī nosūta to ENTSOG informācijai.
27. pants
Valsts regulatīvās iestādes lēmumu pieņemšanas procedūra
1. Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to sešu mēnešu laikā pēc pilnīga ieteikumu dokumenta saņemšanas. Lemjot par ierosināto tekošās dienas saistību apstiprināšanu, valsts regulatīvā iestāde novērtē, vai tekošās dienas saistības atbilst kritērijiem, kas noteikti 26. panta 2. punktā.
2. Pirms pamatotā lēmuma pieņemšanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošo dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un ņem vērā to atzinumus. Blakus esošo valstu regulatīvā(-ās) iestāde(-es) par 1. punktā minēto lēmumu var lūgt aģentūras atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 7. panta 4. punktu.
28. pants
Esošās tekošās dienas saistības
Ja pārvades sistēmas operators dienā, kad stājas spēkā šī regula, jau piemēro tekošās dienas saistības, sešu mēnešu laikā no minētā datuma pārvades sistēmas operators, ievērojot procedūru, kas noteikta 26. panta 5. līdz 7. punktā, iesniedz tekošās dienas saistības valsts regulatīvajai iestādei, lai saskaņā ar 27. pantu saņemtu atļauju šo saistību turpmākai izmantošanai.
VII NODAĻA
NEITRALITĀTES NOTEIKUMI
29. pants
Neitralitātes principi
1. Pārvades sistēmas operators negūst vai nezaudē, veicot maksājumus un saņemot dienas nebalansa maksas, tekošās dienas maksas, balansēšanas darbību maksas un citas maksas, kas saistītas ar balansēšanas darbībām, par kurām uzskatāmas darbības, ko pārvades sistēmas operators veic, lai pildītu šajā regulā noteiktos pienākumus.
2. Pārvades sistēmas operators uz tīkla lietotājiem attiecina:
a)
visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa dienas nebalansa maksas un tekošās dienas maksas;
b)
visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa balansēšanas darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar 9. pantu, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamajiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi radušies neefektīvi. Šos apsvērumus pamato ar novērtējumu:
i)
kurā pierāda, kādā mērā pārvades sistēmas operators, atbilstoši rīkojoties, būtu varējis samazināt balansēšanas darbību radītās izmaksas; un
ii)
kuru sagatavo, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoram pieejamo informāciju, laiku un līdzekļus brīdī, kad tas pieņēma lēmumu veikt balansēšanas darbības;
c)
visas citas izmaksas un ieņēmumus, kas saistīti ar balansēšanas darbībām, ko veic pārvades sistēmas operators, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi ir neefektīvi.
3. Ja tiek ieviests stimuls nolūkā veicināt balansēšanas darbību efektivitāti, kopējie radītie finansiālie zaudējumi jāierobežo līdz pārvades sistēmu operatora neefektīvajām izmaksām un zaudējumiem.
4. Pārvades sistēmu operatori publicē atbilstīgos datus par apkopotām maksām, kas minētas 1. punktā, un apkopotām balansēšanas neitralitātes maksām vismaz tikpat bieži, cik par attiecīgajām maksām tiek izrakstīti rēķini tīkla lietotājiem, taču ne retāk kā reizi mēnesī.
5. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta pārvades sistēmas operatoram par balansēšanas pienākuma veikšanu var piemērot 11. pantā minēto stimulēšanas mehānismu.
30. pants
Balansēšanas neitralitātes naudas plūsmas
1. Balansēšanas neitralitātes maksu maksā attiecīgais tīkla lietotājs, vai tā tiek maksāta attiecīgajam tīkla lietotājam.
2. Valsts regulatīvā iestāde nosaka vai apstiprina un publicē balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanas metodiku, ietverot to sadali starp tīkla lietotājiem un kredītriska pārvaldības noteikumus.
3. Balansēšanas neitralitātes maksai jābūt samērīgai ar to, kādā mērā tīkla lietotājs izmanto attiecīgos ieejas vai izejas punktus vai pārvades tīklu.
4. Izrakstot rēķinu tīkla lietotājiem, balansēšanas neitralitātes maksu norāda atsevišķi, un rēķinam pievieno pietiekamu papildinformāciju, kas paredzēta 2. punktā minētajā metodikā.
5. Ja piemēro informēšanas modeļa 2. variantu un līdz ar to balansēšanas neitralitātes maksu var pamatot ar prognozētajām izmaksām un ieņēmumiem, metodika, ko pārvades sistēmas operators piemēro balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanai, ietver noteikumus atsevišķai balansēšanas neitralitātes maksai attiecībā uz retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm.
6. Attiecīgos gadījumos metodika, ko pārvades sistēmas operators piemēro balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanai, var ietvert noteikumus balansēšanas neitralitātes maksas elementu dalīšanai un vēlākai atbilstošo summu sadalei starp tīkla lietotājiem, lai ierobežotu šķērssubsīdijas.
31. pants
Kredītriska pārvaldības noteikumi
1. Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības veikt vajadzīgos pasākumus un tīkla lietotājiem piemērot attiecīgas līgumprasības, tostarp finanšu nodrošinājuma garantijas, lai mazinātu risku, kas saistīts ar 29. un 30. pantā minēto maksu maksājumsaistību neizpildi.
2. Līgumprasībām jābūt pārredzamām, vienlīdzīgām, samērīgām ar to nolūku un noteiktām metodikā, kas minēta 30. panta 2. punktā.
3. Tīkla lietotāja maksājumsaistību neizpildes gadījumā pārvades sistēmas operators nav atbildīgs par nekādiem radītajiem zaudējumiem, ja ir pienācīgi ieviesti 1. un 2. punktā minētie pasākumi un izpildītas minēto punktu prasības, un šādus zaudējumus var atgūt saskaņā ar 30. panta 2. punktā minēto metodiku.
VIII NODAĻA
INFORMĒŠANAS NOTEIKUMI
32. pants
Pārvades sistēmas operatoru pienākumi attiecībā uz tīkla lietotāju informēšanu
Pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem sniegtajā informācijā norāda:
1)
vispārējo situāciju pārvades tīklā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.4. punkta 5. apakšpunktu;
2)
pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbības, kas minētas III nodaļā;
3)
tīkla lietotāja ievades un izvades gāzes dienā, kas minētas 33. līdz 42. pantā.
33. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Ja pārvades sistēmas operators atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.1.2. punktam jau nav sniedzis visu 32. pantā norādīto informāciju, pārvades sistēmas operators minēto informāciju sniedz šādā veidā:
a)
publicē pārvades sistēmas operatora tīmekļa vietnē vai citā sistēmā, kas nodrošina informāciju elektroniskā formātā;
b)
bez maksas pieejamu tīkla lietotājiem;
c)
sagatavo lietotājam saprotamā veidā;
d)
precīzu, izmērāmu un viegli pieejamu;
e)
nediskriminējošu;
f)
izteiktu konsekventās vērtībās - kWh vai kWh/d un kWh/h;
g)
gan dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās), gan angļu valodā.
2. Ja nevar iegūt izmērīto daudzumu no skaitītāja, var izmantot aizstājējvērtību. Šo aizstājējvērtību izmanto kā alternatīvu atsauci, kas pārvades sistēmas operatoram neuzliek nekādas papildu saistības.
3. Nevar interpretēt, ka piekļuves nodrošināšana informācijai sniedz īpašas garantijas, izņemot šīs informācijas pieejamību noteiktā formātā un noteiktā veidā, piemēram, tīmekļa vietnē vai tīmekļa adresē, un tīkla lietotāju attiecīgu piekļuvi šai informācijai parastos lietošanas apstākļos. Pārvades sistēmas operatori nekādos apstākļos nav atbildīgi par jebkādu papildu garantiju sniegšanu, jo īpaši attiecībā uz tīkla lietotāju IT sistēmām.
4. Valsts regulatīvā iestāde lemj par vienu informēšanas modeli katrai balansēšanas zonai. Attiecībā uz informēšanu par vairākas reizes dienā mērītajām ievadēm un izvadēm visiem modeļiem piemēro vienādus noteikumus.
5. Balansēšanas zonās, kur pēc šīs regulas stāšanās spēkā paredzēts piemērot informēšanas modeļa 2. variantu, pārvades sistēmas operators vai valsts regulatīvā iestāde iepriekš apspriežas ar tirgus dalībniekiem.
34. pants
Vairākas reizes dienā mērītās ievades un izvades
1. Attiecībā uz vairākas reizes dienā mērītām ievadēm balansēšanas zonā un izvadēm no tās, ja piešķīrums tīkla lietotājam ir vienāds ar apstiprināto daudzumu, pārvades sistēmas operatoram ir pienākums sniegt informāciju tikai par apstiprināto daudzumu.
2. Attiecībā uz vairākas reizes dienā mērītām ievadēm balansēšanas zonā un izvadēm no tās, ja piešķīrums tīkla lietotājam nav vienāds ar tā apstiprināto daudzumu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājiem vismaz divas to mērīto plūsmu atjauninātas vērtības ar vismaz summāro vairākas reizes dienā mērīto ievades un izvades daudzumu, ko pārvades sistēmas operators izvēlas saskaņā ar vienu no divām iespējām:
a)
katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai
b)
katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās.
3. Pirmajos atjauninājumos ietver vismaz četras gāzes plūsmas stundas gāzes dienā D. Šos atjauninājumus dara zināmus bez liekas kavēšanās un četru stundu laikā pēc gāzes plūsmas, un ne vēlāk kā pulksten 17.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 16.00 pēc UTC (vasaras laiks).
4. Otra atjauninājuma paziņošanas laiku paredz saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, un pārvades sistēmas operators to publicē.
5. Pārvades sistēmas operators var prasīt, lai tīkla lietotāji norāda, kādai 2. punktā minētajai informācijai viņi var piekļūt. Ņemot vērā saņemto atbildi, attiecīgais pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājam to 2. līdz 4. punktā minētās informācijas daļu, kurai tas nevar piekļūt.
6. Ja pārvades sistēmas operatoram piešķiršanas gaitā nav jāatbild par gāzes daudzuma sadali starp tīkla lietotājiem, pieļaujot izņēmumu no 2. punkta noteikumiem, tas gāzes dienā D paziņo vismaz ievades un izvades informāciju, kas apkopota vismaz divas reizes konkrētajā gāzes dienā D.
35. pants
Ik dienas mērītās izvades
1. Ja piemēro informēšanas modeļa 1. variantu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājiem vismaz divas tiem iedalīto mērīto plūsmu atjauninātas vērtības ar vismaz summāro ik dienas mērīto izvades daudzumu, ko pārvades sistēmas operators izvēlas saskaņā ar vienu no divām iespējām:
a)
katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai
b)
katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās.
2. Katru atjauninājumu paziņo divu stundu laikā pēc gāzes plūsmu beigu stundas.
36. pants
Retāk nekā ik dienas mērītās izvades
1. Ja piemēro informēšanas modeļa pamatvariantu:
a)
gāzes dienā D-1 pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo prognozes gāzes dienai D par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ne vēlāk kā pulksten 12.00 (ziemas laiks) pēc UTC vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks);
b)
gāzes dienā D pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo vismaz divus atjauninājumus prognozēm par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm.
2. Pirmo atjauninājumu paziņo ne vēlāk kā pulksten 13.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 12.00 pēc UTC (vasaras laiks).
3. Otra atjauninājuma paziņošanas laiku paredz saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, un pārvades sistēmas operators to publicē. Ņem vērā:
a)
piekļuvi standartizētiem īstermiņa produktiem tirdzniecības platformā;
b)
tīkla lietotāju retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes precizitāti tās paziņošanas laikā;
c)
renominācijas perioda beigu laiku, kā noteikts 15. panta 1. punktā;
d)
tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes pirmā atjauninājuma paziņošanas laiku.
4. Ja piemēro informēšanas modeļa 1. variantu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators sniedz tīkla lietotājiem vismaz divas tīkla lietotājiem iedalīto plūsmu izmērītās atjauninātās vērtības vismaz par retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu apkopojumu, kā minēts 35. pantā.
5. Ja piemēro informēšanas modeļa 2. variantu, gāzes dienā D-1 pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes gāzes dienai D, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā.
37. pants
Ievades un izvades pēc gāzes dienas
1. Ne vēlāk kā gāzes dienas D+1 beigās pārvades sistēmas operators katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm nodrošina sākotnējo piešķīrumu dienā D un sākotnējo dienas nebalansa daudzumu:
a)
izmantojot informēšanas modeļa pamatvariantu un 1. variantu, tiek piešķirts viss sadales sistēmā piegādājamās gāzes daudzums;
b)
izmantojot informēšanas modeļa 2. variantu, retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir jābūt vienādām ar tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērītā izvades daudzuma prognozēm, kas iesniegtas par nākamo dienu;
c)
izmantojot informēšanas modeļa 1. variantu, sākotnējo piešķīrumu un sākotnējo dienas nebalansa daudzumu uzskata par galīgo piešķīrumu un galīgo dienas nebalansa daudzumu.
2. Ja piemēro 47. līdz 51. pantā minētos starpposma pasākumus un ja tehnisku vai ar darbību saistītu iemeslu dēļ nav iespējams ievērot 1. punkta prasības, sākotnējo piešķīrumu un dienas nebalansa daudzumu var nodrošināt trīs gāzes dienās pēc gāzes dienas D.
3. Pārvades sistēmas operators laikposmā, kas noteikts piemērojamajos valsts noteikumos, katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm nodrošina galīgo piešķīrumu un galīgo nebalansa daudzumu.
38. pants
Izmaksu un ieguvumu analīze
1. Divu gadu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas pārvades sistēmu operatori novērtē izmaksas un ieguvumus šādās jomās:
a)
biežāka tīkla lietotāju informēšana;
b)
attiecīgā informēšanas laika samazināšana;
c)
sniegtās informācijas pareizības un precizitātes uzlabošana.
Izmaksu un ieguvumu analīzē norāda izmaksu un ieguvumu sadalījumu atbilstoši iesaistīto pušu kategorijām.
2. Pārvades sistēmas operators saistībā ar šo novērtējumu apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, sadarbojoties ar sadales sistēmu operatoriem, ja tie ir iesaistīti.
3. Ņemot vērā apspriešanās rezultātus, valsts regulatīvā iestāde pieņem lēmumu par jebkurām attiecīgajām informēšanas izmaiņām.
39. pants
Sadales sistēmas operatora(-u) un prognozētājas(-u) puses (pušu) pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru
1. Katrs sadales sistēmas operators, kas saistīts ar balansēšanas zonu, un katra prognozētāja puse sniedz attiecīgās balansēšanas zonas pārvades sistēmas operatoram informāciju, kas vajadzīga, lai sniegtu informāciju tīkla lietotājiem saskaņā ar šo regulu. Šajā informācijā ietver ievades sadales sistēmā un izvades no tās neatkarīgi no tā, vai šī sistēma ir balansēšanas zonā vai nav.
2. Lai pārvades sistēmas operators saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem un jo īpaši 33. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem nodrošinātu pienācīgu informāciju tīkla lietotājiem, šo informāciju, tās formātu un paziņošanas procedūru nosaka, sadarbojoties pārvades sistēmas operatoram un attiecīgi sadales sistēmas operatoram un prognozētājai pusei.
3. Šo informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz tādā formātā, kāds paredzēts piemērojamajos valsts noteikumos, un šis formāts atbilst formātam, ko pārvades sistēmas operators izmanto, lai informētu tīkla lietotājus.
4. Valsts regulatīvā iestāde var lūgt pārvades sistēmas operatoram, sadales sistēmas operatoram un prognozētājai pusei ierosināt stimulēšanas mehānismu, kura mērķis ir panākt, lai tiktu sniegtas precīzas prognozes par tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērītajiem izvades daudzumiem; minētajam mehānismam jāatbilst kritērijiem, kas pārvades sistēmas operatoram noteikti 11. panta 4. punktā.
5. Valsts regulatīvā iestāde pēc iepriekšējas apspriešanās ar pārvades sistēmu operatoriem un attiecīgajiem sadales sistēmas operatoriem balansēšanas zonā ieceļ prognozētāju pusi. Prognozētāja puse ir atbildīga par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāju izvades daudzumu prognozēšanu un - attiecīgos gadījumos - par no tā izrietošo piešķīrumu. Šī puse var būt pārvades sistēmas operators, sadales sistēmas operators vai trešā puse.
40. pants
Sadales sistēmas operatora(-u) pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru
Sadales sistēmas operators pārvades sistēmas operatoram sniedz informāciju par vairākas reizes dienā un ik dienas mērītajām ievadēm sadales tīklā un izvadēm no tā atbilstīgi informācijas prasībām 34. panta 2. līdz 6. punktā, 35. un 37. pantā. Informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz termiņā, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators informētu tīkla lietotājus.
41. pants
Sadales sistēmas operatora(-u) pienākums informēt prognozētāju pusi
1. Sadales sistēmu operatori ir atbildīgi par to, lai prognozētājai pusei nodrošinātu pietiekamu un atjauninātu informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu 42. panta 2. punktā paredzēto retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognozēšanas metodiku. Šo informāciju sniedz laikus un prognozētājas puses noteiktajā termiņā, kas atbilst šo pušu vajadzībām.
2. Panta 1. punktu mutatis mutandis piemēro 1. variantam.
42. pants
Prognozētājas puses pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru
1. Prognozētāja puse atbilstīgi informācijas prasībām 36. un 37. pantā sniedz pārvades sistēmas operatoram informāciju par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāju izvades daudzumu prognozēm un no tām izrietošajiem piešķīrumiem. Šo informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz termiņā, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators šo informāciju paziņotu tīkla lietotājiem, un to sniedz par nākamo dienu un par tekošās dienas prognozēm attiecībā uz retāk nekā ik dienas mērītajiem tīkla lietotāja izvades daudzumiem ne vēlāk kā vienu stundu pirms 36. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto termiņu beigām, izņemot gadījumus, kad pārvades sistēmas operators un prognozētāja puse ir vienojušās par vēlāku laiku, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators šo informāciju paziņotu tīkla lietotājiem.
2. Retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognožu veidošanas metodikas pamatā izmanto statistisko pieprasījuma modeli, kur katrai retāk nekā ik dienas mērītajai izvadei ir piešķirts slodzes profils, ko veido gāzes pieprasījuma izmaiņas atkarība no tādiem mainīgajiem kā temperatūra, nedēļas diena, klienta tips un atvaļinājumu sezona. Pirms metodikas pieņemšanas rīko apspriešanu.
3. Prognozētāja puse vismaz reizi divos gados publicē ziņojumu par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognozes precizitāti.
4. Attiecīgos gadījumos pārvades sistēmas operatori paziņo savus datus par gāzes plūsmām termiņā, kas prognozētājai pusei ir pietiekams, lai pildītu šajā pantā noteiktos pienākumus.
5. Šā panta 2. līdz 4. punktu mutatis mutandis piemēro 1. variantam.
IX NODAĻA
TĪKLA BUFERGĀZES FLEKSIBILITĀTES PAKALPOJUMS
43. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Pēc tam, kad valsts regulatīvā iestāde ir apstiprinājusi attiecīgus noteikumus un nosacījumus, pārvades sistēmu operators tīkla lietotājiem var piedāvāt tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanu.
2. Noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumam, jāatbilst tīkla lietotāja pienākumam sabalansēt ievades un izvades gāzes dienā.
3. Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu ierobežo līdz tīkla bufergāzes fleksibilitātes līmenim, kas pieejams pārvades tīklā un saskaņā ar attiecīgā pārvades sistēmas operatora novērtējumu nav nepieciešams tā pārvades funkciju veikšanai.
4. Gāzi, ko tīkla lietotāji, izmantojot minēto pakalpojumu, piegādā pārvades tīklā un izvada no tā, ņem vērā, lai aprēķinātu šo tīkla lietotāju dienas nebalansa daudzumu.
5. Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumam nepiemēro VII nodaļā paredzēto neitralitātes mehānismu, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde ir lēmusi citādi.
6. Tīkla lietotāji attiecīgajam pārvades sistēmas operatoram par tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma izmantošanu paziņo, iesniedzot nominācijas un renominācijas.
7. Pārvades sistēmas operators atturas pieprasīt, lai tīkla lietotāji iesniegtu 6. punktā minētās nominācijas un renominācijas, ja šāda paziņojuma neesamība negatīvi neietekmē gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu un ja pārvades sistēmas operatoram ir pietiekama informācija, lai nodrošinātu atbilstošu piešķīrumu tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma izmantošanai nākamajā gāzes dienā.
44. pants
Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanas nosacījumi
1. Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu var nodrošināt tikai tad, ja ir izpildīti šādi kritēriji:
a)
lai sniegtu tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, pārvades sistēmas operatoram nav jāslēdz līgumi ar citu infrastruktūru operatoriem, piemēram, gāzes uzglabāšanas sistēmas vai sašķidrinātas dabasgāzes sistēmas operatoru;
b)
ieņēmumi, ko pārvades sistēmas operators gūst, sniedzot tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, ir vismaz vienādi ar izdevumiem, ko rada vai radīs šā pakalpojuma sniegšana;
c)
tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu piedāvā pārredzamā un nediskriminējošā veidā un izmantojot konkurētspējīgus mehānismus;
d)
pārvades sistēmu operatori ne tieši, ne netieši neuzliek tīkla lietotājam nekādu maksu par izmaksām, ko rada tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana, ja attiecīgais tīkla lietotājs nav par to noslēdzis līgumu;
e)
tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana negatīvi neietekmē pārrobežu tirdzniecību.
2. Pārvades sistēmu operatori piešķir prioritāti tekošās dienas saistību samazināšanai attiecībā pret tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanu.
X NODAĻA
STARPPOSMA PASĀKUMI
45. pants
Starpposma pasākumi - vispārīgi noteikumi
1. Ja gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte nav pietiekama, pārvades sistēmu operatori ievieš piemērotus starpposma pasākumus, kas minēti 47. līdz 50. pantā. Balansēšanas darbībām, ko pārvades sistēmu operators veic, īstenojot starpposma pasākumus, pēc iespējas jāpaaugstina gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte.
2. Starpposma pasākuma izmantošana neskar citu alternatīvu vai papildu starpposma pasākumu īstenošanu, ja šādu pasākumu mērķis ir sekmēt gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus konkurenci un likviditāti un tie atbilst šajā regulā noteiktajiem pamatprincipiem.
3. Katrs pārvades sistēmas operators izstrādā un ievieš 1. un 2. punktā minētos starpposma pasākumus saskaņā ar 46. panta 1. punktā minēto pārskatu, kuru apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 46. pantā noteikto procedūru.
4. Pārskatā paredz starpposma pasākumu atcelšanu ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās brīža.
46. pants
Starpposma pasākumi - gada pārskats
1. Ja pārvades sistēmas operators plāno ieviest vai turpināt izmantot starpposma pasākumus, viņš sagatavo pārskatu, kur ietver:
a)
gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības stāvokļa un likviditātes raksturojumu pārskata sagatavošanas brīdī, iekļaujot - ja pieejams pārvades sistēmas operatoram - inter alia:
i)
virtuālajā tirdzniecības punktā noslēgto darījumu skaitu un kopējo darījumu skaitu;
ii)
piedāvājumu/solījumu starpību un cenas un produktu piedāvājumu apjomu;
iii)
dalībnieku skaitu, kuriem ir piekļuve gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum;
iv)
dalībnieku skaitu, kuri konkrētā laikposmā aktīvi darbojušies gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū;
b)
piemērojamos starpposma pasākumus;
c)
starpposma pasākuma piemērošanas iemeslus:
i)
paskaidrojumu, kādēļ tie ir vajadzīgi, izmantojot b) apakšpunktā minēto gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības raksturojumu;
ii)
novērtējumu, cik lielā mērā tie paaugstinās gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti;
d)
norādi par to, kādi pasākumi tiks veikti starpposma pasākumu izbeigšanai, tostarp šo pasākumu veikšanas kritērijus un ar tiem saistīto termiņu novērtējumu.
2. Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm par ierosināto pārskatu.
3. Pēc apspriešanās pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei iesniedz pārskatu apstiprināšanai. Pirmo pārskatu iesniedz sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, un nākamos pārskatus, vajadzības gadījumā tos atjauninot, iesniedz reizi gadā.
4. Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to sešu mēnešu laikā pēc pilnīga pārskata saņemšanas. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē aģentūru un Komisiju. Pieņemot lēmumu par pārskata apstiprināšanu, valsts kompetentā regulatīvā iestāde novērtē tā ietekmi uz balansēšanas režīmu harmonizāciju, tirgus integrācijas sekmēšanu, nediskriminācijas nodrošināšanu, konkurences efektivitāti un efektīvu gāzes tirgus darbību.
5. Ir piemērojama 27. panta 2. punktā noteiktā procedūra.
47. pants
Balansēšanas platforma
1. Ja gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte nav pietiekama vai ir paredzams, ka tā būs nepietiekama, vai ja pārvades sistēmas operatoram vajadzīgie temporālie produkti un lokalizētie produkti šajā tirgū nav iepērkami pieņemamā apjomā, izveido balansēšanas platformu, lai pārvades sistēmas operators veiktu balansēšanu.
2. Pārvades sistēmas operatori apsver, vai, īstenojot pārvades sistēmu operatoru sadarbību, blakus esošajās balansēšanas zonās iespējams ieviest kopēju balansēšanas platformu, vai šajā vietā ir pietiekama starpsavienojumu jauda un vai šādas kopējas balansēšanas platformas ieviešana uzskatāma par efektīvu. Ja tiek izveidota kopēja balansēšanas platforma, to pārvalda attiecīgie pārvades sistēmu operatori.
3. Ja 1. punktā izklāstītā situācija pēc pieciem gadiem nav būtiski mainījusies, valsts regulatīvā iestāde, neskarot 45. panta 4. punktu, pēc tam, kad tā ir iesniegusi attiecīgu pārskata labojumu, var nolemt turpināt balansēšanas platformas darbību vēl vienu periodu, kas nepārsniedz piecus gadus.
48. pants
Balansēšanas platformas alternatīva
Ja pārvades sistēmas operators var pierādīt, ka nepietiekamas starpsavienojumu jaudas dēļ balansēšanas platforma starp balansēšanas zonām nevar uzlabot gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti un pārvades sistēmas operatoram nenodrošina efektīvas balansēšanas darbības, tas var izmantot alternatīvu risinājumu, piemēram, balansēšanas pakalpojumus, ja tas saņem valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu. Ja izmanto šādu alternatīvu risinājumu, tad nosaka šādu līgumsaistību noteikumus un nosacījumus, kā arī piemērojamās cenas un termiņu.
49. pants
Starpposma nebalansa maksa
1. Ja vajadzīgi 45. pantā minētie starpposma pasākumi, cenas izvedumu var aprēķināt, ņemot vērā pārskatu, kas minēts 46. pantā un aizstāj dienas nebalansa maksas aprēķināšanas metodiku.
2. Šādā gadījumā cenas izveduma pamatā var izmantot administrēto cenu, tirgus cenas aizstājēju vai cenu, ko iegūst no balansēšanas platformā veiktās tirdzniecības.
3. Jebkurā gadījumā jācenšas panākt tirgus cenas aizstājēja atbilstību nosacījumiem 22. panta 6. punktā. Izstrādājot šo aizstājēju, ņem vērā tirgus manipulāciju iespējamo risku.
50. pants
Pielaide
1. Pielaides drīkst piemērot tikai tad, ja tīkla lietotājiem nav piekļuves:
a)
pietiekami likvīdam gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum;
b)
gāzei, kas vajadzīga, lai novērstu gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstības; vai
c)
pietiekamai informācijai par savām ievadēm un izvadēm.
2. Pielaidi piemēro:
a)
ņemot vērā tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu;
b)
pārredzami un nediskriminējoši;
c)
tikai nepieciešamajā apjomā un minimāli nepieciešamo laiku.
3. Pielaižu piemērošana var samazināt tīkla lietotāja finanšu riskus attiecībā uz pārdošanas robežcenu vai pirkšanas robežcenu, ņemot vērā daļu vai visu tīkla lietotāja nebalansa daudzumu gāzes dienā.
4. Pielaides līmenis ir maksimālais gāzes daudzums, ko katrs tīkla lietotājs pirks vai pārdos par vidējo svērto cenu. Ja pārpalikušais gāzes daudzums ir vienāds ar katra tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu, kas pārsniedz pielaides līmeni, to pārdod vai pērk par pārdošanas vai pirkšanas robežcenu.
5. Pielaides līmenis:
a)
atspoguļo pārvades tīkla fleksibilitāti un tīkla lietotāja vajadzības;
b)
atspoguļo tīkla lietotāja risku, kas saistīts ar ievades un izvades daudzumu balansa pārvaldību;
c)
neatstāj negatīvu ietekmi uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību;
d)
nerada pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbību izmaksu pārmērīgu palielinājumu.
6. Pielaides līmeni aprēķina, pamatojoties uz katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm, izņemot tirdzniecību virtuālā tirdzniecības vietā, katrā gāzes dienā. Apakškategorijas definē saskaņā ar piemērojamajiem valsts noteikumiem.
7. Pielaides līmeņa, ko piemēro retāk nekā ik dienas mērītajai izvadei un kas noteikts saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, pamatā izmanto starpību starp attiecīgo retāk nekā ik dienas mērītās tīkla lietotāja izvades daudzuma prognozi un retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu.
8. Pielaides līmenis var ietvert komponenti, kas aprēķināta, ņemot vērā retāk nekā ik dienas mērītā tīkla lietotāja izvades daudzuma prognozes novirzes piemērošanu, kas ir summa, par kuru attiecīgā prognoze:
a)
pārsniedz retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs;
b)
ir mazāka par retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs.
XI NODAĻA
NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI
51. pants
Pārvades sistēmas operatora fleksibilitātes pārpalikuma laišana apgrozībā
1. Ja ilgtermiņa līgumos par fleksibilitātes iepirkumu, kuri ir spēkā datumā, kad stājas spēkā šī regula, pārvades sistēmas operatoram ir paredzētas tiesības izvadīt vai piegādāt konkrētu gāzes daudzumu, pārvades sistēmas operators cenšas samazināt šos fleksibilitātes apjomus.
2. Nosakot fleksibilitātes pārpalikuma apjomu, kas saskaņā ar spēkā esošu ilgtermiņa līgumu pieejams ievadei vai izvadei, pārvades sistēmas operators ņem vērā iespēju izmantot standartizētos īstermiņa produktus.
3. Fleksibilitātes pārpalikumu var laist apgrozībā vai nu:
a)
saskaņā ar esoša līguma noteikumiem un nosacījumiem, ja tas ietver noteikumus, kas atļauj samazināt tajā paredzēto gāzes daudzumu un/vai izbeigt esošā līguma darbību; vai
b)
ja šādas tiesības līgumā nav noteiktas:
i)
līgums paliek spēkā līdz tā izbeigšanai atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un nosacījumiem;
ii)
līgumslēdzējas puses apsver papildu noteikumus par visa tā gāzes pārpalikuma laišanu atpakaļ tirgū, kas nav nepieciešams balansēšanas vajadzībām, lai citi tīkla lietotāji varētu piekļūt lielākiem fleksibilitātes apjomiem.
4. Ja spēkā esošos līgumos ir paredzēta fleksibilitātes samazināšana par apjomiem, kas atbilst pārpalikuma pieejamībai, pārvades sistēmas operators, cik drīz vien saprātīgi iespējams pēc šīs regulas stāšanās spēkā vai tiklīdz var konstatēt pārpalikuma esamību, samazina šādu fleksibilitāti.
5. Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm par konkrētiem priekšlikumiem, kas īstenojami kā starpposma pasākumi fleksibilitātes pārpalikuma laišanai apgrozībā saskaņā ar spēkā esošu ilgtermiņa līgumu.
6. Pārvades sistēmas operators publicē informāciju par savām balansēšanas darbībām, kas veiktas saskaņā ar spēkā esošo ilgtermiņa līgumu.
7. Valsts regulatīvā iestāde var izvirzīt mērķrādītājus attiecībā uz daļu, par kādu ilgtermiņa līgumi būtu jāsamazina, lai uzlabotu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu likviditāti.
52. pants
Pārejas noteikumi
1. Valsts regulatīvā iestāde, ņemot vērā pamatotu pieprasījumu, var ļaut pārvades sistēmas operatoram divdesmit četru mēnešu laikā pēc 2014. gada 1. oktobra panākt atbilstību šīs regulas noteikumiem, izņemot gadījumus, kad pārvades sistēmas operators īsteno X nodaļā paredzētos starpposma pasākumus. Ja valsts regulatīvā iestāde izmanto šo iespēju, šo regulu nepiemēro minētā pārvades sistēmas operatora balansēšanas zonai tādā mērā un tik ilgi, kā noteikts valsts regulatīvās iestādes lēmumā attiecībā uz pārejas periodu.
2. Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to saskaņā ar 1. punktu trīs mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē aģentūru un Komisiju.
53. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Neskarot 28. pantu, 33. panta 5. punktu, 38. panta 1. punktu, 45. panta 4. punktu, 46. panta 3. punktu, 51. pantu un 52. pantu, šo regulu piemēro no 2015. gada 1. oktobra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 26. martā