РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/455 НА КОМИСИЯТА
от 23 юли 2014 година
относно държавната помощ (SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), предоставена от Гърция в полза на Piraeus Bank Group във връзка с рекапитализацията и преструктурирането на Piraeus Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 5217)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С PIRAEUS BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (2). През май 2009 г. Piraeus Bank („Банката“ (3)) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от Решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде представен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 23 юли 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32787 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (4). Тя се е ползвала и от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF извърши мостова рекапитализация на Банката на стойност 4 700 млн. евро („първа мостова рекапитализация“).
(6)
На 10 май 2012 г. гръцките органи официално уведомиха Комисията за писмото за поемане на ангажимент от HFSF към Банката. Комисията го регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34826 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата мостова рекапитализация („решението за откриване по отношение на Piraeus“) (5).
(8)
През декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация на Банката на стойност 1 553 млн. евро („втора мостова рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката и писмо за поемане на ангажимент за участие в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите капиталови инструменти, които трябва да бъдат емитирани, в общ размер на 1 082 млн. евро (6). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 20 декември 2012 г. (7).
(9)
През септември 2012 г. Банката обяви намерението си да придобие Geniki от Société Générale S.A. („Société Générale“). През септември и октомври Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката във връзка с придобиването на Geniki.
(10)
На 19 октомври 2012 г. Банката подписа споразумение за покупка на дялове със Société Générale относно придобиването на общия дял на Société Générale (99,08 %) в Geniki.
(11)
На 12 декември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на Geniki.
(12)
На 26 февруари 2013 г. Банката информира Комисията за намерението си да придобие Millennium Bank Greece S.A. („MBG“). Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с гръцките органи и с Банката във връзка с придобиването на MBG.
(13)
На 25 март 2013 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на MBG.
(14)
На 22 април 2013 г. Банката съобщи, че е сключила споразумение с Millennium Banco Comercial Portugues („BCP“) относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Piraeus.
(15)
На 3 юни 2013 г. HFSF частично преобразува първата и втората мостови рекапитализации в собствен капитал на обща стойност 5 891 млн. евро. HFSF предостави на Банката и допълнителна сума в размер на 1 094 млн. евро в съответствие с ангажимента, поет в момента, в който Банката придоби „добрата“ част на Agricultural Bank of Greece („ATE“) и гръцките клонове на трите кипърски банки (вж. раздел 1.2). В допълнение частни инвеститори вляха 1 444 млн. евро. Общата рекапитализация възлезе на 8 429 млн. евро и е известна като „рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“
(16)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха на Комисията информация по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(17)
На 25 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те обявиха намерението си да продължат да предоставят помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(18)
В хода на административната процедура Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката.
(19)
Гърция изрази съгласие по изключение настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с ATE
(20)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (сума, която включваше и 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката схема за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. С решение от 23 май 2011 г. Комисията одобри тези мерки въз основа на план за преструктуриране на ATE („решението за преструктуриране на ATE“) (8).
(21)
На 29 декември 2011 г. Гърция участва в емитиране на капиталови права на ATE на стойност 290 млн. евро.
(22)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, в който се предлагаше преструктуриране на ATE посредством прилагането на процедура за придобиване и поемане на задължения (9) към избрани активи и пасиви на ATE („прехвърлените дейности на ATE“), докато оставащите активи и пасиви бъдат преструктурирани чрез отделянето им в „лоша“ банка.
(23)
През юли 2012 г. Банката обяви придобиването чрез поглъщане на „добрата“ част от ATE, която беше обявена за ликвидация.
(24)
В същото време HFSF се ангажира да покрие капиталовите нужди на Банката, произтичащи от придобитите активи. На 27 януари 2013 г. Банката на Гърция заключи, че капиталът, необходим за регулаторни цели в резултат на придобиването на прехвърлените дейности на ATE, възлиза на 570 млн. евро, които ще се покрият от HFSF.
(25)
С решение от 3 май 2013 г. (10) („решението за ликвидация на ATE“) Комисията заключи, че мерките за подпомагане, предоставени по време на трансфера на прехвърлените дейности на ATE, не представляват държавна помощ за Банката, а за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, ако планът за преструктуриране на Банката, който понастоящем включва и прехвърлените дейности на ATE, дава възможност за възстановяване на жизнеспособността ѝ в дългосрочен план.
(26)
През юни 2013 г. HFSF вля 570 млн. евро в Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (11).
1.2.2. Процедура, свързана с гръцките дейности на Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank („трите кипърски банки“)
(27)
След извънредното заседание на Еврогрупата (12) от 15 март 2013 г., кипърските власти и Европейският съюз, Международният валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) постигнаха политическо съгласие по политиката в основата на бъдещата програма за макроикономически корекции. По-конкретно, наред с другото, беше договорено, че дейностите на трите кипърски банки в Гърция ще бъдат прехвърлени към гръцка банка.
(28)
Банката и други гръцки банки изразиха интерес към придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция.
(29)
На 22 март 2013 г. HFSF изрази съгласие Банката да направи оферта за придобиването на гръцките клонове, депозити и заеми на трите кипърски банки. Офертата на Банката беше обвързана с предоставянето на собствен капитал от HFSF за Банката в размер, равностоен на цената, платена за собствения капитал на придобитото предприятие.
(30)
Гръцките власти и HFSF информираха подробно службите на Комисията за напредъка на процеса, както и за условията на придобиването.
(31)
На 26 март 2013 г. Банката подписа споразумение за продажба и трансфер с всяка от трите кипърски банки по отношение на техните гръцки дейности (депозити, заеми и клонова мрежа).
(32)
В съответствие с договореното през март 2013 г. HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката (13), за да покрие капиталовите нужди, възникнали с придобиването на тези активи.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(33)
Реалният брутен вътрешен продукт („БВП“) на Гърция спадна с 20 % в периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки бяха изправени пред бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции оказаха неблагоприятно въздействие върху показателите на активите на гръцките банки и породиха капиталови нужди.
Таблица 1
Ръст на реалния БВП на Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Ръст на реалния БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение онлайн на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция осъществи обмен на облигации с частния сектор, известен като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки взеха участие в програмата за PSI, в чиито рамки гръцкото правителство предлагаше на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („гръцки държавни облигации“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи гръцки държавни облигации с номинална отстъпка от 53,5 % и по-дългосрочен матуритет (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от този обмен на облигации. Обменът доведе до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите гръцки държавни облигации за гръцките банки) и капиталови нужди, които бяха записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г. Общите загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI, са обобщени в таблица 2.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност на гръцките държавни облигации
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по гръцките държавни облигации вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Основен капитал от първи ред (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Общо активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор, (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 14.
(35)
Тъй като гръцките банки бяха изправени пред значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки бяха предоставени средства по линия на Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ от 11 март 2012 г. Гръцките органи направиха оценка, че общо нуждите от банкова рекапитализация и разходите за преструктуриране, които следва да бъдат финансирани по тази програма, възлизат на 50 млрд. евро (17). Тази сума беше изчислена въз основа на стрес тест, проведен от Банката на Гърция в периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес тест от 2012 г.“), който беше базиран на прогнозата за загуби по кредити, направена от Blackrock (18). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки бяха предоставени чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (декември 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити (декември 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 8.
(36)
В съответствие с МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще се предостави възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, който да запази стимулите за вливане на капитал от частния сектор и следователно да сведе до минимум тежестта за данъкоплатците“ (19). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Банката и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (20). Те получиха от HFSF средства за първа рекапитализация през май 2012 г.
(37)
Вътрешните депозити в банките в Гърция намаляха с общо 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки трябваше да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите нараснаха, което намали нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки нямаха достъп до пазарите за финансиране на едро, те станаха изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (21), все по-голяма част от което е под формата на гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция.
(38)
На 3 декември 2012 г. Гърция стартира програма за обратно изкупуване на новите гръцки държавни облигации, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (22). Гръцките банки участваха в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което реализираха допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана на тези нови гръцки държавни облигации по времето на програмата за PSI, става окончателна и необратима (23).
(39)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки получиха средства за втора мостова рекапитализация от HFSF.
(40)
През пролетта на 2013 г. мостовата рекапитализация на четирите банки беше преобразувана в постоянна рекапитализация под формата на обикновени акции, като HFSF държеше повече от 80 % от дяловото участие на всяка от четирите банки. За банките, които успяха да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Alpha Bank и National Bank of Greece), HFSF получи дялове без право на глас, а частните инвеститори получиха гаранции за акциите на HFSF.
(41)
През юли 2013 г. Банката на Гърция възложи на консултант задачата да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант направи прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за период, надвишаващ над три и половина години, и за целия срок на кредитите. След анализа бяха направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция направи ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(42)
Въз основа на оценката на ПЗК от консултанта през есента на 2013 г. Банката на Гърция стартира нов стрес тест („стрес тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция направи оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(43)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес теста от 2013 г. бяха следните: i) ПЗК (24) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (25) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(45)
Между края на март 2014 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличенията на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(46)
Банката предоставя универсални банкови услуги основно в Гърция и в Централна, Източна и Югоизточна Европа (Румъния, България, Сърбия, Албания, Украйна и Кипър), както и в Египет. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ се котират на Атинската фондова борса. На 30 декември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 18 597 души (28).
(47)
Банката взе участие в програмата за PSI, като обмени гръцки държавни облигации и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7,7 млрд. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 5 911 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (29). В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. Банката продаде новите гръцки държавни облигации, които получи по линия на програмата за PSI, с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба станаха ясни загубите ѝ по новите гръцки държавни облигации.
(48)
Основните цифри за Банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Piraeus Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г. (30)
2013 г. (31)
Нетни приходи от лихви
1 207
1 194
1 047
1 664
Общо приходи от дейността
1 510
1 245
1 921
2 205
Общо разходи от дейността
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Приходи преди провизии
625
405
989
525
Загуби от обезценка за покриване на кредитния риск
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Загуби от обезценка, свързани с гръцки държавни облигации, и кредити, които отговарят на условията за PSI
(5 911)
Отрицателна репутация
351
3 810
Нетна печалба/загуба
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г. (31)
31 декември 2013 г. (32)
Общо нетни кредити и авансови плащания към клиенти
(нетна стойност)
40 150
35 634
44 613
62 366
Депозити
29 475
21 796
36 971
54 279
Общо активи
57 561
49 352
70 408
92 010
Общ собствен капитал (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, записани през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро (33)), Банката бележи спад в приходите (наред с другото и поради по-високите разходи по депозитите) и високи и нарастващи загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина до средата на 2012 г. Позицията на ликвидност на Банката е сериозно засегната от отлива на депозити. Тази ситуация се подобри донякъде след като Банката започна да прави придобивания през юли 2012 г.
(50)
При стрес теста от 2013 г. Банката на Гърция определи капиталовите нужди на Банката на 465 млн. евро при базовия сценарий.
(51)
През март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1 752 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, посочени в съображение 50, и за изплащане на 940 млн. евро в привилегировани акции, държани от Гърция (34). За разлика от увеличението на капитала на Eurobank от април 2014 г., HFSF не пое към Банката задължение за вливане на капитал в рамките на увеличението на капитала в случай на недостатъчно търсене от частния сектор. Увеличението на капитала на Банката е осъществено чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на акционерите на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Цената на записването е определена на 1,7 евро на акция.
(52)
След увеличението на капитала Банката обяви на 22 май 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции на Гърция, за обща сума в размер на 750 млн. евро (35).
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на ATE
(53)
ATE е учредена от Гърция през 1929 г. като организация с нестопанска цел. До началото на 90-те години ATE е специализирана финансова институция, която подпомага развитието на селскостопанския сектор от името на гръцката държава. През декември 2000 г. дружеството започва да се котира на Атинската фондова борса. На 14 ноември 2011 г. Гърция е основният акционер на ATE с дял от 89,9 %.
(54)
ATE извършва всички банкови дейности, както банкиране на дребно, така и корпоративно банкиране, предоставя финансови услуги като застраховане и лизинг, и придобива мажоритарно участие в дружества с дейност в нефинансовия сектор, включително сектора на производство на захар и сектора на производство на мляко и млечни продукти.
(55)
През юли 2012 г. ATE предлага своите услугите чрез мрежата си от 468 клона и има 5 024 служители. През юли 2012 г. общата сума на депозитите ѝ възлиза на 14,9 млрд. евро при обща сума на активите в размер на 21,8 млрд. евро (36).
(56)
От 2006 г. насам ATE предлага услугите си и извън пределите на Гърция с 74 % дял в ATE Bank Romania и дял от 20,3 % от общия акционерен капитал и 25 % от привилегированите акции в AIKBanka Serbia.
(57)
Трудностите на ATE възникват преди кризата с гръцкия държавен дълг основно в резултат на лошо качество на активите и на традиционно ниската рентабилност преди загубите. Освен това кризата с гръцкия държавен дълг засегна всички гръцки банки, включително ATE, по два начина: i) загубата на достъп на Гърция до международните дългови пазари засегна сериозно позицията на ликвидност на гръцките банки, и ii) качеството на активите се влоши и се увеличиха загубите.
(58)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (включително 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката мярка за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. Комисията одобри тези мерки в Решението за преструктуриране на ATE.
(59)
Въпреки това, през втората половина на 2011 г. положението на ATE по отношение на капитала се влоши основно поради нейното участие в програмата за PSI. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 4 329 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на прехвърлените дейности на ATE са оценени на 4 920 млн. евро.
(60)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, съдържащ предложение за преструктуриране на ATE посредством процедура за придобиване и поемане на задълженията по отношение на прехвърлените дейности на ATE и за преструктуриране на оставащите активи и пасиви чрез отделянето им в „лоша“ банка. Банката и друга голяма гръцка банка представиха необвързващи оферти на HFSF. На 26 юли 2012 г. съветът на директорите на HFSF одобри предложението на Банката.
(61)
На 27 юли 2012 г. Банката на Гърция осъществи трансфера на прехвърлените дейности на ATE към Банката (37).
(62)
Тъй като прехвърлените дейности на ATE съдържат по-малко активи по справедлива стойност, отколкото пасиви, HFSF, в съответствие с решението на Банката на Гърция от 28 януари 2013 г., трябваше да покрие разликата между прехвърлените активи и прехвърлените пасиви, т.е. недостига от финансиране. Банката на Гърция заключи въз основа на одитираните стойности, че недостигът от финансиране би бил в размер на 7 471 млн. евро и че HFSF е предоставил на Банката облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност („облигации на EFSF“) на стойност 7 471 млн. евро.
(63)
Освен това HFSF се ангажира да предостави капитал на Банката, за да може прехвърлените дейности на ATE да бъдат капитализирани до 9 %. Тази сума първоначално е определена на 500 млн. евро, но окончателната сума е определена на 570 млн. евро. HFSF вля окончателната сума в Банката срещу обикновени акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(64)
Банката придоби прехвърлените дейности на ATE на покупна цена от 95 млн. евро.
2.2.2. Придобиване на Geniki
(65)
Geniki е създадена през 1937 г. Geniki предоставя финансови услуги в секторите банкиране на дребно, корпоративно банкиране и услуги на капиталовия пазар. През 2004 г. Société Générale придоби мажоритарен дял от акциите на Geniki. Geniki има 104 клона и 1 391 служители към 31 декември 2012 г. (38) Общата стойност на активите възлиза на 2,6 млрд. евро, общите нетни кредити - на 1,9 млрд. евро, а депозитите - на приблизително 2 млрд. евро (39).
(66)
Кризата с гръцкия държавен дълг оказа много отрицателно въздействие върху резултатите в банковия сектор. Освен това, участието на гръцките банки в програмата за PSI доведе до бързо влошаване на положението им по отношение на капитала. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума на Geniki, свързана с PSI, е в размер на приблизително 292 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Geniki са оценени на 281 млн. евро и са изчислени въз основа на стрес теста, извършен от Банката на Гърция.
(67)
През юни 2012 г. Société Générale осъществи връзка и с четирите големи гръцки банки в опит да продаде Geniki. Единствено Банката изрази интерес към придобиването на Geniki.
(68)
Преговорите между Société Générale и Банката за продажбата на Geniki доведоха до официално споразумение на 19 октомври 2012 г., съгласно което: i) Société Générale трябваше да продаде, а Банката да закупи дела от 99,08 %, който Société Générale държи в Geniki, и ii) Société Générale трябваше да преотстъпи и прехвърли, а Банката да придобие 100 % от авансовите плащания за акционерен капитал на Geniki, които Société Générale е договорила и ще договори в бъдеще. В крайна сметка Société Générale се съгласи да направи авансово плащане на приблизително 290 млн. евро на Geniki и да закупи облигации, емитирани от Банката в размер на приблизително 170 млн. евро. След това Банката придоби Geniki за 1 млн. евро.
(69)
На 14 декември 2012 г. Банката обяви, че придобиването на дела на Société Générale в Geniki е приключено.
2.2.3. Придобиване на гръцките дейности на трите кипърски банки
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank са създадени съответно през 1899 г., 1901 г. и 1976 г.
(71)
След извънредното заседание на Еврогрупата от 15 март 2013 г. беше постигнато споразумение относно основните параметри на плана за спасяване на Кипър от Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ. Гръцкият съвет за системна стабилност („HSSB“) с единодушие предложи гръцките активи и пасиви от клоновете на трите кипърски банки в Гърция да бъдат прехвърлени към съществуваща гръцка банка. По-конкретно, HSSB посочи, че „[…] (40) споразумението дава пълна сигурност на вложителите на гръцките клонове [на трите кипърски банки], гарантира гръцкия обществен интерес и финансовата стабилност и не представлява тежест за гръцкия държавен дълг“.
(72)
Банката на Гърция е натоварена да проучи дали гръцките банки са потенциално заинтересовани и в този контекст отправи покана за изразяване на интерес. Освен това, HFSF постигна съгласие да покрие капиталовите нужди (на купувача), които ще възникнат при придобиването на гръцките клонове на трите кипърски банки.
(73)
В таблица 6 са обобщени активите и пасивите на трите кипърски банки, които в крайна сметка са прехвърлени към Банката („кипърски прехвърлени дейности“).
Таблица 6
Прехвърлени дейности на трите кипърски банки
Прехвърлени дейности
Активи
Всички гръцки кредити, включително лизинг и факторинг
Кредити от сектора на корабоплаването и други кредити, предоставени и управлявани в Гърция и записани в кипърския кредитен портфейл
Дълготрайни активи (без активите с отсрочен данък)
Пасиви
Всички депозити на трите кипърски банки, събирани в Гърция
Източник:
Договорености, „Обособяване и продажба на гръцките активи на кипърските банки“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks), 10 април 2013 г.
(74)
Активите, прехвърлени на Банката, възлизат на приблизително 18,9 млрд. евро, а пасивите - на приблизително 15 млрд. евро. Въпреки това, страните по сделката постигнаха съгласие да вземат под внимание размера на загубите, който беше прогнозиран в доклада на PIMCO за банките в Кипър, при неблагоприятен сценарий (41). Съгласно доклада на PIMCO стойността на активите, които ще се прехвърлят на Банката, възлиза на приблизително 16,5 млрд. евро. Прехвърлените пасиви възлизат на приблизително 14,5 млрд. евро.
(75)
На 21 и 22 март 2013 г. само три банки, включително Банката, представиха необвързващи оферти.
(76)
На 22 март 2013 г. HFSF даде съгласието си за придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция от Банката. Общата сума, платена от Банката за придобиването на кипърските прехвърлени дейности, е 524 млн. евро. По-конкретно е постигната договореност, че Банката ще плати 237 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Bank of Cyprus, 258 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Cyprus Popular Bank и 29 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Hellenic Bank.
(77)
През юни 2013 г., в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (42), HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката, за да покрие покупната цена, платена от Банката.
2.2.4. Придобиване на MBG
(78)
MBG е създадена през 2000 г. MBG има 119 клона и 1 174 служители към 31 декември 2012 г. (43).
(79)
На 22 април 2013 г. Банката подписа окончателно споразумение с BCP относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Банката.
(80)
Съгласно това споразумение BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за регулаторната рекапитализация на MBG (от която 139 млн. евро вече са предоставени от BCP през декември 2012 г.) посредством преобразуването на подчинените и първостепенните кредити от BCP на MBG в собствен капитал. Освен това, цялото финансиране, предоставено от BCP на MBG в миналото, трябваше да бъде възстановено от MBG в два транша: 650 млн. евро да бъдат платени на датата на приключване на сделката, а сумата от приблизително 250 млн. евро да бъде платена в срок от шест месеца от приключването. Накрая, BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за рекапитализацията на Банката посредством частни емисии на ценни книжа с изключение на преференциални права. Тогава Банката трябваше да придобие изцяло рекапитализираната MBG за 1 млн. евро.
(81)
На 19 юни 2013 г. Банката обяви, че придобиването на MBG е приключено.
2.2.5. Преглед на комбинирания ефект от придобиванията
(82)
В таблица 7 се прави преглед на последиците от последователните придобивания върху размера и състоянието на Банката в Гърция (нито един от придобитите субекти не включва чуждестранни активи, с изключение на прехвърлените дейности на ATE, които съдържат малко румънски активи). В резултат на тези придобивания Банката понастоящем има най-големия пазарен дял от гръцкия пазар на депозити и кредити.
Таблица 7
Последици от последователните придобивания върху размера на Piraeus в Гърция
31.12.2012 г.
Само Гърция
Само Piraeus
ATE
Geniki
Кипърски банки
MBG
НОВА ГРУПА
Общо заеми
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
част от новата група
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Нетни кредити
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
част от новата група
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Депозити
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
част от новата група
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Служители
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
част от новата група
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Клонове
325
460
104
307
120
1 316
част от новата група
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Източник:
данни, представени на 10 юни 2014 г. от Piraeus Bank
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 & A)
(83)
Банката е получила помощ под различна форма по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавна помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(84)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. През 2010 г. Банката емитира държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също отпуска заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края март 2014 г. размерът на неизкупените държавни облигации възлиза на 1 024 млн. евро (44).
(85)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 25 юни 2014 г., гръцките органи поискаха разрешение да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки по време на периода на преструктуриране, ако възникне необходимост от подобна помощ за ликвидност, въпреки че не се очаква това да се случи.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(86)
През май 2009 г. и декември 2011 г. Банката получи от Гърция по мярката за рекапитализация към схемата за подпомагане на гръцките банки вливания на капитал съответно в размер на 370 млн. евро и 380 млн. евро, в общ размер от 750 млн. евро (мярка А), които се равняват на приблизително 2,1 % от рисково претеглените активи (45) на Банката за този период.
(87)
Рекапитализацията е извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е 10 %, а падежът - пет години.
(88)
Банката е изкупила привилегированите акции на 22 май 2014 г., както е посочено в съображение 52.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(89)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата, без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който дадена финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(90)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (46). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, дава възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(91)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 11,64 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 31,4 млрд. евро (47). След рязък спад през 2013 г. към края на същата година Банката се е възползвала от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на едва от 750 млн. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката по линия на HFSF (мерки B1, B2, B3 & B4)
(92)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е направен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва мостова рекапитализация - май 2012 г.
(млн. евро)
2-ра мостова рекапитализация - декември 2012 г.
(млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Участие в рекапитализацията от май 2013 г.
(млн. евро) (48)
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. евро)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Първата мостова рекапитализация (мярка B1)
(93)
В съображения 14-33 от решението за откриване по отношение на Piraeus е дадено подробно описание на първата мостова рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(94)
На 20 април 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо с ангажимент за участие в планираното увеличение на капитала на Банката със сума в размер до 5 млрд. евро.
(95)
По мярка B1 през май 2012 г. HFSF прехвърля на Банката 4,7 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за мостови рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). В съображение 53 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че „Мостовата рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата мостова рекапитализация, са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от общо 8 % към 31 декември 2011 г. - датата, на която мостовата рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 покрива само част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. Предвидено е било Банката да набере капитал чрез бъдещо увеличение на капитала, а целта на мостовата рекапитализация е била единствено да гарантира, че Банката ще отговаря на условията за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(96)
За периода между датата на първата мостова рекапитализация и датата на преобразуването на първата мостова рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено Банката да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на дълговите ценни книжа на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по дългови ценни книжа на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (49).
2.3.3.2. Втората мостова рекапитализация (мярка B2)
(97)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, на които трябва да отговаря за да се ползва от рефинансиране от ЕЦБ.
(98)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората мостова рекапитализация. На 20 декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро (мярка B2), която отново е платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 20 декември 2012 г. (мярка B3)
(99)
В допълнение към втората мостова рекапитализация, на 20 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които трябва да бъдат емитирани, със сума в общ размер до 1 082 млн. евро (мярка B3).
(100)
Общият размер на двете мостови рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), означава, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. (7 335 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) и частично изплащане по мерки B1 и B2
(101)
На 23 април 2013 г. общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал в размер на 8 429 млн. евро (51). Тази сума е изчислена като сумата от:
i)
7 335 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, установени от стрес теста от 2012 г.; от тази сума HFSF записа 5 891 млн. евро (мярка B4), а частните инвеститори записаха 1 444 млн. евро;
ii)
570 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на регулаторните капиталови изисквания, възникнали от придобитата стопанска дейност на ATE Bank, в съответствие с ангажимента, поет през юли 2012 г.; Комисията оцени тази мярка в Решението за ликвидация на ATE и установи, че тя не представлява помощ за Банката;
iii)
524 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на капиталовите нужди, възникнали при плащането на покупната цена за гръцките дейности на трите кипърски банки; тази част от увеличението на капитала представлява мярка C (52).
(102)
Цената на новите акции е определена на 1,70 евро за акция, което съответства на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената.
(103)
На 3 юни 2013 г. съветът на директорите на Банката обяви емитирането на 3 888 268 914 нови акции с номинална стойност от 0,30 евро при цена от 1,70 евро за акция (53). Банката обяви на 28 юни 2013 г. (54), че съветът на директорите е удостоверил пълното изплащане на общото увеличение на акционерен капитал на обща стойност от 8 429 млн. евро, включително размера на премиите.
(104)
Общото частно участие в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 1 444 млн. евро (55). Тази сума включва и участието на BCP, както е описано в съображение 80.
(105)
Поради това участието на HFSF в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 6 985 млн. евро.
(106)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF става мажоритарен акционер в Банката с дял от 81 % (56). HFSF предостави гаранции и предостави на частните инвеститори гаранция за всяка закупена акция безвъзмездно (57). Всяка гаранция включва право на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди и по цени на упражняване. Първата възможна дата е 2 януари 2014 г., а след тази дата правата, включени в гаранциите, могат да се упражняват на всеки шест месеца до 2 януари 2018 г. Цената на упражняване е равна на цената на записване от 1,70 евро, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна основа за останалите шест месеца) (58).
(107)
Съгласно закона за HFSF в изменения му вид от 2014 г. само цените на упражняване на гаранциите могат да бъдат коригирани при емитиране на права. Освен това, всяка подобна корекция ще се извършва впоследствие и само в границите на размера на сумата от реализираните постъпления от продажбата на преференциални права на HFSF. Не се предвиждат корекции в случай на незадължително увеличение на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия (мярка C)
2.3.4.1. Мерки за помощ за ATE
(108)
Както е посочено в съображение 58, към момента на приемането на Решението за преструктуриране на ATE, ATE вече се е ползва от мерки за помощ.
(109)
През декември 2011 г. гръцката държава вля 290 млн. евро в ATE.
(110)
Преструктурирането от 27 юли 2012 г., както е описано в съображения 62 и 63, включва също допълнително подпомагане от държавата. HFSF предостави на Банката облигации на EFSF на стойност 7 471 млн. евро с цел да покрие недостига от финансиране. HFSF пое и ангажимент да рекапитализира Банката за сума в размер на 570 млн. евро.
(111)
Като цяло помощта, свързана с процедурата за придобиване и поемане на задължения, възлиза на 8 041 млн. евро.
2.3.4.2. Мерки за помощ за гръцките дейности на трите кипърски банки (мярка C)
(112)
Както вече е посочено в съображения 77 и 101, по време на придобиването на гръцките дейности на трите кипърски банки, HFSF пое ангажимент да предостави на Банката капитал в размер на 524 млн. евро (мярка C). Този ангажимент е изпълнен през юни 2013 г. (59).
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.4.1. Национални операции
(113)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция.
(114)
Основният акцент е да се възстанови доходността и жизнеспособността на гръцките банкови дейности. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(115)
По отношение на оперативната ефективност, Банката вече започна да изпълнява мащабна програма за рационализиране.
(116)
От 31 декември 2011 г. до 31 декември 2013 г. Банката намали физическото си присъствие в Гърция с общо 322 клона, като отчете преструктурирането на придобитите субекти след датата на придобиване. Банката продължи да поддържа възприетия ритъм през 2014 г., като още през първото полугодие приключи затварянето на […] субекта.
Таблица 9
Преструктуриране на гръцката клонова мрежа 2010 г. - първо полугодие на 2014 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Първо полугодие на 2014 г.
Общ брой на клоновете в началото на периода или към датата на придобиване
360
918
1 316
1 037
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
346
889
1 037
899
Общо закриване на клонове в рамките на периода
14
29
279
138
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(117)
Банката съкрати и общия брой на персонала, зает в осъществяването на банкови и небанкови действия в Гърция, през периода 2011-2013 г. с 2 519 служители. По-специално, 2 114 поста бяха освободени в рамките на прилаганата от Банката схема за доброволно оттегляне.
Таблица 10
Съкращаване на персонал в Гърция за периода 2010-2013 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Обща численост на персонала в началото на периода или към датата на придобиване
6 370
12 616
18 628
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
6 172
12 365
16 558
Съкращаване на персонал
198
251
2 070
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(118)
Банката планира допълнително съкращаване на персонала си в Гърция за периода от декември 2013 г. до края на 2017 г. (от 16 558 на […] служители) и на размера на мрежата си (от 1 037 на […] клона) (60) […].
(119)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи за дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 394 млн. евро на прогнозна база през 2013 г. на […] млн. евро (61) през 2017 г. (62). В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на дейностите на Банката в Гърция следва да спадне под […] % в края на периода на преструктуриране.
(120)
В плана за преструктуриране е описано също как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда, и по-специално очакваното стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която трябва да започне да отбелязва растеж от 2014 г. нататък.Очаква се спредовете по депозитите в Гърция да се понижат (63). Това понижение на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. По същия начин, зависимостта на Банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ) и по-голямо финансиране от Евросистемата ще намалее от над 45 % от общите ѝ активи през 2012 г. на по-малко от […] % през 2017 г. (64).
(121)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на кредитите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2017 г. (от 114 % през 2013 г. (65)), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри допълнително.
(122)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своята кредитна политика както по отношение на предоставянето на кредити (по-добро покритие на обезпечението и по-малки лимити), така и по отношение на управлението на необслужваните кредити. Делът на необслужваните кредити ще бъде близо […]% през […] г. и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне приблизително […] % в края на периода на преструктуриране (66). Свързаните с риска разходи (загуби от обезценка на заемите) ще се понижат от близо 2 млрд. евро през 2013 г. до по-малко от […] млн. евро през 2018 г. (67).
(123)
Подобряването на оперативната ефективност, повишаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от […] г. нататък. Банката очаква печалбите ѝ да надвишат […] млрд. евро през 2018 г. за вътрешни дейности.
2.4.2. Международни банкови дейности
(124)
С оглед на подобряването на доходността от чуждестранните дейности Банката вече започна да изпълнява програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа. За периода от края на 2011 г. до март 2014 г. броят на служителите беше намален с 10 %, от 6 634 на 5 948 души, а броят на клоновете с 18 %, от 499 на 410 (68). Структурата на международния портфейл на Банката също беше опростена, за да се намали разходната база (69).
(125)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на Банката.
(126)
През септември 2012 г. Банката продаде дъщерното си предприятие в САЩ, на което се падаха приблизително 0,7 млрд. евро от активите (13 клона и 158 служители).
(127)
Банката ще намали експозицията си в чуждестранни активи до […] млрд. евро към края на юни 2018 г. Тази стойност представлява намаление от […]% (70) спрямо края на 2012 г. (71).
(128)
Намалението на чуждестранните активи ще бъде малко по-незначително - до […] млрд. евро в случай […] (72). При това положение общото намаление на чуждестранните активи ще възлезе на […]% спрямо равнището от края на 2012 г.
(129)
Вместо обаче да се съобрази с горепосочения размер на общите активи към края на юни 2018 г., Банката може да реши да пристъпи към продажба […] (73). В този случай запазените дейности няма да представляват повече от […]% от общите чуждестранни дейности на Банката към края на 2012 г.
(130)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия.
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(131)
Банката успя да набере значителен капитал на пазара и по този начин намали размера на необходимата ѝ държавна помощ.
(132)
Първо, Банката успя да набере определен частен капитал през 2011 г. чрез емитирането на права в размер на 807 млн. евро (74). Както е посочено в съображение 104, Банката успя да набере капитал и от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Броят на вече съществуващите акционери също намаля значително като резултат от рекапитализацията от пролетта на 2013 г., след която 81 % от акциите на Банката се държат от HFSF, 17 % от нови инвеститори, което оставя на старите акционери едва 2 % дялово участие. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(133)
Банката успя да набере на пазара капитал в размер на 1 750 млн. евро през април 2014 г. за покриване на нуждите от допълнителен капитал и изплащане на държаните от Гърция привилегировани акции. Новите акции бяха емитирани на цена 1,7 евро, което представлява цената, платена от HFSF в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(134)
Банката генерира капитал и чрез обратно изкупуване на собствените си хибридни и подчинени дългови инструменти с отстъпка от номиналната стойност. През март 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно част от хибридните инструменти и инструменти от по-нисък втори ред. Цената, изчислена на базата на пазарната стойност и включваща премия от най-много десет процентни пункта, беше определена на 37 % от номиналната стойност за хибридните инструменти и на 50 % от номиналната стойност за инструментите от по-нисък втори ред. Процентите на участие бяха съответно 52,8 % и 18,2 %. През май 2013 г. Банката стартира допълнителна операция по управление на пасивите за обратно изкупуване на ценни книжа, задълженията по които не са погасени, на стойност до 321 млн. евро. Процентът на участие беше 20 %. Тази поредица от обратни изкупувания доведе до реализиране на обща капиталова печалба от приблизително 120 млн. евро (75).
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(135)
На 25 юни 2014 г. Гърция пое задължение Банката и нейните филиали да изпълнят представения на същия ден план за преструктуриране, както и допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са изложени в приложението.
(136)
Първо, гръцките органи поеха задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като определиха максимален брой клонове и служители към 31 декември 2017 г. в Гърция, както и максимален размер на общите разходи за дейностите в Гърция през 2017 г. (76).
(137)
Освен това гръцките органи поеха задължение Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция. Това следва да е съобразено с максималното съотношение на нетните кредити към депозитите към 31 декември 2017 г. (77) […].
(138)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на Банката, гръцките органи поеха задължението Банката да намали задлъжнялостта по отношение на чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (78). Освен това подкрепата за ликвидността и капиталовата подкрепа за тези дъщерни предприятия е силно ограничена като номинален размер и може да се използва само при конкретни обстоятелства.
(139)
Гръцките органи поеха задължението Банката да продаде някои ценни книжа. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (79).
(140)
Гръцките органи поеха редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те се задължиха да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката (80).
(141)
Гръцките органи поеха и задължението Банката да прилага разумна кредитна политика, за да се гарантира, че решенията за предоставянето и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на жизнеспособността и доходността на Банката. Банката ще съблюдава високите стандарти по отношение на наблюдението на кредитния риск и преструктурирането на кредитите (81).
(142)
Поети са редица задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при предоставянето или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и на публични субекти, политически партии и медийни дружества (82).
(143)
Накрая, гръцките органи поеха задължението Банката да се съобразява с някои ограничения по отношения на дейността като забрана за изплащане на дивиденти и купони, забрана за придобиване и забрана за рекламиране на държавна подкрепа (83).
(144)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(145)
Отделно, в представените на 25 юни 2014 г. документи гръцките органи посочиха, че ще искат одобрението на Комисията преди обратно изкупуване на гаранции от Банката или от държавен орган, включително HFSF (84).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(146)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (85) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата мостова рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(147)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (86). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката в бъдеще, след като първата мостова рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (87), тъй като Банката може да попадне или под контрола на държавата, или под контрола на миноритарни частни собственици. Комисията посочи, че и в двата случая качеството на управление на Банката, и по-специално дейността по отпускане на кредити, следва да се запази, за да се приеме първата мостова рекапитализация за целесъобразна.
(148)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, в съображение 70 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като не беше ясно колко ще продължи мостовата рекапитализация, Комисията не успя да стигне до заключение дали е била достатъчна и дали е отговаряла на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата мостова рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Piraeus, Комисията не беше в състояние да ги оцени.
(149)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавна подкрепа, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 76 от решението за откриване по отношение на Piraeus) са били достатъчни по отношение на първата мостова рекапитализация. Освен това, в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията посочи, че липсата на правила, които да не позволяват на HFSF да координира четирите основни гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, NBG и Alpha Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, които да не допускат споделянето на чувствителна търговска информация между тях, би могло да доведе до нарушаване на конкуренцията. В този контекст Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА
(150)
На 30 август 2012 г. Комисията получи коментарите на Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus.
(151)
По отношение на целесъобразността на мерките Банката отбеляза, че ситуацията с дълговата криза в Гърция и в еврозоната е безпрецедентна. Вливането на капитал от май 2009 г., който се равнява на 1,0 % от рисково претеглените активи, представлява конкретен отговор на извънредните смущения на световните финансови пазари. В края на 2011 г. допълнителното вливане на капитал в размер на 380 млн. евро, получено от Гърция, се равнява на 1,1 % от рисково претеглените активи на Банката към този момент и е предназначено да покрие недостига от капитал, очакван вследствие на задълбочаващата се рецесия. Извършената от HFSF рекапитализация на Банката на стойност 4,7 млрд. евро е първата част на рекапитализацията, имаща за цел да покрие недостига на капитал, който е резултат от участието на частния сектор, оценката на кредитните портфейли, извършена от Blackrock (88), и задълбочаващата се рецесия.
(152)
Беше изразено становището, че назначаването от гръцките органи и от HFSF съответно на един и двама представители в съвета на директорите на Банката и на един представител на HFSF като член на комитета на Банката за оценка на риска, наред с останалото гарантира, че няма да се поема прекомерен риск.
(153)
По отношение на необходимите мерки Банката посочи, че решението за провеждане на рекапитализацията под формата на мостово финансиране е взето от гръцките власти и от Европейския съюз, МФВ и ЕЦБ, и че сумата на мостовата рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро до голяма степен компенсира ефекта от участието на частния сектор. Що се отнася до преобразуването на мостовата рекапитализация в постоянен капитал, Банката посочи, че след продължителния период през второто тримесечие на 2012 г., в който Гърция нямаше правителство, и след одобряването на окончателната структура, неминуемо ще произтече значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери и ще се договори адекватно възнаграждение (в зависимост от прилаганите условия и инструменти).
(154)
По отношение на пропорционалността на мерките Банката отбеляза, че от 2009 г. насам са коригирани кредитните политики чрез прилагането на по-строги кредитни критерии, по-кратки срокове за погасяване и по-ниски кредитни лимити. От първото тримесечие на 2009 г. всички искания за кредити над конкретна сума се преразглеждат и одобряват от заместник-директора и управителя на отдел „Кредити“. Това няма да промени настоящите бизнеспрактики, посочени в представения на Банката на Гърция бизнесплан, и няма да изложи на риск настоящите стандарти за кредитиране. Тези стандарти са едни от най-стриктните в сектора, което беше потвърдено и посредством добрите резултати на Банката при надзорната проверка на Blackrock Solutions. Осъществяването на тези намерения ще бъде подсигурено и от факта, че гръцките органи и HFSF имат свои представители в съвета на директорите на Банката.
(155)
По отношение на предложението на Комисията да бъде назначено контролиращо доверено лице, Банката смята, че няколко трети страни вече извършват внимателно наблюдение, в т.ч. Банката на Гърция, външни одитори, представителите на гръцките органи и представителите на HFSF.
4.2. КОМЕНТАРИ НА ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи коментарите на една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при сходни условия.
5. КОМЕНТАРИ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха кометнарите си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF.
5.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, необходима за постепенното постигане и поддържане от тези банки на съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 10 %, до юни 2012 г., и съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 7 %, при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбеляза също, че първата мостова рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция посочи още, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбеляза, че ако дадена банка остане частна собственост, най-вероятно ще се запази същото ръководство, а ако стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбеляза, че редовно оценява рамката за корпоративно управление, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поема прекомерен риск. Тя отбеляза също, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочи още, че продължителният период от време преди рекапитализациите е бил следствие от бързото влошаване на работната среда в Гърция и въздействието на програмата за участието на частния сектор, сложността на целия проект и необходимостта от постигане на максимално участие на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че цялостното изпълнение на плана за преструктуриране, който трябва да бъде представен на Комисията, ще се гарантира въз основа на факта, че при съществено нарушение на плана за преструктуриране ще бъде преустановено временното отнемане на правото на глас на HFSF. Банката на Гърция отбеляза също, че затрудненията на Банката не се дължат нито на подценяването на риска от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАРИ НА HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, с цел да се избегне потенциална държавна намеса в случай на предоставяне на държавна помощ в голям размер чрез HFSF и пълно право на глас на HFSF, HFSF посочи, че банките, които финансира, не се считат за публични субекти или за субекти под държавен контрол и че те няма да се контролират от държавата след постоянната им рекапитализация от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо юридическо лице по частното право, което взема автономни решения. Фондът не е предмет на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позова също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че ще зачита автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (наред с останалото, по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбеляза, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени подходящи предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерен риск от съществуващите частни акционери. Фондът изтъкна следните елементи i) назначаването на представители на HFSF като независими членове на съвета на директорите на Банката без изпълнителни функции, и присъствието им в комитетите; ii) извършването на надлежна проверка на Банката от HFSF, както и iii) факта, че след окончателната рекапитализация правото му на глас ще бъде ограничено само дотолкова, доколкото Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Освен това HFSF заяви, че са взети подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна търговска информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, които осигуряват специфична гаранция срещу изтичането на информация от един представител към друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна търговска информация за банките. Освен това HFSF заяви, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, който може да попречи, ограничи, наруши или значително намали или възпрепятства ефективната конкуренция. На последно място, HFSF посочи, че членовете на съвета на директорите и служителите му са предмет на строги правила за поверителност и фидуциарни задължения и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на действията на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ATE И ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ATE
(167)
В решението относно преструктурирането на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 58 и 108 от посоченото решение, представляват държавна помощ и са в съответствие с вътрешния пазар.
(168)
В решението относно ликвидацията на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 109 и 110 от посоченото решение, представляват държавна помощ за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че помощта за АТЕ би била съвместима с вътрешния пазар единствено ако интегрирането на прехвърлените дейности на ATE бъде осъществено по план и ако планът за преструктуриране на Банката, който включва прехвърлените дейности на ATE, позволи възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план ще бъде разгледано в раздел 7.6.2.
(169)
Поради тази причина не е необходимо Комисията да прави нова оценка на посочените мерки и потвърждава, че те са съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ (МЯРКА C)
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(170)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора по отношение на мярка С. Съгласно посочената по-горе разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(171)
Рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро беше възложена през март 2013 г. по време на тръжната процедура за придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Мярката следователно е била одобрена през март 2013 г. Действителната рекапитализация беше осъществена в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (89).
(172)
Рекапитализацията на Банката е осъществена от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно плащанията са направени с държавни ресурси.
(173)
Що се отнася до бенефициера на държавната помощ, рекапитализацията, както е посочено в съображение 72, е била необходима за покриване на капиталовите нужди, които ще възникнат в резултат от придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Освен това която и да е гръцка банка, която придобие прехвърлените кипърски дейности, ще има възможност за рекапитализация. В офертата на Банката, представена за одобрение на HFSF, беше взета предвид рекапитализация от HFSF. В този момент гръцките банки разполагат с ограничен капитал и никоя от тях нямаше да придобие прехвърлените кипърски дейности без обещание за рекапитализация. Следователно, макар Банката да е формалният получател на предоставения от HFSF капитал, Комисията счита, че бенефициер на държавната помощ са прехвърлените кипърски дейности, тъй като мярката позволява прехвърлените кипърски дейности да бъдат купени от гръцка банка. Без рекапитализацията на Банката прехвърлените кипърски дейности нямаше да бъдат придобити от гръцка банка. Те щяха да останат част от групи с извънредно големи затруднения (и Cyprus Popular Bank, и Bank of Cyprus са били в процес на преструктуриране предвид нуждата им от значителен капитал), поради което щяха да фалират или най-малко да претърпят масово изтегляне на депозити. По отношение на наличието на предимство Комисията отбелязва още, че рекапитализацията на Банката от HFSF не отговаря на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика: при висока степен на несигурност частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия, няма да се ангажира с бъдещото вливане на капитал в големи размери в Банката, без да знае предварително условията за това вливане (т.е. емисионната цена).
(174)
Освен това, мярката е по дефиниция селективна, тъй като се прилага изключително за прехвърлените кипърски дейности (всяка от които представлява дружество) и за никое друго дружество.
(175)
На последно място, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, се конкурират с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които развиват дейност в Гърция или са потенциално заинтересовани да навлязат на гръцкия пазар. Следователно оздравяването на тези дейности нарушава конкуренцията и въздейства върху търговския обмен между държавите членки.
(176)
По тази причина Комисията стига до заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Бенефициер на държавната помощ
(177)
Както вече беше обяснено в съображение 173, Комисията счита прехвърлените кипърски дейности за бенефициер на средствата, отпуснати от HFSF под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF).
(178)
Освен това, както вече беше обяснено в съображения 71 и 173, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, е трябвало да бъдат придобити от друга банка от съображения за финансова стабилност и главно поради факта, че трите кипърски банки са били в много трудно положение. Следователно продажбата на прехвърлените кипърски дейности и доколко тази продажба е свързана с държавна помощ за купувача, т.е за Банката, следва да се разгледат в съответствие с раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането (90).
(179)
За целите на тази продажба Банката на Гърция реши да се свърже само с най-големите местни банки, опериращи в Гърция, от които само Банката и две други банки представиха необвързващи оферти. Банката е единственият оферент, подал валидна обвързваща оферта. Ограниченият брой потърсени купувачи не изключва открития характер на тръжната процедура предвид факта, че разумно не е можело да се очаква официално предложение от други инвеститори. Действително, към този момент, поради финансовата нестабилност на гръцката банкова система, която отчиташе големи загуби по кредитите поради дълбоката и продължителна рецесия, чуждестранните банки в Гърция са продали или е предстояло да продадат гръцките си активи (напр. Geniki, MBG, Emporiki Bank). С други думи, те са били на етап да напуснат гръцкия пазар, а не да търсят нови възможности за инвестиране в Гърция. Освен това може разумно да се приеме, че само инвеститор, който е в състояние бързо да стабилизира и да направи жизнеспособни придобитите дейности - т.е. голяма банкова група - би проявил интерес към тези дейности. Накрая, поради твърде кратките срокове за приключване на продажбата, наложени от финансовата криза, в условията на която са работели продаващите банки, е било много малко вероятно в процедурата по продажбата да се включат чуждестранни банки или други видове инвеститори; такива инвеститори нормално биха изисквали да извършат надлежна проверка на предлаганите за продажба активи, преди да представят официална оферта.
(180)
Ето защо Комисията прави заключението, че продажната цена на прехвърлените кипърски дейности е била пазарната цена и че може да се изключи държавна помощ за купувача, т.е. за Банката.
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(181)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(182)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (91) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (92).
(183)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (93), Комисията потвърди, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(184)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ са посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(185)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде насочена правилно, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката. Случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението.
б)
Необходимост: мярката трябва да е необходима по размер и форма за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и тя трябва да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин спрямо нарушенията на конкуренцията, за да може нарушенията да се сведат до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(186)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(187)
В Съобщението относно рекапитализацията Комисията дава допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(188)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на Банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 11.
6.2.3. Съвместимост на мярката за помощ C със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Целесъобразност
(189)
По отношение на целесъобразността на мярката, т.е. на ангажимента на HFSF да рекапитализира Банката с 524 млн. евро, Комисията счита, че тази мярка е целесъобразна, тъй като е позволила гръцките дейности на трите кипърски банки да бъдат продадени на Банката.
(190)
Без тази мярка нито една гръцка банка, в т.ч. Банката, не би пожелала да придобие прехвърлените кипърски дейности в момент, когато нито една банка извън Гърция не е желаела да навлезе на пазара. Ако прехвърлените кипърски дейности не са били придобити, тези дейности и по-специално депозитите на гръцките клонове биха били застрашени. Следователно мярката е гарантирала запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.2.3.2. Необходимост
(191)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това предполага, че вливането на капитал например трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(192)
В момент, когато за гръцките банки е било много трудно да намерят капитал, мярката е покрила капиталовите нужди, които биха произтекли от плащането на покупната цена за придобиване на прехвърлените кипърски дейности, така че придобиването да стане възможно.
(193)
Нещо повече, Комисията отбелязва със сигурност, че помощта е приела формата на вливане на капитал в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF не е предоставил безвъзмездни средства на Банката, а е получил обикновени акции на същата стойност.
(194)
Ето защо мярката е необходима за постигането на целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло.
6.2.3.3. Пропорционалност
(195)
Дейностите, за които е отпусната помощта, са продадени, след като гръцките органи отправят покана за оферти. Освен това придобитите дейности са интегрирани бързо в Банката. Помощта не е позволила дейностите, за които е отпусната, да останат като отделни конкуренти на пазара.
(196)
Нещо повече, размерът на помощта е бил относително малък, тъй като възлиза на около 3 % от общите нетни кредити на прехвърлените кипърски дейности (или около 3 % от техните рисково претеглени активи) (94).
(197)
Ето защо Комисията счита, че тази мярка е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията.
6.2.3.4. Заключение относно съвместимостта на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(198)
Въз основа на анализа в съображения (189)-(197) се налага заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро е била целесъобразна, необходима за постигане на целта да се ограничат затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло и е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията, както и че тя съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
6.2.4. Съответствие на мярката за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(199)
Както е обяснено в съображение 178, продажбата на прехвърлените кипърски дейности попада в обхвата на раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането. В съответствие с точка 17 от Съобщението относно преструктурирането при продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция трябва да се спазват изискванията за жизнеспособност, собствен принос и ограничения на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на прехвърлените кипърски дейности чрез продажба
(200)
В точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план, ако купувачът е жизнеспособен и е в състояние да поеме трансфера на Банката в затруднение, и може да спомогне за възвръщането на доверието на пазара.
(201)
Банката е интегрирала успешно прехвърлените кипърски дейности. Както е посочено в раздел 7.6, според нейния план за преструктуриране Банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че прехвърлените кипърски дейности са били прехвърлени на Банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план.
6.2.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(202)
По отношение на приноса на акционерите на трите кипърски банки за разходите по преструктурирането Комисията отбелязва, че трите кипърски банки не са продали прехвърлените кипърски дейности по счетоводна стойност, а по стойност, коригирана в съответствие с доклада на PIMCO. Освен това дори и след корекцията трите кипърски банки са прехвърлили повече активи, отколкото пасиви на Банката. Ето защо е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите, тъй като загубата от стойността на прехвърлените кипърски дейности е понесена от продавачите.
6.2.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(203)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране... Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност Банката бенефициер.“
(204)
Както е описано в съображение 196, размерът на помощта възлиза на около 3 % от рисково претеглените активи на прехвърлените кипърски дейности. Ето защо Комисията счита, че тази помощ е относително малка, предвид факта, че е позволила продажбата на прехвърлените кипърски дейности и, както е обяснено в съображение 190, е осигурила запазването на финансовата стабилност в Гърция.
(205)
След продажбата на прехвърлените кипърски дейности гръцките клонове са спрели да съществуват като самостоятелни конкуренти, тъй като са били цялостно интегрирани в Банката.
(206)
Заключението на Комисията е, че предвид относително малкия размер на помощта, отпусната на прехвърлените кипърски дейности, и на факта, че те няма да продължат да съществуват като самостоятелни конкуренти, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията.
6.2.4.4. Заключение относно съответствието със Съобщението относно преструктурирането
(207)
Въз основа на анализа в съображения 199-206 се счита, че продажбата на прехвърлените кипърски дейности и интегрирането им в Банката гарантира тяхната жизнеспособност в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията, в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
(208)
Следователно рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(209)
Комисията трябва да установи наличието на отпусната държавна помощ в полза на Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(210)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (95) Комисията вече е установила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. През 2011 г. Банката е емитирала държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също е отпуснала заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края на март 2014 г. размерът на неизкупени държавно гарантирани облигации и държавни облигации възлиза съответно на 9,9 млрд. евро и 1 024 млн. евро (96). Бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(211)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата за подпомагане на гръцките банки мярка за рекапитализация, представляват помощ. Банката е получила 750 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2,1 % от рисково претеглените активи на Банката (97).
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(212)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като предоставената на Банката гарантирана от държавата СПОЛ не съответства на тези четири кумулативни условия, по-специално тъй като е гарантирана от държавата и се отпуска успоредно с други мерки за подпомагане, не може да се направи изводът, че гарантираната от държавата СПОЛ не представлява държавна помощ.
(213)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазара за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Понеже СПОЛ е ограничена до банковия сектор, мярката е селективна. Поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(214)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията счита, че гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 31,4 млрд. евро. След рязък спад през 2013 г., към края на същата година тя възлиза едва на 750 млн. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първа мостова рекапитализация (мярка B1)
(215)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че първата мостова рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 4,7 млрд. евро.
7.1.3.2. Втора мостова рекапитализация (мярка B2)
(216)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Piraeus, включва държавни ресурси.
(217)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се е състояло от начислените лихви по дълговите ценни книжа на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(218)
Позицията на Банката е била засилена в резултат на мярка B2, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност на банковите пазари в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка B2 засяга търговията между държавите членки.
(219)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 553 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(220)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката, до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г. HFSF получава средствата си от държавата. Следователно с писмото се поема ангажимент за отпускането на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е присъщо на държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 082 млн. евро.
(221)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент е улеснил така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите са се уверили, че ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент, преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталовите пазари. Предимството е селективно, тъй като не е предоставено на всички банки, извършващи дейност в Гърция.
(222)
Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка В3 има вероятност да засегне също търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(223)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. за покриване на капиталовите нужди на стрес теста от 2013 г. (мярка В4)
(224)
Участието на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която има за цел да бъдат покрити капиталовите нужди, набелязани по време на стрес теста от 2012 г. (мярка В4), се изразява в частичното преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) в постоянна рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява частично преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. За определена номинална стойност на помощта обаче тя увеличава предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация, както в случая на мерки B1 и B2.
(225)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и последиците за търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява дейността си в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или тяхната продажба. Освен това някои банки от други държави членки са осъществявали дейност в Гърция. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Поради това Комисията счита, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(226)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, е 7 335 млн. евро. Както е посочено в точка 7.1.3.3, тъй като Банката е привлякла частен капитал в размер на 1 444 млн. евро при рекапитализацията от пролетта на 2013 г., само част от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) е била преобразувана в постоянна рекапитализация (мярка В4). Допълнителният капитал в размер на 1 082 млн. евро (мярка В3), за който HFSF е поел ангажимент, не е бил необходим и поради тази причина не е изплатен. Следователно размерът на изплатената държавна подкрепа е бил равен само на сбора от първата и втората мостова рекапитализация, т.е. 6 253 млн. евро, и част от тази помощ е била върната в рамките на шест месеца при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка В4), тъй като частното участие е превишило размера на сумата, за която е бил поет ангажимент.
(227)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че освен абсолютния размер на помощта Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с рисково претеглените активи на Банката“. Мерки B1, B2 и B3 са били предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период рисково претеглените активи на Банката са нараснали значително след поредицата от придобивания. Следователно възниква въпросът кое ниво на рисково претеглените активи следва да се използва, и по-конкретно дали държавната помощ следва да бъде оценявана спрямо рисково претеглените активи, съществували към началото на периода или към края на периода. Целта на мерки B1, B2 и B3 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, към които са насочени тези мерки за държавна подкрепа, са съществували още през март 2012 г. Ето защо Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки В1, В2 и В3, следва да бъде сравняван с рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след месец март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцките банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2 и B3 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(228)
Отпуснатата помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) и поетия ангажимент на HFSF (мярка В3), т.е. 7 335 млн. евро или 21,5 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(229)
Изплатената помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2), а именно 6 253 млн. евро или 18,4 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(230)
Тъй като Банката е успяла да привлече частен капитал, размерът на сумата, влята окончателно от HFSF в Банката под формата на обикновени акции, е възлязъл на 5 891 млн. евро, което представлява 17,3 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ от Банката
(231)
Мерки A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тези мерки са обобщени в таблица 11.
Таблица 11
Преглед на общия размер на помощта, получена от Банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/Рисково претеглени активи
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
750 млн. евро
2,1 %
B1
B2
B3
Първа мостова рекапитализация
Втора мостова рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Капиталова подкрепа
4 700 млн. евро
1 553 млн. евро
1 082 млн. евро
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2 + B3
8 085 млн. евро
23,7 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2
7 003 млн. евро
21,6 %
B4
Рекапитализация
Капиталова подкрепа
5 891 млн. евро
17,3 %
Общ размер на капиталовата помощ, изплатена на Банката, минус помощта, върната в рамките на 6 месеца
6 641 млн. евро
19,4 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 9,9 млрд. евро
Облигационни заеми: 1,3 млрд. евро
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
31,4 млрд. евро
Общ размер на помощта за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
42,6 млрд. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(232)
Както е посочено в съображение 183, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (98).
(233)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(234)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(235)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(236)
Тази рамка беше допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., като се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление или които са предоставени без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на подпомагането за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(237)
Подпомагането за осигуряване на ликвидност, което вече е било получено от Банката, е било одобрено окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на тази схема (99). Всяка бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставено по надлежно одобрена от Комисията схема. Комисията ще трябва да даде разрешение по отношение на условията на въпросното подпомагане преди предоставянето му и следователно не е необходимо тези условия да се оценяват по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(238)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A) е била осигурена по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, одобрена през 2008 г. по силата на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и тя трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(239)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г., попада в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(240)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(241)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(242)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение (37), и тъй като Банката не е могла да заеме достатъчно средства посредством стандартни операции за рефинансиране, Банката е разчитала на гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозните затруднения, които биха били причинени от неизпълнението на Банката.
(243)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансиране за Банката, тя има достатъчен стимул да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката е трябвало да плаща лихва, по-висока с […] базисни пункта, отколкото по стандартните операции за рефинансиране от Евросистемата. Освен това Банката е трябвало да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално, разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо използването на СПОЛ, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва за финансиране на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта по тази мярка е ограничена до минималния необходим размер.
(244)
Подобно наблюдение отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също, че Гърция е поела ангажимент Банката да изпълни план за преструктуриране, с който да се намали зависимостта ѝ от финансиране от централната банка, и да спазва ограниченията по отношение на дейността, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подпомагане за осигуряване на ликвидност ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(245)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА, СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(246)
Както е посочено в съображение 241 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (100): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(247)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(248)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото позволяват на Банката да спази капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката нямаше да може да продължи да осъществява своите дейности и би загубила достъп до операциите за рефинансиране на ЕЦБ.
(249)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системно значение за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят кредити на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това, мерки B1, B2, B3 и B4 са били наложени в значителна степен поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за запазване на финансовата стабилност в Гърция.
(250)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно това дали незабавно са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 140 и 141 от настоящото решение, Гърция е поела ангажимент да осъществи редица действия, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения 115, 116 и 117, Банката е преструктурирала също дейността си в значителна степен, като е намалила много от разходите си. Следователно съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(251)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения също така дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, като същевременно по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения 140 и 141 от настоящото решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска основа и ежедневната ѝ дейност ще бъде предпазена от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защита на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(252)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. Въз основа на това Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(253)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(254)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г., за да се гарантира, че съотношението на базовия капитал от първи ред на Банката ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Ето защо с мерки В1, В2, В3 и В4 на Банката не се осигурява прекомерно голям капитал. Както е обяснено в съображение 250, били са предприети действия за намаляване на риска Банката да има нужда от допълнителна помощ в бъдеще.
(255)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората мостова рекапитализация (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че то е било предоставено съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и е било осъществено чрез непарични вноски под формата на дългови ценни книжа на EFSF. От датата на изплащането на тези дългови ценни книжа на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получил като възнаграждение начислената лихва по дълговите ценни книжа на EFSF плюс такса от 1 % (101). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Piraeus, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на мостовата рекапитализация в стандартна рекапитализация в обикновени акции, а именно мярка B4). Макар че първата и втората мостова рекапитализация не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в частично преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е спаднал до 2,3 %. Това е сложило край на необичайната ситуация, настъпила от датата на първата мостова рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни.
(256)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно от опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (102).
(257)
По отношение на мярка В3, тя е представлявала ангажимент за предоставянето на капитал в рамките на бъдещо увеличение на капитала. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е могъл да бъде изпълнен при действително капиталово вливане през май-юни 2013 г., едва пет месеца по-късно, когато Банката е увеличила капитала си. Тъй като Банката е привлякла частни инвеститори, не се е наложило HFSF да влее капитала, за който е бил поел ангажимент. Предвид краткия период, през който е съществувал ангажиментът за предоставяне на капитал, и поради причините, изложени в съображение 256, фактът, че за този ангажимент не е платено възнаграждение, е приемлив.
(258)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в рамките на мярка В4 не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (103). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е била едва няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. те са притежавали едва 2,3 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 256, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича в голяма степен от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията счита, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(259)
HFSF също така е емитирал гаранции и е предоставил по една гаранция за всяка нова акция, записана от частен инвеститор, участвал в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF епредоставил тези гаранции безвъзмездно. Както бе обяснено в съображение 106, във всяка гаранция е заложено правото на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди от време по цени на упражняване. Цената на упражняване е равна на цената на записване от HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна основа за останалите шест месеца). Таванът на полученото от HFSF възнаграждение за притежаваните от него акции де факто е бил на тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Тъй като обаче тези гаранции са били решаващ фактор за успеха на емисията на права и на емисията за частни инвестиции, направени от Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че тези гаранции са позволили на Банката да намали размера на помощта с 1 444 млн. евро. Действително, поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и високата несигурност, която преобладава към този момент, наличните тогава симулации са показали, че без гаранциите частните инвеститори е нямало да постигнат достатъчна възвращаемост и е нямало да участват. Поради причините, обяснени в съображения 249 и 256, тъй като HFSF е щял да получи минимално положително възнаграждение при евентуално упражняване на гаранциите и понеже целта на МИФП е била да се привлекат някои частни инвеститори, за да бъде запазено частното управление в някои банки и да се избегнат ситуациите, в които целият банков сектор се контролира от HFSF, Комисията може да приеме това отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава и на факта, че в изменения през март 2014 г. закон за HFSF не е предвидена никаква корекция на гаранциите в случай на непреференциално увеличение на акционерния капитал и че в случай на емисия на права може да се коригира единствено цената на упражняване на гаранциите и корекцията е възможна единствено впоследствие и само до сумата на постъпленията, реализирани от продажбата на права на предпочтително изкупуване на HFSF. Нещо повече, ангажиментът, поет от Гърция, да потърси одобрението на Комисията, преди каквото и да било обратно изкупуване на гаранциите, емитирани от HFSF, ще позволи на Комисията да направи необходимото евентуалното бъдещо обратно изкупуване да не намали допълнително възнаграждението на HFSF и да увеличи възнаграждението на притежателите на гаранциите.
(260)
Колкото до факта, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произтича главно от поемането на прекомерни рискове. Освен това МИФП е имал за цел да бъде запазено частното управление в някои банки. Нещо повече, рамката на взаимоотношенията и автоматичното повторно въвеждане на правата на гласуване в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране са предпазна мярка срещу бъдещо поемане на прекомерни рискове от страна на частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. са един вид възнаграждение за държавата, тъй като нейният дълг към Банката е намалял с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Ето защо заключението на Комисията е, че мярка В4 е била необходима.
(261)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване от гледна точка както на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(262)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на Банката на търговска база, както е обяснено в съображения 136 и 137. Гърция се е ангажирала също със забрана на придобиванията и с редица намаления на задълженията, както е описано в съображения 138, 139 и 143. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(263)
В Банката е било назначено контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(264)
Накрая, на 25 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов всеобхватен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(265)
В заключение може да се посочи, че изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(266)
Във връзка с посоченото по-горе заключението на Комисията е, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.. Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 съответстват на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРИДОБИВАНИЯТА НА ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ATE, GENIKI, ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ КИПЪРСКИ ДЕЙНОСТИ И MBG СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(267)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това е от основно значение за възстановяването на жизнеспособността на предприятието. Освен това, в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. В допълнение, придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(268)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE донесе на Банката голяма съвкупност от депозити и много по-малко количество нетни кредити (104). Следователно то допринесе за значителното намаляване на извънредно високото съотношение на кредитите към депозитите в Банката.
(269)
Освен това, придобиването даде възможност за значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, на служителите и чрез интегриране на ИТ, по отношение на финансирането и по отношение на приходите.
(270)
Ето защо се счита, че придобиването е оказало много благотворно въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(271)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(272)
Заплатената от Банката сума за придобиването на прехвърлените дейности на АТЕ беше определена на 0,6 % от стойността на прехвърлените депозити и възлизаше приблизително на 95 млн. евро. Тази сума се равняваше на 0,02 % от общите активи на Банката към момента на придобиването. Следователно тази сума може да се счита за малка, но не за незначителна.
(273)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE подобри драстично силно затруднената позиция на ликвидност на Банката и я направи много по-жизненоспособна. Комисията припомня, че […]. Следователно може да се приеме, че придобиването с ниската заплатена за него цена е от съществено значение за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на Банката и попада в рамките на изключението по точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(274)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането е посочено също, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При такива обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(275)
ATE не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Освен това, Банката на Гърция анализира различни алтернативи за ATE (например ликвидация) и стигна до заключението, че продажбата на прехвърлените дейности на ATE е най-благоприятният вариант, тъй като ще ограничи риска от изпълнението и ще намали до минимум разходите за Гърция. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(276)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиването на прехвърлените дейности на ATE.
(277)
Накрая, тъй като придобиването на прехвърлените дейности на ATE е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (105), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(278)
Ето защо придобиването на прехвърлените дейности на ATE е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(279)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените дейности на ATE, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Geniki със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Geniki върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(280)
От гледна точка на доходността на дейността, придобиването на Geniki ще подобри възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план. Според анализа, представен от Банката към момента на това придобиване, сливането на две банки в рамките на един и същи географски пазар ще създаде синергии, например по отношение на спестяването на разходи чрез намаляване на служителите и затваряне на клонове. Банката ще придобие клиентите и вложителите на Geniki и следователно значително ще намали разходите за своята издръжка.
(281)
От гледна точка на позицията на ликвидност, както е посочено в съображение 65, Geniki е имала повече депозити, отколкото нетни кредити. Следователно придобиването е увеличило ликвидността на Банката и е спомогнало за намаляването на съотношението на кредитите към депозитите. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката. Ето защо, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката.
(282)
Поради това се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Geniki върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(283)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(284)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на Geniki, което се счита за много малка сума. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана и, като условие за сключване на сделката, Société Générale е вляла значителен капитал в Банката (106).
(285)
Комисията стига до заключение, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването не генерира допълнителна капиталова нужда за Банката и поради това придобиването на Geniki по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Geniki
(286)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(287)
Geniki не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Geniki носеше големи загуби на Société Générale, която по тази причина поиска да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(288)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Geniki. Следователно Банката не е изместила никой участник в търга, който не получава подкрепа.
(289)
В допълнение, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (107), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(290)
Накрая, покупната цена е била много ниска. Следователно не може да се счита, че Банката е получила държавна помощ за финансиране на придобиването. С оглед на тези елементи може да се направи заключение, че придобиването на Geniki попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Geniki
(291)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на Geniki, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(292)
Придобиването на прехвърлените кипърски дейности повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(293)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите, чрез спестявания по линия на административните процедури и служителите и значително подобрение на разходите за депозити. След придобиването Банката е интегрирала напълно гръцките дейности на трите кипърски банки, променила е търговското наименование на всички клонове на въпросните три банки и е осъществила добър напредък в оптимизирането на мрежата.
(294)
Провизиите по кредитните портфейли на гръцките дейности на трите кипърски банки бяха в голям размер. Действително Банката придоби тези кредити на цена, по-ниска от номиналната им стойност: покупната цена беше занижена, за да бъдат отразени бъдещите загуби, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. По този начин рискът от загуби по кредити, надвишаващи вече заложените в ниската покупна цена, е ограничен.
(295)
Банката придоби и голяма съвкупност от депозити - почти толкова голяма, колкото придобитите нетни кредити. Следователно тя е укрепила позицията си на ликвидност.
(296)
Поради това придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(297)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(298)
Съгласно анализа в раздел 7.3 помощта е била необходима за покриването на капиталовите нужди на купувача на прехвърлените кипърски дейности, тъй като тяхното придобиване би допринесло за поддържането на финансовата стабилност в Гърция. Крайната изплатена от Банката цена за придобиването на прехвърлените кипърски дейности е била много по-ниска от балансовата стойност на придобития портфейл. Тя е била по-ниска дори от стойността на кредитите след коригирането на последната в посока надолу, за да бъдат отразени бъдещите загуби по кредитите, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. Следователно цената на придобиването би могла да се приеме за отрицателна. Това заключение се подкрепя и от факта, че при придобиването на прехвърлените кипърски дейности Банката е добавила в баланса си голяма сума по перо „отрицателна репутация“, което е довело до увеличаване на капитала ѝ.
(299)
Обаче ако въпреки това се приеме, че Банката е платила положителна цена, Комисията отбелязва, че като предварително условие за осъществяване на придобиването HFSF е поела задължение към купувача да влее стойността, съответстваща на покупната цена, в капитала. HFSF е изпълнила това задължение в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Това вливане на капитал представлява помощ за прехвърлените кипърски дейности, а не за Банката, както е обяснено в раздел 6.2.1. Поради това придобиването не е създало нужда от допълнителна държавна помощ за Банката.
(300)
Заключението е, че предвид необичайните условия (ниска покупна цена и поето от HFSF задължение за вливане на покупната цена в капитала с цел увеличаването му) придобиването на прехвърлените кипърски дейности по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да е ограничена до необходимия минимум.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(301)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(302)
Продажбата на гръцките дейности на кипърските банки е имала за цел да се запази стабилността на гръцката банкова система и да се гарантира, че кипърските банки ще могат да продадат тези дейности, преди те да загубят каквато и да било част от стойността си. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(303)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на трите кипърски банки. Процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен.
(304)
Накрая, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (108), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(305)
С оглед на тези елементи може да се направи заключението, че придобиването на прехвърлените кипърски дейности попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(306)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените кипърски дейности, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4. Съответствие на придобиването на MBG със Съобщението относно преструктурирането
7.5.4.1. Въздействие на придобиването на MBG върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(307)
Придобиването на напълно рекапитализираната MBG повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(308)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, служителите и на разходите по депозитите, както и по отношение на приходите. Междувременно Банката напълно интегрира MBG.
(309)
Освен това, тъй като MBG е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката и тъй като Банката е заплатила покупна цена от 1 млн. евро, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката. Наред с това, купувачът е поел задължение, като част от сделката, да влее в Банката капитал на стойност 400 млн. евро. Това задължение е било изпълнено в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., по време на която BCP е вляла в Банката 400 млн. евро.
(310)
В заключение се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план и че покупната цена за MBG е била достатъчно ниска, за да не попречи на това помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.4.2. Въздействие на придобиването на MBG върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(311)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(312)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на MBG, което се счита за много малка сума. Освен това, MBG е била адекватно капитализирана от BCP и, като условие за сключване на сделката, BCP е вляла в Банката капитал в размер на 400 млн. евро (109).
(313)
В заключение се счита, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването на MBG не генерира допълнителни капиталови нужди за Банката и поради това то по изключение не противоречи на изискването, че помощта следва да бъде ограничена до минимум.
7.5.4.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на MBG
(314)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(315)
MBG не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. MBG е носела големи загуби на BCP, която по тази причина е поискала да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Продажбата на MBG е била освен това част от плана за преструктуриране на BCP (110). Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(316)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на MBG.
(317)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на MBG попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4.4. Заключение относно придобиването на MBG
(318)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на MBG, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(319)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които е изправена Банката, са следствие главно от кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това, 31,5 % от вземанията са били обменени за нови гръцки държавни облигации с по-ниски лихвени проценти и по-продължителен срок на падежа. Държавата е изкупила обратно тези нови гръцки държавни облигации от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и икономическата рецесия.
(320)
Предоставената на Банката помощ, т.е. сумата по мерки B1, B2, B3 и B4 или 7 335 млн. евро, надвишава стойността на загубите, записани вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро).
(321)
Голяма част от капиталовите нужди произтичат от стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също в съображения 63 и 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията следва съответно да бъдат смекчени по пропорционален начин. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско. Комисията отбелязва обаче, че експозицията на Банката по отношение на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази на другите големи гръцки банки (111). В резултат на това не всички загуби, свързани с гръцки държавни облигации, могат да бъдат отдадени на стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава.
(322)
Вторият източник на загуби за Банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП, в резултат на рецесията, с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва дадена Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (112).
(323)
Част от капиталовите нужди и загубите по кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. Проведените през 2012 г. стрес тестове с цел определяне на капиталовите нужди на Банката са показали, че прогнозите за загуби по чуждестранните кредити са в размер на 1 314 млн. евро според базовия сценарий и 1 624 млн. евро според неблагоприятния сценарий. Няколко от тези чуждестранни предприятия са били на загуба през последните години. Загубите от международните дейности са били на стойност 244 млн. евро преди данъците през 2012 г. (113). Чуждестранните активи също допринесоха за намаляването на ликвидността.
(324)
Следователно може да се направи заключението, че значителна част от загубите и нуждата от помощ попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., което дава възможност на Комисията да смекчи своите изисквания. По същия начин, част от нуждата от помощ произтича от изключително дълбоката рецесия в Гърция, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(325)
Накрая, част от нуждата от помощ идва от поемането на рискове от самата Банка, по-специално свързани с притежаването в голям размер на държавен дълг и с чуждестранните ѝ дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(326)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(327)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, уязвимите ѝ позиции на ликвидност и капиталови позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на дружеството майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(328)
Що се отнася до ликвидността (114) и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантираната от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което също ще помогне на Банката да намали разходите си за финансиране.
(329)
С посоченото в съображение 137 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива към края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и гарантираната от държавата СПОЛ.
(330)
С оглед намаляване на разходите за финансиране Гърция също така е поела задължение Банката да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 137 Осъществяването на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(331)
От началото на кризата Банката е реализирала големи придобивания, които драстично увеличиха нейния размер и база на депозити. Банката успешно интегрира придобитите предприятия в изключително кратък срок. Понастоящем Банката се опитва да осъществи всички възможни синергии в резултат на тези придобивания. Тя започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (115). До 2017 г. общите разходи на Банката в Гърция ще са намалели с още […]% спрямо 2013 г. За да постигне тази цел, Гърция е поела задължение Банката да намали клоновете и служителите си в Гърция съответно на […] и […] към 31 декември 2017 г., при максималната сума на разходите в Гърция от […] млрд. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Бнката в новата пазарна среда.
(332)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 36 % от портфейла на Банката към 31 декември 2013 г. (116). Банката планира да засили кредитната си политика (ограничения, покритие на обезпечението) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да ограничи до минимум загубите си. Гърция е поела също задължение Банката да изпълни високите стандарти по отношение на кредитната си политика, за да овладее рисковете и да увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, включително преструктурирането на кредитите, както е описано в съображение 141.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(333)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, предвид това, че HFSF притежава по-голямата част от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., но има ограничени права на гласуване. Освен това, някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и гаранции и следователно ще получат максимална полза, в случай че цените на акциите се покачат през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. Банката и HFSF договориха специална рамка за отношенията си. С това споразумение се защитава ежедневната дейност на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела и задължение да следи отблизо експозицията си по отношение на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично възстановява своите права на гласуване, ако Банката не изпълни плана си за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(334)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал и ликвидност, както е обяснено в съображение 323.
(335)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи пренасочването си към своя вътрешен пазар. Банката вече е продала дъщерното си предприятие в САЩ. Тя е започнала също да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на гарантиране на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на мрежата си в запазените дъщерни предприятия, както е описано в съображение 130.
(336)
Следователно общата сума на чуждестранните активи ще намалее в бъдеще. Към края на периода на преструктуриране те ще са в размер на […] част от общия счетоводен баланс на Банката.
(337)
Следователно Комисията е убедена, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 138 задължение Банката да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните си дъщерни предприятия допринася също за това да се гарантира, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капиталовата позиция или позицията на ликвидност на Банката.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(338)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че към края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейният рисков профил. Същевременно капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(339)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти. Планът за преструктуриране показва, че Банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори при неблагоприятния сценарий - тя ще продължи да реализира печалба и ще остане добре капитализирана към края на периода на преструктуриране.
(340)
Размерът на допълнителния капитал, който беше набран през 2014 г., а именно 1 750 млн. евро, е достатъчен за справяне при базовия сценарий със стрес теста от 2013 г. през периода на преструктуриране и за изплащане на привилегированите акции, което Банката направи през май 2014 г. (117) […] Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Поради това Комисията счита, че изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди съответстват на определена степен на напрежение. За да направи заключението, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като така изчислените нужди съответстват на високо равнище на напрежение и тъй като набраният през март 2014 г. капитал показва, че Банката е възвърнала достъпа си до капиталовите пазари.
(341)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позиция на ликвидност.
(342)
Поради това заключението е, че комбинацията от вече извършеното преструктуриране и предложеното допълнително преструктуриране е достатъчна за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(343)
Както е посочено в раздел 3 от Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва по възможност да поемат загубите на банката.
7.6.3.1. Собствен принос на Банката: продажби и съкращаване на разходите
(344)
Банката вече е продала някои малки чуждестранни предприятия (в САЩ) и е намалила задлъжнялостта по част от портфейла си, за да укрепи капиталовата си адекватност и позицията си на ликвидност. В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на задлъжнялостта по отношение на чуждестранните ѝ дейности, както е описано в съображения 125-129. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключването на задълженията, свързани с намаляването на задлъжнялостта и продажбата на чуждестранните предприятия, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]. Намаляването на международните активи на Банката също ще намали значително условния риск от необходимост от помощ в бъдеще. Следователно то допринася за намаляването на размера на помощта до минимум.
(345)
С цел да ограничи капиталовите си нужди Банката няма да използва капитал за подпомагане или за разширяване на чуждестранните си дъщерни предприятия, както е описано в съображение 138. Също така, Гърция е поела задължения да гарантира, че Банката няма да осъществява скъпоструващи придобивания.
(346)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ ще се понижават допълнително до 2017 г. […] В момента служителите ѝ се намаляват и заплатите се понижават. Гърция е поела задължение и да ограничи възнаграждението на управителите на Банката […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(347)
Участието на старите акционери на Банката намаля с извършеното през 2009 г. емитиране на права (118) и след това с рекапитализацията на HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например притежаваният от акционерите на Банката дял, който по онова време включваше и инвеститорите, които са влели средства през 2009 г., намаля от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. на едва 2,3 % след тази рекапитализация. Освен това, Банката не е плащала никакви дивиденти в парични средства от 2008 г. насам. Освен споделянето на тежестта от старите акционери, от началото на кризата през 2008 г. Банката набра значително количество частен капитал, а именно 807 млн. евро през 2009 г., 1 444 млн. евро през 2013 г. и 1 750 млн. евро през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(348)
Притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите за преструктурирането ѝ. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал, както е описано в съображение 134.
(349)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, посочена в съображение 143. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката и че са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(350)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Намаляването засяга само чуждестранни дейности, които представляват ограничена част от дейността на Банката (119), а в рамките на преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на кредитните и депозитните портфейли в Гърция, които вместо това са се увеличили драстично през последната година в резултат на придобиванията. Комисията обаче взема под внимание разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, и по-конкретно фактите, че получената помощ частично отговаря на условията за освобождаване, изложени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., според които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта. Комисията също отбелязва като положителен факта, че Банката е набрала 1 444 млн. евро на пазара през май 2013 г. и 1 750 млн. евро през март 2014 г., […]. Освен това, капиталът през март 2014 г. е бил набран при цена на акция, равна на цената на акция, при която HFSF е записала акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Следователно високата емисионна цена е ограничила ефекта на разреждане за HFSF. Банката също така е изплатила привилегированите акции (мярка A). Предвид всички тези елементи може да се счита, че планът за преструктуриране предвижда достатъчно мерки по отношение на собствения принос и споделянето на тежестта, за да се ограничи помощта до необходимия минимум.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(351)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това, тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(352)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капиталова подкрепа от държавата в размер на 23,7 % от нейните рисково претеглени активи (120). Наред с това през 2010 г. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 9,9 млрд. евро и държавни облигационни заеми в размер на 1,3 млрд. евро, които заедно представляват почти 25 % от счетоводния баланс на Банката. Освен това, Банката е получила гарантирана от държавата СПОЛ. Поради това, с оглед на големия размер на помощта, са необходими мерки за ограничаване на евентуалните нарушения на конкуренцията. Освен това, пазарният дял на Банката в Гърция е голям. Придобиването на прехвърлените дейности на ATE, Geniki, MBG и прехвърлените кипърски дейности увеличи пазарните дялове на Банката. След тези придобивания пазарният дял на Банката от депозитите в Гърция достигна до 29 % в края на 2013 г., докато пазарните ѝ дялове от жилищните ипотеки, потребителските кредити и корпоративните кредити бяха съответно 25 %, 22 % и 35 % (в сравнение със съответно 10 %, 8 %, 8 % и 14 % през 2011 г.) (121).
(353)
Комисията припомня, че затрудненията на Банката се дължат до голяма степен на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, които причиниха срив в гръцката икономика от 2008 г. насам, както вече беше отбелязано в съображение 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. Следователно е намалена необходимостта от разглеждане на въпроси, свързани с моралния риск. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи и за необходимостта от мерки за ограничаването на такива нарушения. Поради тези причини Комисията по изключение може да приеме, въпреки големия размер на помощта и големите пазарни дялове, че в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция. Би било проблематично обаче, ако най-подпомаганата от четирите големи гръцки банки, която също се разрасна най-много в резултат на придобивания през последните години, продължи да расте в периода на преструктуриране с по-бързи от пазарните темпове и евентуално измести по-малко подпомаганите банки. Поради това Комисията приветства ангажимента Банката да не се разраства с по-бързи от пазарните темпове.
(354)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява банковите си дейности на чуждестранни пазари.
(355)
Комисията посочва, че в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, Банката ще продължи преструктурирането и ще намали още повече своите чуждестранни активи до 30 юни 2018 г. (122). Освен това, Банката е поела задължение да не използва помощта за финансиране на разрастването на тези дейности. Следователно помощта няма да се използва за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(356)
Гърция е поела също така задължение Банката да не осъществява скъпоструващи придобивания, като следи тя да не използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася за това да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагане на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за разрастване на чуждестранните пазари.
(357)
Задължението за намаляване на неустойчиво високите нива на лихвата, плащана по гръцките депозити, също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично, задължението за въвеждане на строги насоки по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, ще възпрепятства Банката да нарушава конкуренцията на гръцкия пазар чрез нецелесъобразни стратегии за ценообразуване на потребителските кредити.
(358)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.6.5. Мониторинг
(359)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите от Гърция задължения (123), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода на преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
7.6.6. Заключение относно съответствието на мерките A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(360)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението към настоящото решение, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, достатъчен е от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос, целесъобразен е, за да бъдат компенсирани последиците от нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ, и е пропорционален. Планът за преструктуриране и поетите задължения, представени на Комисията, изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(361)
Комисията изразява съжаление, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. При все това може да се приеме, че тези мерки, както и другите анализирани в настоящото решение мерки, са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
д)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Piraeus Bank Group, която включва Piraeus Bank S.A. и всички нейни дъщерни предприятия и клонове, представен на 25 юни 2014 г., и поетите на тази дата задължения от страна на Гърция, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 750 млн. евро, предоставен от Гърция на Piraeus Bank S.A. през месец май 2009 г. и месец декември 2011 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция след месец юли 2011 г., в размер на 30,4 млрд. евро към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа мостова рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
ж)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2014 година.
KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/455
(2014. gada 23. jūlijs)
par valsts atbalstu SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ko īstenojusi Grieķija par labu Piraeus Bank Group saistībā ar Piraeus Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad dalībvalstis un citas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem noteikumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ PIRAEUS BANK
(1)
Ar 2008. gada 19. novembra lēmumu Komisija apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem - rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (2). Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Piraeus Bank (turpmāk “Banka” (3)) atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam.
(2)
Minētā 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā bija norādīts, ka Komisijai tiks paziņots pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem.
(3)
Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 23. jūlijā. Komisija reģistrēja minēto plānu un tā vēlākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un tad kā lietu SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banka ir atkārtoti saņēmusi valsts garantijas un guvusi labumu no valsts obligāciju aizņēmumiem atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (4). Tā arī saņēma valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk “valsts garantētā ĀLP”).
(5)
Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (Hellenic Financial Stability Fund; turpmāk “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību plānotajā tās pamatkapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 4 700 miljonu apmērā (turpmāk “pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums”).
(6)
Grieķijas iestādes 2012. gada 10. maijā oficiāli informēja Komisiju par saistību dokumentu, ko HFSF iesniedza Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34826 (2012/NN)), jo konkrētais pasākums jau bija īstenots.
(7)
Ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk “Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus”) (5).
(8)
HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 1 553 miljonu apmērā (turpmāk “otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos kapitāla instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (6). Grieķijas iestādes paziņoja par minētajiem pasākumiem Komisijai 2012. gada 20. decembrī (7).
(9)
Banka 2012. gada septembrī paziņoja par ieceri iegādāties banku Geniki no Société Générale S.A. (turpmāk “Société Générale”). Septembrī un oktobrī Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem par Geniki iegādi.
(10)
Banka 2012. gada 19. oktobrī parakstīja akciju pirkuma līgumu ar Société Générale par visu Société Générale piederošo bankas Geniki akciju (99,08 %) iegādi.
(11)
Komisijas dienesti 2012. gada 12. decembrī nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par Geniki iegādi.
(12)
Banka 2013. gada 26. februārī informēja Komisija par savu ieceri iegādāties banku Millennium Bank Greece S.A. (turpmāk “MBG”). Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestādēm un Banku par MBG iegādi.
(13)
Komisijas dienesti 2013. gada 25. martā nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par MBG iegādi.
(14)
Banka 2013. gada 22. aprīlī paziņoja, ka tā ir noslēgusi līgumu ar Millennium Banco Comercial Portugues (turpmāk “BCP”) par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Piraeus kapitāla palielināšanā.
(15)
HFSF2013. gada 3. jūnijā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu daļēji konvertēja pašu kapitālā par kopējo summu EUR 5 891 miljons. HFSF arī iepludināja Bankā papildu summu EUR 1 094 miljonu apmērā atbilstīgi saistībām, ko HFSF uzņēmās laikā, kad Banka iegādājās Grieķijas Lauksaimniecības bankas (turpmāk “ATE”) “labo” daļu un triju Kipras banku Grieķijas filiāles (sk. 1.2. iedaļu). Privātie ieguldītāji papildus iepludināja Bankā līdzekļus EUR 1 444 miljonu apmērā. Kopējā rekapitalizācijas finansējuma summa bija EUR 8 429 miljoni, un šī rekapitalizācija tiek dēvēta par “2013. gada pavasara rekapitalizāciju”.
(16)
Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem.
(17)
Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās iesniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt šādu likviditātes atbalstu Bankai, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizņēmumus atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai.
(18)
Administratīvā procesa laikā Komisija rīkoja vairākas tikšanās, telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.
(19)
Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.
1.2. PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ IEGĀDĀTAJIEM UZŅĒMUMIEM
1.2.1. Procedūra attiecībā uz ATE
(20)
Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (šajā summā bija iekļauti EUR 675 miljoni, kas sākotnēji bija piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas shēmai). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Ar 2011. gada 23. maija lēmumu Komisija apstiprināja minētos pasākumus, pamatojoties uz ATE pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “Lēmums par ATE pārstrukturēšanu”) (8).
(21)
Grieķija 2011. gada 29. decembrī piedalījās ATE kapitāla tiesību emisijā par summu EUR 290 miljoni.
(22)
Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, piemērojot atlasītu ATE aktīvu un saistību pirkšanas un pārņemšanas procedūru (9) (turpmāk “ATE Transferred Activities”), bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku.
(23)
Banka 2012. gada jūlijā paziņoja, ka tā absorbcijas veidā iegādājas ATE, attiecībā uz kuru bija sākta likvidācijas procedūra, “labo” daļu.
(24)
Tobrīd HFSF uzņēmās saistības segt Bankas kapitāla vajadzības, kas izriet no iegādātajiem aktīviem. Grieķijas Banka 2013. gada 27. janvārī secināja, ka ATE Transferred Activities iegādes rezultātā normatīviem mērķiem ir vajadzīgs kapitāls EUR 570 miljonu apmērā, ko varētu segt HFSF.
(25)
Komisija 2013. gada 3. maija lēmumā (10) (turpmāk “Lēmums par ATE likvidāciju”) secināja, ka atbalsta pasākumi, kas piešķirti ATE Transferred Activities nodošanas laikā, ir nevis valsts atbalsts Bankai, bet gan valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Komisija arī secināja, ka minētais atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, ja Bankas (kas tagad ietver arī ATE Transferred Activities) pārstrukturēšanas plāns ļautu atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju.
(26)
HFSF 2013. gada jūnijā iepludināja Bankā līdzekļus EUR 570 miljonu apmērā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (11) ietvaros.
1.2.2. Procedūra attiecībā uz Kipras Bankas, Kipras Tautas bankas un Hellenic Bank (turpmāk “trīs Kipras bankas”) darbībām Grieķijā
(27)
Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes (12)2013. gada 15. martā Kipras iestādes un Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds (turpmāk “SVF”) un Eiropas Centrālā banka (turpmāk “ECB”) panāca politisku vienošanos par turpmākās makroekonomikas korekciju programmas pamatā esošo politiku. Cita starpā tika panākta arī vienošanās, ka triju Kipras banku darbības Grieķijā tiks nodotas kādai no Grieķijas bankām.
(28)
Banka un citas Grieķijas bankas pauda ieinteresētību iegūt tiesības veikt minēto triju Kipras banku darbības Grieķijā.
(29)
HFSF2013. gada 22. martā piekrita Bankas piedāvājumam iegādāties triju Kipras banku filiāles Grieķijā, kā arī to noguldījumus un aizdevumus. Bankas piedāvājums bija spēkā ar nosacījumu, ka HFSF nodrošina Bankai pašu kapitālu par summu, kas vienāda ar cenu, kura samaksāta par iegādāto uzņēmumu pašu kapitālu.
(30)
Grieķijas iestādes un HFSF pastāvīgi informēja Komisijas dienestus par procesa norisi, kā arī par iegādes nosacījumiem.
(31)
Banka 2013. gada 26. martā parakstīja pārdevuma un nodošanas līgumu ar katru no minētajām trim Kipras bankām attiecībā uz to darbībām Grieķijā (noguldījumi, aizdevumi un filiāļu tīkls).
(32)
Saskaņā ar 2013. gada martā panākto vienošanos HFSF iepludināja Bankā (13) kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kas bija radušās minēto aktīvu iegādes dēļ.
2. APRAKSTS
2.1. BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS
2.1.1. Grieķijas banku nozares vispārējais konteksts
(33)
Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Minētā iemesla dēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (14). Šie notikumi ir nelabvēlīgi ietekmējuši Grieķijas banku aktīvu veiktspējas rādītājus un radījuši kapitāla vajadzības.
1. tabula
Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.-2013. gads
Grieķija
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
2012. g.
2013. g.
Reālā IKP pieaugums, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Avots:
Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk “GVO”), IKP piesaistītus vērtspapīrus un PSI maksājumu parādzīmes, ko emitējis Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (turpmāk “EFSI”)) apmaiņā pret esošām GVO, nosakot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus atmaksas termiņus (15). Grieķijas iestādes paziņoja minētās obligāciju apmaiņas rezultātus 2012. gada 9. martā (16). Apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (Grieķijas Banka lēš, ka Grieķijas bankām tie bija vidēji 78 % apmērā no veco GVO nominālvērtības) un kapitāla vajadzības, kas tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos ar atpakaļejošu spēku. Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi ir apkopoti 2. tabulā.
2. tabula
Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi (miljonos EUR)
Bankas
GVO nominālvērtība
Ar valsti saistīto aizdevumu nominālvērtība
Kopējā nominālvērtība
PSI rezultātā izraisītie zaudējumi saistībā ar GVO
PSI rezultātā radušies zaudējumi attiecībā uz aizdevumiem, kas saistīti ar valsti
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ pirmā līmeņa pamatkapitāls (%)
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ kopējā aktīvu vērtība (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Avots:
Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.
(35)
Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās ekonomikas lejupslīdes dēļ Grieķijas bankām radās ievērojams kapitāla iztrūkums, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, SVF un ECB un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, bija EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko veica Grieķijas Banka par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Turpmāk 3. tabulā ir apkopots aprēķins par galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā.
3. tabula
2012. gada spriedzes tests - galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2011. gada dec.)
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi (2011. gada dec.)
Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūn.)
Kopējie bruto zaudējumi; prognozes par kredītrisku
Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.)
Iekšējā kapitāla radīšana
Pirmā līmeņa mērķa pamatkapitāls (2014. gada dec.)
Kapitāla vajadzības
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Avots:
Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.
(36)
Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP “bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus, tiks sniegta iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu, vienlaikus saglabājot privātā sektora kapitāla iepludināšanas stimulus un tādējādi līdz minimumam mazinot slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka konstatēja, ka dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Banka un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmās rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā.
(37)
Vietējie noguldījumi bankās Grieķijā laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 % ekonomikas lejupslīdes un politiskās nenoteiktības dēļ. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, tādējādi cenšoties paturēt noguldījumus. Palielinājās noguldījumu izmaksas, samazinot banku neto procentu starpību. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansēšanas tirgiem, tās kļuva pilnīgi atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), kas arvien vairāk tika saņemts kā valsts garantētā ĀLP, kuru piešķīra Grieķijas Banka.
(38)
Grieķija 2012. gada 3. decembrī ieviesa programmu to jauno GVO atpirkšanai, kuras ieguldītāji saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % no GVO nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, kas radīja vēl lielākus zaudējumus to bilancēs, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas reģistrēti saistībā ar minētajām jaunajām GVO PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgūstami (23).
(39)
Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF.
(40)
Visu četru banku pārejas rekapitalizācijas finansējums 2013. gada pavasarī tika konvertēts pastāvīgās rekapitalizācijas finansējumā parastajās akcijās, un HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no visām akcijām katrā no minētajām četrām bankām. Par bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Alpha Bank un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām.
(41)
Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Konsultants izstrādāja kredītzaudējumu prognozes (turpmāk “KZP”) par visiem Grieķijas banku vietējo aizdevumu iegrāmatojumiem, kā arī Grieķijas riska aizdevumiem ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos trīsarpus gadu un aizdevumu dzīves cikla perspektīvā. Analīzē tika iekļautas KZP atbilstoši diviem makroekonomiskajiem scenārijiem - pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP attiecībā uz ārvalstu aizdevumu portfeļiem Grieķijas Banka noteica, izmantojot dažus no konsultanta saņemtus ievaddatus.
(42)
Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī veica jaunu spriedzes testu (turpmāk “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu ar otra konsultanta tehnisko atbalstu.
(43)
Kapitāla vajadzību novērtējuma pamatkomponenti 2013. gada spriedzes testā bija i) konsolidētas KZP (24) par banku aizdevumu portfeļiem attiecībā uz Grieķijas risku un ārvalstu risku, atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte par laikposmu no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu konservatīvu korekciju, kuri iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Turpmāk 4. tabulā ir apkopots aprēķins par konsolidētajām galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām atbilstoši pamatscenārijam attiecībā uz 2013. gada spriedzes testu.
4. tabula
2013. gada spriedzes tests - konsolidētas Grieķijas banku kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2013. gada jūn.) (1)
Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2)
KZP attiecībā uz Grieķijas risku (3)
KZP attiecībā uz ārvalstu risku (25) (4)
Iekšējā kapitāla radīšana (5)
Pirmā līmeņa pamatkapitāls spriedzes testā (2016. gada dec.) (6)
Kapitāla vajadzības (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un prasīja, lai bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniedz savus kapitāla piesaistīšanas plānus kapitāla vajadzību segšanai atbilstoši pamatscenārijam.
(45)
Laikposmā no 2014. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas palielināja savu kapitālu.
2.1.2. Atbalsta saņēmējs
(46)
Banka sniedz universālus bankas pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Eiropas centrālajā, austrumu un dienvidaustrumu daļā (Rumānijā, Bulgārija, Serbijā, Albānijā, Ukrainā un Kiprā), kā arī Ēģiptē. Tā piedāvā pilnu bankas pakalpojumu un finanšu produktu un pakalpojumu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā aktīvi darbojas privātpersonām un korporatīvajiem klientiem paredzēto bankas pakalpojumu, aktīvu pārvaldības, valsts kases un ieguldījumu banku pakalpojumu jomās, kā arī sniedz privātbaņķieru pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas ir iekļautas Atēnu Biržas sarakstos. Kopējais Bankas darbinieku skaits 2012. gada 30. decembrī bija 18 597 (28).
(47)
Banka piedalījās PSI programmā, veicot GVO un ar valsti saistītu aizdevumu apmaiņu, kuru nominālvērtība bija EUR 7,7 miljardi. Tās kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 5 911 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (29). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Šāda pārdošana radīja tai zaudējumus no jaunajām GVO.
(48)
Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir sniegti 5. tabulā.
5. tabula
Piraeus Bank pamatrādītāji, 2010., 2011., 2012. un 2013. gads
Peļņa un zaudējumi
(miljonos EUR)
2010. g.
2011. g.
2012. g. (30)
2013. g. (31)
Neto procentu ienākumi
1 207
1 194
1 047
1 664
Kopējie pamatdarbības ienākumi
1 510
1 245
1 921
2 205
Kopējie pamatdarbības izdevumi
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Ienākumi pirms uzkrājumiem
625
405
989
525
Vērtības samazināšanās radīti zaudējumi kredītriska segšanai
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Zaudējumi, ko rada GVO un PSI atbilstīgo aizdevumu vērtības samazināšanās
(5 911)
Negatīvā nemateriālā vērtība
351
3 810
Neto peļņa/zaudējumi
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Selektīvi apjoma rādītāji
(miljonos EUR)
2010. gada 31. decembris
2011. gada 31. decembris
2012. gada 31. decembris (31)
2013. gada 31. decembris (32)
Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem
(neto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Noguldījumi
29 475
21 796
36 971
54 279
Kopējie aktīvi
57 561
49 352
70 408
92 010
Kopējais pašu kapitāls (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Iepriekš 5. tabulā ir redzams, ka papildus lielajiem zaudējumiem, ko Banka reģistrēja 2011. gadā PSI programmas dēļ (EUR 5 911 miljoni (33)), samazinājās arī tās ieņēmumi (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un radās lieli un arvien pieaugoši tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās radīti zaudējumi Grieķijā un ārvalstīs līdz 2012. gada vidum. Bankas likviditātes pozīciju būtiski pasliktināja noguldījumu aizplūšana. Situācija nedaudz uzlabojās pēc tam, kad Banka 2012. gada jūlijā sāka īstenot iegādes darījumus.
(50)
Grieķijas Banka 2013. gada spriedzes testā aplēsa, ka Bankas kapitāla vajadzības ir EUR 465 miljoni (atbilstoši pamatscenārijam).
(51)
Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1 752 miljoniem, lai segtu 50. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu EUR 940 miljonus priekšrocību akcijās, kas bija Grieķijas turējumā (34). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumu 2014. gada aprīlī HFSF neuzņēmās saistības kapitāla palielināšanas ietvaros iepludināt Bankā kapitālu nepietiekama privātā pieprasījuma gadījumā. Bankas kapitāla palielinājums tika sasniegts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana ar akcionāru pirmpirkuma tiesību atcelšanu) starptautiskiem ieguldītājiem un izsludinot publiskus piedāvājumus Grieķijā. Noteiktā akciju parakstīšanas cena bija EUR 1,7 par akciju.
(52)
Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 22. maijā paziņoja, ka tā ir izpirkusi priekšrocību akcijas Grieķijai par kopējo summu EUR 750 miljonu apmērā (35).
2.2. BANKAS VEIKTĀ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBU IEGĀDE
2.2.1. ATE iegāde
(53)
Grieķija nodibināja ATE 1929. gadā kā bezpeļņas organizāciju. Līdz 1990. gadu sākumam ATE bija specializēta finanšu iestāde, kas atbalstīja lauksaimniecības nozares attīstību Grieķijas valsts vārdā. Minētais uzņēmums 2000. gada decembrī tika iekļauts Atēnu Biržas sarakstos. 2011. gada 14. novembrī Grieķija bija ATE galvenais akcionārs, kam piederēja 89,9 % ATE akciju.
(54)
ATE darbojās visās banku darbības nozarēs - gan privātpersonu, gan korporatīvo klientu apkalpošanā, sniedza finanšu pakalpojumus, piemēram, veica apdrošināšanas un līzinga darbības un iegādājās lielas akciju daļas uzņēmumos, kas darbojās nefinanšu nozarēs, tostarp cukura ražošanas nozarē un piena ražošanas nozarē.
(55)
ATE 2012. gada jūlijā piedāvāja savus pakalpojumus, izmantojot savu 468 filiāļu tīklu, un nodarbināja 5 024 darbiniekus. Uzņēmuma kopējie noguldījumi 2012. gada jūlijā bija EUR 14,9 miljardi pie aktīvu kopējās vērtības EUR 21,8 miljardi (36).
(56)
Kopš 2006. gada ATE piedāvāja savus pakalpojumus arī ārpus Grieķijas ar 74 % akciju turējumu bankā ATE Bank Romania un 20,3 % no kopējā pamatkapitāla un 25 % no priekšrocību akcijām bankā AIKBanka Serbia.
(57)
Grūtības ATE radās pirms valsts parāda krīzes Grieķijā, galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā sliktā aktīvu kvalitāte un tradicionāli zemā rentabilitāte pirms aktīvu vērtības samazināšanās. Turklāt Grieķijas valsts parāda krīze visas bankas, tostarp ATE, ietekmēja divējādi: i) tas, ka Grieķija zaudēja piekļuvi starptautiskiem parāda tirgiem, būtiski ietekmēja Grieķijas banku likviditātes pozīciju, un ii) aktīvu kvalitāte pasliktinājās un palielināja vērtības samazināšanos.
(58)
Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (ieskaitot EUR 675 miljonus, kas bija sākotnēji piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas pasākumam). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Komisija apstiprināja minētos pasākumus Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu.
(59)
Tomēr 2011. gada otrajā pusē ATE kapitāla stāvoklis pasliktinājās galvenokārt tāpēc, ka tā piedalījās PSI programmā. Kā redzams 2. tabulā, ATE kopējie ar PSI saistītie maksājumi sasniedza aptuveni EUR 4 329 miljonus pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstās ATE Transferred Activities kapitāla vajadzības bija EUR 4 920 miljoni.
(60)
Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, izmantojot pirkšanas un pārņemšanas procedūru attiecībā uz ATE Transferred Activities, bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku. Banka un vēl viena liela Grieķijas banka iesniedza nesaistošus piedāvājumus HFSF. HFSF valde 2012. gada 26. jūlijā apstiprināja Bankas piedāvājumu.
(61)
Grieķijas Banka 2012. gada 27. jūlijā sāka ATE Transferred Activities nodošanu Bankai (37).
(62)
Tā kā ATE Transferred Activities bija mazāk aktīvu par patieso vērtību nekā saistību, HFSF atbilstoši Grieķijas Bankas 2013. gada 28. janvāra lēmumam bija jākompensē starpība starp nodotajiem aktīviem un nodotajām saistībām jeb finansējuma deficīts. Pamatojoties uz revidētiem skaitļiem, Grieķijas Banka secināja, ka finansējuma deficīts ir EUR 7 471 miljons, un HFSF piešķīra Bankai Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta obligācijas (turpmāk “EFSI obligācijas”) EUR 7 471 miljona vērtībā.
(63)
Turklāt HFSF apņēmās nodrošināt Bankai kapitālu, lai kapitalizētu ATE Transferred Activities līdz 9 %. Minētā summa sākotnēji tika aplēsta EUR 500 miljonu apmērā, tomēr galīgā summa tika noteikta EUR 570 miljonu apmērā. HFSF iepludināja Bankā galīgo summu pret parastajām akcijām 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.
(64)
Banka iegādājās ATE Transferred Activities, samaksājot pirkuma cenu EUR 95 miljonu apmērā.
2.2.2. Geniki iegāde
(65)
Banka Geniki tika nodibināta 1937. gadā. Geniki sniedza finanšu pakalpojumus privātpersonu un korporatīvo klientu apkalpošanas nozarēs, ka arī kapitāla tirgus pakalpojumus. Société Générale 2004. gadā iegādājās Geniki akciju kontrolpaketi. 2012. gada 31. decembrīGeniki pārvaldīja 104 filiāles, un tajā strādāja 1 391 darbinieks (38). Kopējā aktīvu vērtība bija EUR 2,6 miljardi, kopējā neto aizdevumu vērtība bija EUR 1,9 miljardi un noguldījumu vērtība - aptuveni EUR 2 miljardi. (39)
(66)
Grieķijas valsts parāda krīze ļoti negatīvi ietekmēja banku nozares darbības rādītājus. Turklāt Grieķijas banku dalība PSI programmā izraisīja to kapitāla stāvokļa strauju pasliktināšanos. Kā redzams 2. tabulā, Geniki kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 292 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstā Geniki kapitāla vajadzību summa bija EUR 281 miljons, un tā tika aprēķināta, pamatojoties uz Grieķijas Bankas veiktu spriedzes testu.
(67)
Société Générale 2012. gada jūnijā vērsās pie visām četrām lielākajām Grieķijas bankām, mēģinot pārdot Geniki. Banka bija vienīgā, kas bija ieinteresēta Geniki iegādē.
(68)
Sarunu rezultātā starp Société Générale un Banku 2012. gada 19. oktobrī tika noslēgts oficiāls līgums par Geniki pārdošanu, kurā bija paredzēts, ka i) Société Générale pārdos un Banka nopirks 99,08 % no Société Générale akcijām Geniki bankā un ka ii) Société Générale piešķirs un nodos un Banka iegādāsies 100 % Geniki pamatkapitāla nākotnes līgumu, ko Société Générale jau ir noslēgusi un noslēgs nākotnē. Société Générale galu galā piekrita veikt avansa maksājumu Geniki aptuveni EUR 290 miljonu apmērā un parakstīt Bankas emitētu obligāciju par summu aptuveni EUR 170 miljonu apmērā. Tad Banka iegādājās Geniki par EUR 1 miljonu.
(69)
Banka 2012. gada 14. decembrī paziņoja, ka Société Générale akciju Geniki bankā iegāde ir pabeigta.
2.2.3. Triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde
(70)
Kipras Banka, Kipras Tautas banka un Hellenic Bank tika nodibinātas attiecīgi 1899., 1901. un 1976. gadā.
(71)
Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes 2013. gada 15. martā Eiropas Savienība, SVF un ECB vienojās par galvenajiem Kipras glābšanas plāna kritērijiem. Grieķijas Sistēmiskās stabilitātes padome (turpmāk “GSSP”) vienbalsīgi ierosināja nodot visu triju Kipras banku Grieķijas filiāļu aktīvus un saistības esošai Grieķijas bankai. GSSP jo īpaši norādīja, ka “[…] (40) vienošanās pilnībā aizsargā [visu triju Kipras banku] Grieķijas filiāļu noguldītājus, Grieķijas sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti un nerada Grieķijas valsts parāda slogu”.
(72)
Grieķijas Bankai tika uzdots noskaidrot Grieķijas banku iespējamo ieinteresētību, un attiecīgi tā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Turklāt HFSF piekrita segt (ieguvēja) kapitāla vajadzības, kas rastos triju Kipras banku Grieķijas filiāļu iegādes rezultātā.
(73)
Turpmāk 6. tabulā ir sniegts kopsavilkums par triju Kipras banku aktīviem un saistībām, kas galu galā tika nodotas Bankai (turpmāk “Cypriot Transferred Activities”).
6. tabula
Triju Kipras banku nodotās darbības
Nodotās darbības
Aktīvi
Visi Grieķijas aizdevumi, tostarp līzings un faktorings
Kuģniecības aizdevumi un citi aizdevumi, kuru izcelsme ir Grieķijā un kuri tiek pārvaldīti Grieķijā un ir iegrāmatoti Kipras aizdevumu reģistrā
Pamatlīdzekļi (neskaitot atliktā nodokļa aktīvus)
Saistības
Visi Grieķijā pieņemtie triju Kipras banku noguldījumi
Avots:
nodomu dokuments Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 2013. gada 10. aprīlis.
(74)
Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 18,9 miljardi, bet saistību vērtība bija aptuveni EUR 15 miljardi. Tomēr darījuma puses vienojās ņemt vērā zaudējumu summu, kas bija prognozēta Pacific Investment Management Company (PIMCO) ziņojumā par Kipras bankām atbilstoši nelabvēlīgajam scenārijam (41). Saskaņā ar PIMCO ziņojumu Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 16,5 miljardi. Nodoto saistību vērtība bija aptuveni EUR 14,5 miljardi.
(75)
2013. gada 21. un 22. martā tikai trīs bankas, tostarp Banka, iesniedza nesaistošus piedāvājumus.
(76)
HFSF2013. gada 22. martā piekrita tam, ka Banka iegādājas triju Kipras banku darbības Grieķijā. Kopējā atlīdzība, ko Banka samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija EUR 524 miljoni. Jo īpaši tika panākta vienošanās, ka Banka samaksās EUR 237 miljonus par nodoto Kipras Bankas darbību iegādi, EUR 258 miljonus par nodoto Kipras Tautas bankas darbību iegādi un EUR 29 miljonus par nodoto Hellenic Bank darbību iegādi.
(77)
HFSF 2013. gada jūnijā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (42) iepludināja Bankā kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai kompensētu Bankas samaksāto pirkuma cenu.
2.2.4. MBG iegāde
(78)
MBG banka tika nodibināta 2000. gadā. 2012. gada 31. decembrīMBG pārvaldīja 119 filiāles, un tajā strādāja 1 174 darbinieki (43).
(79)
Banka 2013. gada 22. aprīlī parakstīja galīgo līgumu ar BCP par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Bankas kapitāla palielināšanā.
(80)
Saskaņā ar minēto līgumu BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni normatīvajā MBG rekapitalizācijā (no šīs summas EUR 139 miljonus BCP jau bija ieguldījusi 2012. gada decembrī), konvertējot pašu kapitālā subordinētos un augstākā līmeņa kredītus, ko BCP bija piešķīrusi MBG. Turklāt viss finansējums, ko BCP iepriekš piešķīris MBG, MBG bija jāatmaksā divās daļās - EUR 650 miljoni jāsamaksā darījuma noslēgšanas dienā, un summa aptuveni EUR 250 miljonu apmērā jāsamaksā sešos mēnešos pēc darījuma noslēgšanas dienas. Visbeidzot, BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni Bankas rekapitalizācijā, veicot privātu kapitālieguldījumu bez pirmpirkuma tiesībām. Tad Bankai bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētais MBG par EUR 1 miljonu.
(81)
Banka 2013. gada 19. jūnijā paziņoja par MBG iegādes pabeigšanu.
2.2.5. Pārskats par iegādes darījumu kopējo ietekmi
(82)
Turpmāk 7. tabulā ir sniegts pārskats par secīgo iegādes darījumu ietekmi uz Bankas lielumu un formu Grieķijā (nevienai no iegādātajām struktūrām nebija ārvalstu aktīvu, izņemot ATE Transferred Activities, kam bija nelieli aktīvi Rumānijā). Iegādes darījumu rezultātā Banka pašlaik pārvalda Grieķijas noguldījumu un aizdevumu tirgus lielāko daļu.
7. tabula
Secīgo iegādes darījumu ietekme uz Piraeus lielumu Grieķijā
31.12.2012.
Tikai Grieķijā
Piraeus atsevišķi
ATE
Geniki
Kipras bankas
MBG
JAUNA GRUPA
Bruto aizdevumi
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
jaunas grupas daļa
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Neto aizdevumi
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
jaunas grupas daļa
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Noguldījumi
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
jaunas grupas daļa
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Darbinieki
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
jaunas grupas daļa
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filiāles
325
460
104
307
120
1 316
jaunas grupas daļa
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Avots:
dati, ko Piraeus Bank iesniedza 2014. gada 10. jūnijā.
2.3. ATBALSTA PASĀKUMI
2.3.1. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (pasākumi L1 un A)
(83)
Banka saņēma vairāku veidu atbalstu atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam.
2.3.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)
(84)
Banka ir saņēmusi un joprojām saņem atbalstu atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Banka 2010. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardi. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija EUR 1 024 miljoni (44).
(85)
Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes prasīja atļauju turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai pārstrukturēšanas periodā, gadījumā, ja rodas vajadzība pēc šāda likviditātes atbalsta, lai gan netiek paredzēts, ka tas notiks.
2.3.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)
(86)
Banka 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam saņēma no Grieķijas kapitāla ieplūdes attiecīgi EUR 370 miljonu un EUR 380 miljonu apmērā jeb kopumā EUR 750 miljonu apmērā (pasākums A), kas ir aptuveni 2,1 % no Bankas tā brīža riska svērtajiem aktīviem (turpmāk “RSA”) (45).
(87)
Rekapitalizācija tika veikta, izmantojot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu.
(88)
Banka izpirka priekšrocību akcijas 2014. gada 22. maijā, kā aprakstīts 52. apsvērumā.
2.3.2. Valsts garantēta ĀLP (pasākums L2)
(89)
ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai ir īslaicīgas likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, turklāt šāda darbība nav daļa no vienotās monetārās politikas. Procentu likme, ko finanšu iestāde maksā par ĀLP, ir par […] bāzes punktiem (turpmāk “BP”) lielāka nekā procenti, ko tā maksā par parasto Centrālās bankas refinansējumu.
(90)
Grieķijas Banka atbild par ĀLP programmu - tas nozīmē, ka visas izmaksas un riskus, kas rodas saistībā ar ĀLP nodrošināšanu, sedz Grieķijas Banka (46). Grieķija piešķīra Grieķijas Bankai valsts garantiju, kas attiecas uz kopējo Grieķijas Bankas piešķirto ĀLP summu. Pieņemot 50. panta 7. punktu Likumā Nr. 3943/2011, ar ko tika grozīts Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punkts, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt Grieķijas Bankai garantijas, lai aizsargātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas saņem ĀLP, ir jāmaksā valstij garantijas maksa līdz […] BP apmērā.
(91)
Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP EUR 11,64 miljardu apmērā, savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Bankas saņemtās valsts garantētās ĀLP summa bija EUR 31,4 miljardi (47). Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā līdz tā paša gada beigām Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP tikai EUR 750 miljonu apmērā.
2.3.3. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai ar HFSF starpniecību (pasākumi B1, B2, B3 un B4)
(92)
Kopš 2012. gada Banka ir guvusi labumu no vairākiem HFSF piešķirtiem kapitāla atbalsta pasākumiem. Turpmāk 8. tabulā ir sniegts pārskats par minētajiem atbalsta pasākumiem.
8. tabula
Atbalsta pasākumi, kas piešķirti bankai ar HFSF starpniecību
Pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums - 2012. gada maijs
(miljonos EUR)
Otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums - 2012. gada decembris
(miljonos EUR)
Saistību dokuments - 2012. gada decembris
(miljonos EUR)
Līdzdalība 2013. gada maija rekapitalizācijā
(miljonos EUR) (48)
Pasākums
B1
B2
B3
B4
Summa
(miljonos EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)
(93)
Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 14.-33. apsvērumā ir sīki aprakstīta pirmā pārejas rekapitalizācija, kas notika 2012. gada maijā (pasākums B1). Pamatinformācija par minēto pasākumu un tā galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.
(94)
HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai dokumentu, kurā tas uzņēmās saistības piedalīties plānotajā Bankas pamatkapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 5 miljardus.
(95)
Atbilstoši pasākumam B1 HFSF 2012. gada maijā nodeva Bankai EFSI obligācijas EUR 4,7 miljardu vērtībā saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk “HFSF likums”). Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 53. apsvērumā Komisija noteica: “Pārejas rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu.” Gan saistību dokumentā paredzētās summas, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summas aprēķināja Grieķijas Banka, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz 8 % kopējo kapitāla attiecību līdz 2011. gada 31. decembrim - datumam, kurā ar atpakaļejošu spēku pārejas rekapitalizācija tika iegrāmatota Bankas pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, pasākums B1 attiecās tikai uz daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā. Bankai bija jāpiesaista kapitāls, veicot kapitāla palielināšanu nākotnē, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas tiesības pretendēt uz ECB finansējumu tikmēr, līdz šāda kapitāla palielināšana būs notikusi.
(96)
Attiecībā uz laikposmu no dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, līdz dienai, kad tika veikta pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšana parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas līgumā starp Banku un HFSF bija paredzēts, ka Bankai jāmaksā HFSF 1 % gada maksa no EFSI obligāciju nominālvērtības un ka visi kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSI obligācijām par minēto laikposmu tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (49).
2.3.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)
(97)
Banka reģistrēja papildu zaudējumus 2012. gada rudenī, tāpēc tās kapitāls atkal samazinājās un bija mazāks par minimālo kapitāla apmēru, kas vajadzīgs, lai Banka saglabātu tiesības pretendēt uz ECB refinansējumu.
(98)
Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 20. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 553 miljonu apmērā (pasākums B2), un arī šī summa tika samaksāta, nododot Bankai EFSI obligācijas.
2.3.3.3. Saistību dokuments, kas datēts ar 2012. gada 20. decembri (pasākums B3)
(99)
Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 20. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (pasākums B3).
(100)
Abas pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un papildu summa, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada decembrī (pasākums B3), kopumā nozīmēja, ka HFSF bija apņēmies segt kopējās kapitāla vajadzības, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā (EUR 7 335 miljonu apmērā (50)).
2.3.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (pasākums B4) un pasākumu B1 un B2 daļējā atmaksā
(101)
Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 23. aprīlī apstiprināja pamatkapitāla palielināšanu par EUR 8 429 miljoniem (51). Minētā summa tika aprēķināta, summējot:
i)
EUR 7 335 miljonus, lai segtu 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības; no šīs summas HFSF parakstījās par EUR 5 891 miljonu (pasākums B4) un privāti ieguldītāji - par EUR 1 444 miljoniem;
ii)
EUR 570 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai izpildītu normatīvās kapitāla prasības, kuras izrietēja no ATE Bank iegādes, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada jūlijā; minēto pasākumu Komisija izvērtēja Lēmumā par ATE likvidāciju, kurā tā konstatēja, ka pasākums nav atbalsts Bankai;
iii)
EUR 524 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kuras izrietēja no pirkuma cenas samaksas par triju Kipras banku darbībām Grieķijā; šī kapitāla palielināšanas daļa veido pasākumu C (52).
(102)
Noteiktā jauno akciju cena bija EUR 1,70 par akciju jeb 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās akciju cenas 50 tirdzniecības dienu laikposmā pirms cenas noteikšanas.
(103)
Bankas Direktoru padome 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par 3 888 268 914 jaunu akciju emisiju ar vienas akcijas nominālvērtību EUR 0,30 un cenu EUR 1,70 (53). Banka 2013. gada 28. jūnijā (54) paziņoja, ka Direktoru padome ir apstiprinājusi pilnu kopējā pamatkapitāla palielinājuma apmaksu par kopējo summu EUR 8 429 miljoni, ieskaitot prēmiju summas.
(104)
Kopējais privātais ieguldījums Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 444 miljoni (55). Minētā summa ietver BCP dalību, kā aprakstīts 80. apsvērumā.
(105)
Tādējādi HFSF ieguldījums Bankas pamatkapitāla palielināšanā bija EUR 6 985 miljoni.
(106)
Tūlīt pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas galveno akcionāru - tā rīcībā bija 81 % akciju (56). HFSF izdeva garantijas un piešķīra privātiem ieguldītājiem vienu garantiju par katru parakstīto akciju, neprasot par to atlīdzību (57). Katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas - ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2014. gada 2. janvāris, un pēc tam garantijas ir īstenojamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2018. gada 2. janvārim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanas cenu EUR 1,70, kam pieskaitīta gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (58).
(107)
HFSF likumā, kas grozīts 2014. gadā, ir noteikts, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantiju norunas cenas. Turklāt šāda korekcija notiek ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām.
2.3.4. Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem (pasākums C)
2.3.4.1. Atbalsta pasākumi ATE
(108)
Kā minēts 58. apsvērumā, laikā, kad tika pieņemts Lēmums par ATE pārstrukturēšanu, ATE jau bija guvusi labumu no atbalsta pasākumiem.
(109)
Grieķijas valsts 2011. gada decembrī iepludināja ATE EUR 290 miljonus.
(110)
Arī 2012. gada 27. jūlija noregulējumā, kas aprakstīts 62. un 63. apsvērumā, bija iesaistīts papildu atbalsts no valsts. HFSF piešķīra Bankai EFSI obligācijas EUR 7 471 miljona vērtībā, lai segtu finansējuma deficītu. HFSF arī uzņēmās saistības rekapitalizēt Banku par summu EUR 570 miljonu apmērā.
(111)
Ar pirkšanas un pārņemšanas procedūru saistītais atbalsts kopumā sasniedz EUR 8 041 miljonu.
2.3.4.2. Atbalsta pasākumi triju Kipras banku darbībām Grieķijā (pasākums C)
(112)
Kā jau minēts 77. un 101. apsvērumā, laikā, kad notika triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde, HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankai kapitālu EUR 524 miljonu apmērā (pasākums C). Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada jūnijā (59).
2.4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
2.4.1. Vietējās darbības
(113)
Īstenojot pārstrukturēšanas plānu, Banka koncentrēsies uz savām galvenajām bankas pakalpojumu darbībām Grieķijā.
(114)
Galvenais mērķis ir atjaunot Bankas pakalpojumu darbību rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu starpību, kā arī pasākumi tās kapitāla pozīcijas un bilances struktūras uzlabošanai.
(115)
Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau ir sākusi plašu racionalizācijas programmu.
(116)
Laikposmā no 2011. gada 31. decembra līdz 2013. gada 31. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā kopumā par 322 filiālēm, ņemot vērā iegādāto struktūru pārstrukturēšanu pēc iegādes dienas. Banka 2014. gadā ir saglabājusi vienmērīgu darbības gaitu, jau pirmajā pusgadā pabeidzot […] slēgšanas darījumus.
9. tabula
Grieķijas filiāļu tīkla pārstrukturēšana no 2010. gada līdz 2014. gada pirmajai pusei
Periods
2011. g.
2012. g.
2013. g.
2014. g. pirmā puse
Kopējais filiāļu skaits perioda sākumā vai iegādes dienā
360
918
1 316
1 037
No tām Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Kipras filiāles
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Kopā perioda beigās
346
889
1 037
899
Kopējais perioda laikā slēgto filiāļu skaits
14
29
279
138
Avots:
pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.
(117)
Laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam Banka arī samazināja tās banku un ārpusbanku pakalpojumu struktūrā nodarbināto darbinieku kopējo skaitu Grieķijā par 2 519 darbiniekiem. Konkrēti 2 114 aiziešanas no darba gadījumi bija saistāmi ar Bankas īstenoto brīvprātīgās darba attiecību pārtraukšanas shēmu.
10. tabula
Darbinieku skaita samazināšana Grieķijā 2010.-2013. gadā
Periods
2011. g.
2012. g.
2013. g.
Kopējais darbinieku skaits perioda sākumā vai iegādes dienā
6 370
12 616
18 628
No tiem Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Kipras filiāles
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Kopā perioda beigās
6 172
12 365
16 558
Darbinieku skaita samazinājums
198
251
2 070
Avots:
pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.
(118)
Banka plāno no 2013. gada decembra līdz 2017. gada beigām Grieķijā vēl vairāk samazināt savu darbinieku skaitu (no 16 558 darbiniekiem līdz […] darbiniekiem) un savu tīklu (no 1 037 filiālēm līdz […] filiālēm). (60) […]
(119)
Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbībām Grieķijā par […] % no orientējoši EUR 1 394 miljoniem 2013. gadā līdz EUR […] miljoniem (61) 2017. gadā (62). Tā rezultātā paredzamajai Bankas Grieķijā īstenoto darbību izmaksu attiecībai pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās vajadzētu būt mazākai par […] %.
(120)
Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs samaksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Sagaidāms, ka par noguldījumiem maksājamās summas starpība Grieķijā samazināsies (63). Šāds starpības samazinājums tiks sasniegts, galvenokārt maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Līdzīgi Bankas paļaušanās uz ĀLP un plašāku Eurosistēmas finansējumu samazināsies no vairāk nekā 45 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz mazāk nekā […] % 2017. gadā (64).
(121)
Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka arī nostiprinās savu bilanci. Tās neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā samazināsies līdz […] % 2017. gadā (no 114 % 2013. gadā (65)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties.
(122)
Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošu aizdevumu (turpmāk “INA”) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājumu segums un samazinātas robežvērtības) un arī INA pārvaldību. INA īpatsvars sasniegs teju […] % […]. gadā un tad sāks samazināties, un paredzams, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs aptuveni […] % (66). Riska izmaksas (vērtības samazināšanās izdevumi par aizdevumu zaudējumiem) samazināsies no teju EUR 2 miljardiem 2013. gadā līdz mazāk nekā EUR […] miljoniem 2018. gadā (67).
(123)
Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu starpības palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai Grieķijā darboties rentabli, sākot no […]. gada. Banka ir paredzējusi, ka 2018. gadā tās peļņa no vietējām darbībām pārsniegs EUR […] miljardus.
2.4.2. Starptautiskās banku darbības
(124)
Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka jau ir sākusi īstenot nozīmīgu programmu attiecībā uz izmaksu samazināšanu starptautiskajā tīklā. No 2011. gada beigām līdz 2014. gada martam darbinieku skaits samazinājās par 10 % no 6 634 darbiniekiem līdz 5 948 darbiniekiem, bet filiāļu skaits samazinājās par 18 % - no 499 līdz 410 filiālēm (68). Arī Bankas starptautiskā portfeļa struktūra tika vienkāršota, lai mazinātu izmaksu bāzi (69).
(125)
Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta vajadzība mazināt ārvalstu meitasuzņēmumu paļaušanos uz mātesuzņēmumu Grieķijā attiecībā uz to finansējuma vajadzībām, kā arī vajadzība turpināt Bankas kapitāla pozīcijas aizsardzību.
(126)
Banka 2012. gada septembrī pārdeva savu Amerikas meitasuzņēmumu, kura aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 0,7 miljardi (13 filiāles un 158 darbinieki).
(127)
Banka samazinās riska darījumus ar saviem ārvalstu aktīviem līdz EUR […] miljardiem 2018. gada jūnija beigās. Tas ir par […] % mazāk (70), salīdzinot ar situāciju 2012. gada beigās (71).
(128)
Ārvalstu aktīvu samazinājums būs nedaudz mazāks - līdz EUR […] miljardiem - […] gadījumā (72). Tādējādi kopējais ārvalstu aktīvu samazinājums būs […] % salīdzinājumā ar situāciju 2012. gada beigās.
(129)
Tomēr tā vietā, lai ievērotu iepriekšminēto kopējo aktīvu maksimālo ierobežojumu 2018. gada jūnija beigās, Banka var nolemt, ka tā atsavinās […] (73). Tādā gadījumā saglabāto darbību īpatsvars nebūs lielāks par […] % no Bankas kopējām ārvalstu darbībām 2012. gada beigās.
(130)
Banka samazinās tās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem.
2.4.3. Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru ieguldījums
(131)
Banka piesaistīja ievērojamas kapitāla summas tirgū un tādējādi samazināja sev vajadzīgā valsts atbalsta apmēru.
(132)
Vispirms Banka 2011. gadā piesaistīja privātu kapitālu ar tiesību emisiju EUR 807 miljonu vērtībā (74). Kā minēts 104. apsvērumā, Bankai arī izdevās piesaistīt kapitālu no privātiem ieguldītājiem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Minētā 2013. gada pavasara rekapitalizācija arī būtiski samazināja iepriekšējo akcionāru ietekmi, jo pēc tās īstenošanas HFSF turējumā bija 81 % Bankas akciju, bet jaunu ieguldītāju turējumā - 17 %, tādējādi atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 2 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā.
(133)
Banka 2014. gada aprīlī piesaistīja kapitālu EUR 1 750 miljonu apmērā no tirgus, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Jaunās akcijas tika emitētas par cenu EUR 1,7, proti, par cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.
(134)
Turklāt Banka radīja kapitālu, atpērkot savus hibrīda un subordinētos parāda instrumentus ar nominālvērtības diskontu. Banka 2012. gada martā piedāvāja atpirkt dažus hibrīda un zemāka otrā līmeņa instrumentus. Cena tika noteikta, pamatojoties uz tirgus vērtību un ieskaitot prēmiju, kura nepārsniedza desmit procentu punktus, proti, 37 % apmērā no nominālvērtības hibrīda instrumentam un 50 % apmērā no nominālvērtības zemāka otrā līmeņa instrumentam. Attiecīgais līdzdalības īpatsvars bija 52,8 % un 18,2 %. Banka 2013. gada maijā sāka īstenot papildu saistību pārvaldības pasākumu, lai atpirktu atlikušos vērtspapīrus par summu, kas nepārsniedz EUR 321 miljonu. Līdzdalības īpatsvars bija 20 %. Veiksmīgi īstenojot minētos atpirkšanas darījumus, tika gūti kapitāla ieņēmumi par kopējo summu aptuveni EUR 120 miljoni (75).
2.5. GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS
(135)
Grieķija 2014. gada 25. jūnijā uzņēmās saistības nodrošināt, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos tajā pašā dienā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kā arī turpmākas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk “Saistības”). Saistības, kas izklāstītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.
(136)
Vispirms Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savas komercdarbības Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu Grieķijā uz 2017. gada 31. decembri, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu attiecībā uz darbībām Grieķijā 2017. gadā (76).
(137)
Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka samazinās Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas. Tā izpildīs nosacījumu par neto aizdevumu maksimālo attiecību pret noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī (77). […]
(138)
Attiecībā uz Bankas meitasuzņēmumiem ārvalstīs Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam samazinās savu ārvalstu aktīvu īpatsvaru (78). Turklāt likviditātes vai kapitāla atbalsts minētajiem meitasuzņēmumiem ir stingri ierobežots līdz konkrētai nominālajai summai un konkrētiem apstākļiem.
(139)
Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka atsavinās vairākus vērtspapīrus. Turklāt Banka nepirks spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (79).
(140)
Grieķija uzņēmās vairākas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu (80).
(141)
Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos piesardzīgu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību, kā arī aizdevumu pārstrukturēšanu (81).
(142)
Vairākas saistības attiecas uz Bankas darījumiem ar saistītiem aizņēmējiem. Šādu saistību mērķis ir nodrošināt, ka Banka nenovirzās no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piemēram, kad tā piešķir vai pārstrukturē aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskām struktūrām, politiskām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (82).
(143)
Visbeidzot, Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (83).
(144)
Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim pārraudzīs pārraudzības pilnvarnieks.
(145)
Atsevišķi savā 2014. gada 25. jūnijā iesniegtajā dokumentā Grieķija norādīja, ka tā prasīs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (84).
3. PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI PAR PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(146)
Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (85) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājusi par labu Bankai (pasākums B1), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu.
(147)
Attiecībā uz pasākuma piemērotību Komisija, ņemot vērā, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējā rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ieilgušo glābšanas periodu, pauda šaubas par to, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai izvairītos no tā, ka nākotnē tai atkal būs vajadzīgs atbalsts (86). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku nākotnē, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (87), jo Banka varētu nonākt vai nu valsts kontrolē, vai arī tādu privātu akciju mazākuma īpašnieku kontrolē, kuri var gūt labumu no iespējas veikt šo kontroli un no augstā saistību īpatsvara. Komisija norādīja, ka jebkurā gadījumā būtu jāsaglabā Bankas pārvaldības un jo īpaši tās aizdevumu piešķiršanas procesa kvalitāte, lai Komisija varētu atzīt pirmo pārejas rekapitalizāciju par piemērotu.
(148)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 70. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzētu būt nepieciešams atbalsts. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai rekapitalizācija ir pietiekama un atbilst atlīdzības un sloga sadalījuma principiem atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, nosacījumi pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā vēl nebija zināmi, Komisija nevarēja tos novērtēt.
(149)
Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas, vai aizsardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 76. apsvērumā) ir bijuši pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 77. apsvērumā Komisija norādīja, ka tas, ka nav noteikumu, kas liedz HFSF koordinēt četras lielākās bankas (proti, Banku, Eurobank, NBG un Alpha Bank), un tas, ka netiek veikti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai tās nevarētu dalīties ar sensitīvu komercinformāciju, var radīt konkurences izkropļojumus. Tāpēc Komisija ierosināja iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrodas Bankā.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
4.1. BANKAS PIEZĪMES
(150)
Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma piezīmes no Bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus.
(151)
Attiecībā uz pasākumu piemērotību Banka norādīja, ka valsts parāda krīze Grieķijā un eurozonā ir vēl nebijusi situācija. Kapitāla iepludināšana 2009. gada maijā 1,0 % apmērā no Bankas RSA bija tieša atbilde uz ārkārtējām svārstībām pasaules finanšu tirgos. Grieķijas 2011. gada beigās iepludinātais papildu kapitāls EUR 380 miljonu apmērā bija vienāds ar 1,1 % no Bankas tābrīža RSA un bija paredzēts, lai novērstu kapitāla deficītu, kura rašanās bija gaidāma, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanos. HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 4,7 miljardu apmērā bija rekapitalizācijas pirmā daļa, kas bija vērsta uz to, lai novērstu kapitāla deficītu, kas izrietēja no PSI un Blackrock veiktā aizdevumu portfeļu novērtējuma (88), kā arī ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanās.
(152)
Banka arī pauda uzskatu, ka tas, ka Grieķija un HFSF iecēla attiecīgi vienu un divus locekļus par to pārstāvjiem Bankas Direktoru padomē un vienu HFSF locekli par pārstāvi Bankas Padomes Riska komitejā, cita starpā nodrošināja, ka Banka nevar uzņemties pārmērīgus riskus.
(153)
Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Banka norādīja, ka par to, ka rekapitalizācijas veids būs pārejas finansējums, izlēma Grieķijas iestādes un Eiropas Savienība, SVF un ECB un ka pārejas rekapitalizācijas summa - EUR 4,7 miljardi - gandrīz kompensēja PSI ietekmi. Attiecībā uz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanu pastāvīgā kapitālā pēc ieilgušā perioda, kad Grieķijā 2012. gada otrajā ceturksnī nebija valdības, tiklīdz tika apstiprināta galīgā struktūra, nenovēršami sākās esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās un tika panākta vienošanās par pienācīgu atlīdzību (atkarībā no nosacījumiem un izmantotajiem instrumentiem).
(154)
Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Banka norādīja, ka kopš 2009. gada tā ir pielāgojusi savu aizdevumu piešķiršanas praksi, piemērojot stingrākus kreditēšanas kritērijus, īsākus atmaksas termiņus un samazinātus kredītlimitus. Sākot no 2009. gada pirmā ceturkšņa, visus atmaksas pieprasījumus, kas pārsniedz konkrētu summu, izskata un apstiprina rīkotājdirektora vietnieks un ģenerāldirektors / Grupas Kredītu nodaļa. Tas nemaina Bankas pašreizējo komercdarbības praksi, kas noteikta Grieķijas Bankai iesniegtajā komercdarbības plānā, un nepazemina pašreizējos aizdevumu piešķiršanas standartus. Minētie standarti bija vieni no stingrākajiem nozarē, par ko liecināja arī Bankas sasniegtie ļoti labie rezultāti Blackrock Solutions diagnostiskajā pētījumā. Šo ieceru īstenošana tiks nodrošināta, ieceļot Grieķijas un HFSF pārstāvjus Bankas Direktoru padomē.
(155)
Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu iecelt pārraudzības pilnvarnieku Banka pauda viedokli, ka cieša uzraudzība jau notiek un to veic vairākas trešās personas, piemēram, Grieķijas Banka, ārēji revidenti, Grieķijas pārstāvis un HFSF pārstāvji.
4.2. CITAS GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(156)
Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes no citas Grieķijas bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus. Minētā Grieķijas banka norādīja, ka HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizācija principā ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu un ka tai nav iebildumu pret Bankas rekapitalizāciju.
(157)
Tomēr, lai arī minētā Grieķijas banka pilnībā atbalstīja principu, ka HFSF rekapitalizē Grieķijas bankas, tā paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā cer, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā līdzīgos apstākļos.
5. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(158)
Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojusi Grieķijas Banka un HFSF.
5.1. GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(159)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka norādīja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar ko HFSF 2012. gada maijā rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas, bija mazāka nekā galīgā summa, kas minētajām bankām bija vajadzīga, lai pakāpeniski sasniegtu un saglabātu noteikto pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 10 % līdz 2012. gada jūnijam un pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 7 % atbilstoši nelabvēlīgam triju gadu spriedzes scenārijam. Tā arī piebilda, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pārejoša, ņemot vērā, ka rekapitalizācijas process noslēgsies ar pamatkapitāla palielinājumu minētajām četrām bankām.
(160)
Grieķijas Banka arī norādīja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija bija daļa no Grieķijas banku nozares pārstrukturēšanas ilgākā termiņā. Tā piebilda, ka gadījumā, ja banka paliktu privātīpašumā, tās vadība, visticamāk, paliktu tā pati, savukārt tad, ja banka kļūtu par valsts banku (tas ir, par HFSF piederošu banku), HFSF varētu iecelt jaunu vadību, ko jebkurā gadījumā novērtētu Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā pastāvīgi izvērtē katras bankas korporatīvās pārvaldības regulējumu, vadības atbilstību un riska profilu, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārmērīga riska uzņemšanās. Tā arī norādīja, ka HFSF jau bija iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku direktoru padomēs.
(161)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā.
(162)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta, ja cita starpā pārstrukturēšanas plāns tiktu būtiski pārkāpts. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība.
5.2. HFSF PIEZĪMES
(163)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību un attiecībā uz jautājumu par iespējamu valsts iejaukšanos gadījumā, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF norādīja, ka tā finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošām struktūrām un ka valsts tās nekontrolēs arī pēc tam, kad HFSF būs tās pastāvīgi rekapitalizējis. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga juridiska persona - privāttiesību subjekts ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tam nepiemēro valsts kontroli atbilstoši HFSF likuma 16. panta c) punkta 2. apakšpunktam, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, nav daļa no plašāka publiskā sektora. Tas arī norādīja uz HFSF pārvaldes struktūru.
(164)
Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF norādīja, ka tas ievēros Bankas neatkarību un neiejauksies tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par aizdevumu piešķiršanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, likmju noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiks pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.
(165)
HFSF norādīja, ka HFSF likumā un pirmsparakstīšanas līgumā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai novērstu to, ka esošie privātie akcionāri uzņemas pārmērīgu risku. HFSF norādīja uz tādiem elementiem kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu klātbūtne komitejās, ii) HFSF veiktā uzticamības pārbaude Bankā un iii) tas, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības būs ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka ievēros pārstrukturēšanas plāna nosacījumus.
(166)
HFSF arī norādīja, ka ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās HFSF ir līdzdalība, savstarpēji nenodod cita citai sensitīvu komercinformāciju. Starp minētajiem pasākumiem ir dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, šādiem pārstāvjiem adresēti mandāti, kas jo īpaši aizsargā pret informācijas nopludināšanu no viena pārstāvja citam, un skaidru iekšējo norādījumu sniegšana minētajiem pārstāvjiem neizpaust banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF norādīja, ka tiesības attiecībā uz bankām tas neīsteno tādā veidā, kas var novērst, ierobežot, izkropļot vai būtiski mazināt vai kavēt efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka attiecībā uz tā valdes locekļiem un darbiniekiem ir piemērojami stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi un ka viņiem ir jāievēro saistoši noteikumi par dienesta noslēpumu attiecībā uz darbību, kas saistīta ar HFSF.
6. TĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS, KAS TIKA SNIEGTS SAISTĪBĀ AR ATE UN TRIJU KIPRAS BANKU GRIEĶIJĀ ĪSTENOTO DARBĪBU IEGĀDI
6.1. SAISTĪBĀ AR ATE SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(167)
Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu Komisija secināja, ka šā lēmuma 58. un 108. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts un ka tie ir saskaņā ar iekšējo tirgu.
(168)
Lēmumā par ATE likvidāciju Komisija secināja, ka šā lēmuma 109. un 110. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Turklāt Komisija secināja, ka atbalsts ATE ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai tad, ja ATE Transferred Activities integrācija tiek īstenota saskaņā ar plānu un ja Bankas - kas ietver ATE Transferred Activities - pārstrukturēšanas plāns ļauj tai atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāda ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana ir aplūkota 7.6.2. iedaļā.
(169)
Tāpēc Komisijai nav atkārtoti jānovērtē iepriekšminētie pasākumi, un tā apstiprina, ka tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu.
6.2. SAISTĪBĀ AR TRIJU KIPRAS BANKU DARBĪBĀM GRIEĶIJĀ SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS (PASĀKUMS C)
6.2.1. Atbalsta esība un summa
(170)
Komisijai ir jānosaka valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē attiecībā uz pasākumu C. Saskaņā ar minētajā punktā formulēto nosacījumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko jebkādā veidā piešķir no dalībvalsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(171)
Saistības par HFSF īstenotu Bankas rekapitalizāciju EUR 524 miljonu apmērā tika izteiktas 2013. gada martā, kad notika konkursa procedūra par Cypriot Transferred Activities iegādi. Tāpēc šis pasākums tika piešķirts 2013. gada martā. Tomēr faktiskā rekapitalizācija notika 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (89).
(172)
Bankas rekapitalizāciju veica HFSF - struktūra, ko izveidoja un finansē Grieķija, lai atbalstītu bankas, tāpēc izmaksa tika veikta, izmantojot valsts līdzekļus.
(173)
Attiecībā uz valsts atbalsta saņēmēju, kā paskaidrots 72. apsvērumā, rekapitalizācijas mērķis bija segt kapitāla vajadzības, kas rastos, iegādājoties Cypriot Transferred Activities. Turklāt rekapitalizācija būtu pieejama jebkurai Grieķijas bankai, kas iegādātos Cypriot Transferred Activities. Bankas piedāvājumā, kas tika iesniegts HFSF apstiprināšanai, bija ņemta vērā HFSF īstenota rekapitalizācija. Tobrīd Grieķijas banku kapitāls bija nepietiekams un neviena no tām nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities, ja nebūtu solījuma par rekapitalizāciju. Tāpēc, lai gan HFSF nodrošinātā kapitāla oficiālais saņēmējs ir Banka, Komisija uzskata, ka valsts atbalsta saņēmējs ir Cypriot Transferred Activities, jo attiecīgais pasākums ļauj to pārdot Grieķijas bankai. Bez Bankas rekapitalizācijas Grieķijas banka nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities. Cypriot Transferred Activities joprojām atrastos to banku grupās, kam ir ļoti lielas grūtības (gan Kipras Tautas bankai, gan Kipras Bankai tika piemērota noregulējuma procedūra, ņemot vērā to lielās kapitāla vajadzības), un tāpēc tas būtu kļuvis maksātnespējīgs vai vismaz piedzīvojis noguldījumu aizplūšanu lielā apmērā. Attiecībā uz priekšrocību esību Komisija arī norāda, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam - laikā, kad ir ļoti liela nenoteiktība, privāts ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, nebūtu uzņēmies saistības nākotnē iepludināt Bankā lielu kapitāla summu, iepriekš nezinādams, kādi būs iepludināšanas nosacījumi (tas ir, emisijas cena).
(174)
Turklāt attiecīgais pasākums ir prima facie selektīvs, jo tas attiecas vienīgi uz Cypriot Transferred Activities (kura daļas katra atsevišķi ir uzņēmums), nevis uz kādu citu uzņēmumu.
(175)
Visbeidzot, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas aktīvi darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresēti iesaistīties Grieķijas tirgū. Tādējādi minēto darbību glābšana kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(176)
Tāpēc Komisija secina, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 524 miljonu apmērā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
Valsts atbalsta saņēmējs
(177)
Kā jau paskaidrots 173. apsvērumā, Komisija uzskata Cypriot Transferred Activities par labuma guvēju no darījuma, kad HFSF apmaksāja EFSI obligācijas.
(178)
Turklāt, kā paskaidrots 71. un 173. apsvērumā, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, bija jāiegādājas citai bankai finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ un galvenokārt tādēļ, ka visas trīs Kipras bankas bija ļoti sarežģītā situācijā. Tāpēc Cypriot Transferred Activities pārdošana un tas, vai pārdošana ietver valsts atbalstu pircējam, proti, Bankai, būtu jāizvērtē atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma (90) iedaļai “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”.
(179)
Minētās pārdošanas nolūkā Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar lielākajām vietējām bankām, kuras darbojas Grieķijā un no kurām tikai Banka un divas citas bankas iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Banka ir vienīgais pretendents, kas iesniedza derīgu saistošu piedāvājumu. Uzrunāto pircēju ierobežotais skaits nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā, ka bija pamatoti negaidīt oficiālu konkursa piedāvājumu no citiem ieguldītājiem. Patiešām, tobrīd Grieķijas banku sistēmas finanšu nestabilitātes dēļ (tai radās lieli aizdevumu zaudējumi dziļās un ieilgušās ekonomikas lejupslīdes dēļ) Grieķijā esošās ārvalstu bankas bija atsavinājušas vai grasījās atsavināt savas darbības Grieķijā (piem., Geniki, MBG, Emporiki Bank). Citiem vārdiem sakot, minētās bankas pameta Grieķijas tirgu un nemeklēja jaunas ieguldījumu iespējas Grieķijā. Turklāt ir pamatoti pieņemt, ka šādās darbībās būtu ieinteresēts tikai tāds ieguldītājs, kas spēj ātri stabilizēt iegādātās darbības un padarīt tās dzīvotspējīgas, t. i., liela banku grupa. Visbeidzot, tā kā pārdošanas slēgšanai pieejamais termiņš bija ļoti īss - to noteica finanšu krīze, kuras laikā darbojās pārdevējas bankas -, ārvalstu banku un cita veida ieguldītāju piedalīšanās pārdošanas procedūrā bija ļoti maz ticama, jo šādi ieguldītāji parasti būtu vēlējušies veikt pārdošanai piedāvāto aktīvu uzticamības pārbaudi pirms oficiāla piedāvājuma iesniegšanas.
(180)
Tāpēc Komisija secina, ka Cypriot Transferred Activities pārdošanas cena bija tirgus cena un ka atbalstu pircējam, tas ir, Bankai, var izslēgt.
6.2.2. Juridiskais pamats saderīguma novērtēšanai
(181)
Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz pilnvaras Komisijai konstatēt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(182)
Komisija atzīst, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un ka banku atbalstam paredzētie pasākumi var šādus traucējumus novērst. Tas ir apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apliecināja šo viedokli, pieņemot 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu (91) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu (92).
(183)
Attiecībā uz Grieķijas tautsaimniecību Komisija savos lēmumos, ar kuriem tā apstiprināja Grieķijas banku atbalsta shēmu un pagarināja tās darbības termiņu, kā arī apstiprināja valsts atbalsta pasākumus, ko Grieķija piešķīrusi atsevišķām bankām (93), atzina, ka pastāv draudi, ka Grieķijas tautsaimniecībā var rasties nopietni traucējumi, un ka valsts atbalsts bankām ir piemērots pasākums, lai šādus traucējumus novērstu. Tāpēc atbalsta pasākumi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(184)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(185)
Atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem:
a)
piemērotība - atbalstam jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā. Tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus;
b)
nepieciešamība - atbalsta pasākuma apjomam un veidam jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu minēto mērķi. Tāpēc tam jābūt noteiktam atbilstīgi minimālajai summai, kas vajadzīga mērķa sasniegšanai, un traucējumu novēršanai vispiemērotākajā veidā;
c)
samērīgums - pasākuma labvēlīgajai ietekmei jābūt pietiekami samērīgai attiecībā pret konkurences izkropļojumiem, lai tos varētu ierobežot līdz minimumam, kas nepieciešams pasākuma mērķu sasniegšanai.
(186)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(187)
Rekapitalizācijas paziņojumā ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.
(188)
Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojumā Komisija ir paskaidrojusi, kā tā novērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam, Komisija ņems vērā visus 11. tabulā uzskaitītos pasākumus.
6.2.3. Atbalsta pasākuma C atbilstība 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam
6.2.3.1. Piemērotība
(189)
Attiecībā uz pasākuma piemērotību, proti, HFSF saistībām rekapitalizēt Banku par summu EUR 524 miljonu apmērā, Komisija uzskata, ka pasākums ir piemērots, jo tas ir ļāvis triju Kipras banku darbības Grieķijā pārdot Bankai.
(190)
Ja minētā pasākuma nebūtu, neviena no Grieķijas bankām, tostarp Banka, nevēlētos iegādāties Cypriot Transferred Activities laikā, kad neviena banka ārpus Grieķijas nevēlas iesaistīties konkrētajā tirgū. Ja Cypriot Transferred Activities nebūtu iegādāts, tā darbības un jo īpaši noguldījumi filiālēs Grieķijā būtu bijuši apdraudēti. Tāpēc pasākums nodrošināja finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pasākums ir piemērots kā glābšanas atbalsts.
6.2.3.2. Nepieciešamība
(191)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka, piemēram, kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama šāda mērķa sasniegšanai.
(192)
Laikā, kad Grieķijas bankām bija ļoti grūti atrast kapitālu, pasākums sedza kapitāla vajadzības, kas radās, samaksājot pirkuma cenu par Cypriot Transferred Activities iegādi, lai iegāde varētu notikt.
(193)
Turklāt Komisija pozitīvi atzīmē, ka atbalsts tika piešķirts kā kapitāla ieplūde 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, jo HFSF nepiešķīra dotāciju Bankai, bet saņēma parastās akcijas par tādu pašu vērtību.
(194)
Tāpēc pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kas ir ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā.
6.2.3.3. Samērīgums
(195)
Atbalstītās darbības tika pārdotas pēc tam, kad Grieķijas iestādes bija izsludinājušas uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Turklāt iegādātās darbības tika ātri integrētas Bankā. Atbalsts nav ļāvis atbalstītajām darbībām palikt kā atsevišķiem konkurentiem tirgū.
(196)
Turklāt atbalsta summa bija salīdzinoši maza, jo tā atbilst aptuveni 3 % no kopējiem Cypriot Transferred Activities neto aizdevumiem (jeb aptuveni 3 % no to RSA) (94).
(197)
Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums bija izstrādāts tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus.
6.2.3.4. Secinājums par atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam
(198)
Pamatojoties uz 189.-197. apsvērumā izklāstīto analīzi, tiek secināts, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā bija piemērota, nepieciešama, lai sasniegtu mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā, un bija izstrādāta tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus, un ka tā atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam.
6.2.4. Atbalsta pasākuma atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
(199)
Kā paskaidrots 178. apsvērumā, uz Cypriot Transferred Activities pārdošanu attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma sadaļa “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”. Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktam, ja grūtībās nonākušu banku pārdod citai finanšu iestādei, ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences izkropļojumu ierobežojumiem.
6.2.4.1. Cypriot Transferred Activities ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšana, īstenojot pārdošanu
(200)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā ir precizēts, ka grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku.
(201)
Banka veiksmīgi integrēja Cypriot Transferred Activities. Kā noteikts 7.6. iedaļā, ņemot vērā Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banku var uzskatīt par dzīvotspējīgu struktūru. Tāpēc Cypriot Transferred Activities nodošana Bankai ļauj atjaunot pirmās minētās struktūras ilgtermiņa dzīvotspēju.
6.2.4.2. Pašu ieguldījums un sloga sadalījums
(202)
Attiecībā uz triju Kipras banku akcionāru ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija norāda, ka trīs Kipras bankas pārdeva Cypriot Transferred Activities nevis par to bilances vērtību, bet gan par vērtību, kas koriģēta atbilstoši PIMCO ziņojumam. Turklāt pat pēc vērtības koriģēšanas trīs Kipras bankas nodeva Bankai vairāk aktīvu nekā saistību. Tāpēc tika sasniegts pietiekams sloga sadalījums starp akcionāriem, jo Cypriot Transferred Activities vērtības zudumu sedza tā pārdevēji.
6.2.4.3. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(203)
Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā ir noteikts, ka, “lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Komisija vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko (..) saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. (..) Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka.”
(204)
Kā aprakstīts 196. apsvērumā, atbalsta summa atbilst aptuveni 3 % no Cypriot Transferred Activities RSA. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētā summa ir salīdzinoši maza, ņemot vērā, ka tā ir ļāvusi pārdot Cypriot Transferred Activities un, kā paskaidrots 190. apsvērumā, ir nodrošinājusi finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.
(205)
Pēc Cypriot Transferred Activities pārdošanas Grieķijas filiāles vairs nepastāvēja kā atsevišķi konkurenti, jo tās bija pilnībā integrētas Bankā.
(206)
Komisija secina, ka, ņemot vērā salīdzinoši mazo atbalsta summu, kas piešķirta Cypriot Transferred Activities, un to, ka minētās struktūras daļas vairs nepastāvēs kā atsevišķi konkurenti, nevajadzīgu konkurences izkropļojumu nav.
6.2.4.4. Secinājums par atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam
(207)
Pamatojoties uz 199.-206. apsvērumā veikto analīzi, tiek secināts, ka Cypriot Transferred Activities pārdošana un integrācija Bankā nodrošina tā ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nav nevajadzīgu konkurences izkropļojumu, atbilstīgi Pārstrukturēšanas paziņojumam.
(208)
Tāpēc HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu.
7. BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
7.1. ATBALSTA ESĪBA UN SUMMA
(209)
Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai
7.1.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)
(210)
Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās termiņa pagarināšanu (95) jau ir konstatējusi, ka atbilstoši minētajai shēmai piešķirtais likviditātes atbalsts ir atbalsts. Banka 2011. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardu apmērā. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts garantēto obligāciju un valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija attiecīgi EUR 9,9 miljardi un EUR 1 024 miljoni (96). Arī nākotnes likviditātes atbalsts, kas tiks piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, būs atbalsts.
7.1.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)
(211)
Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau ir konstatējusi, ka rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirams atbilstoši tās rekapitalizācijas pasākumam, ir atbalsts. Banka ir saņēmusi finansējumu EUR 750 miljonu apmērā priekšrocību akciju veidā, kas ir 2,1 % no tās RSA (97).
7.1.2. Atbalsta esība valsts garantētajā ĀLP (pasākums L2)
(212)
Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu nodrošināšana finanšu iestādēm nav atbalsts, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošinājumu, finanšu iestādei piemēroto procentu likmi un valsts sniegtas pretgarantijas neesamību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst minētajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tāpēc, ka tā ir valsts garantēta un piešķirta saistībā ar citiem atbalsta pasākumiem, nevar secināt, ka valsts garantētā ĀLP nav valsts atbalsts.
(213)
Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmām kārtām, tā kā pasākums ietver valsts atbalstu par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Attiecīgais pasākums tātad ir saistīts ar valsts līdzekļiem. ĀLP ļauj bankām iegūt finansējumu laikā, kad tām nav piekļuves starpbanku finansēšanas tirgum un parastajām Eurosistēmas refinansēšanas darbībām. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā valsts garantēto ĀLP piešķir tikai banku nozarē, konkrētais pasākums ir selektīvs. Tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un izvairīties no tās saistību neizpildes un vajadzības pamest tirgu, tā kropļo konkurenci. Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai piešķirtās priekšrocības iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(214)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts garantētā ĀLP (pasākums L2) ir valsts atbalsts. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 31,4 miljardi. Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā tā minētā gada beigās bija tikai EUR 750 miljoni.
7.1.3. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību
7.1.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)
(215)
Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 5.1. iedaļā Komisija jau ir secinājusi, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtais kapitāls bija EUR 4,7 miljardi.
7.1.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)
(216)
Pasākums B2 tika īstenots ar HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 65. apsvērumā, ir saistīti ar valsts līdzekļiem.
(217)
Attiecībā uz priekšrocību esību jānorāda, ka pasākums B2 palielināja Bankas kapitāla attiecību līdz līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un piekļūt Eurosistēmas finansējumam. Turklāt pasākuma B2 atlīdzību veidoja uzkrātie procenti par EFSI obligācijām un papildu maksa 1 % apmērā. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tāpēc pasākums B2 piešķīra Bankai priekšrocības no valsts līdzekļiem. Tā kā pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs.
(218)
Pasākuma B2 rezultātā Bankas stāvoklis tika nostiprināts, jo Bankai tika nodrošināti nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai tā turpinātu izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka aktīvi darbojas banku tirgos citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B2 iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(219)
Komisija uzskata, ka pasākums B2 ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtais kapitāls bija EUR 1 553 miljoni.
7.1.3.3. Saistību dokuments (pasākums B3)
(220)
Ar pasākumu B3 HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai nepieciešamo papildu kapitālu līdz summai, ko prasīja Grieķijas Banka 2012. gada spriedzes testa ietvaros. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tāpēc minētajā dokumentā ir paredzētas saistības piešķirt valsts līdzekļus. Apstākļi, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, ir precīzi noteikti un ierobežoti ar tiesību aktiem. Attiecīgi minēto valsts līdzekļu izmantošana ir piedēvējama valstij. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu līdz summai EUR 1 082 miljonu apmērā.
(221)
Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī veicināja privātā kapitāla piesaisti no tirgus, jo ieguldītāji tika pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu no kapitāla tirgū, to nodrošinās HFSF. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības, pirms ir zināmi rekapitalizācijas nosacījumi un laikā, kad Bankai nebija piekļuves kapitāla tirgiem. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā.
(222)
Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B3 arī var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci.
(223)
Tāpēc pasākums B3 ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu.
7.1.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, lai segtu 2013. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4)
(224)
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras mērķis ir segt 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4), izpaužas kā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) finansējuma daļēja konvertēšana pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā EUR 5 891 miljona apmērā parastajās akcijās. Tā kā pasākums B4 ir jau piešķirta atbalsta daļēja konvertēšana, tas tik un tā ir saistīts ar valsts līdzekļiem, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr, sasniedzot konkrētu atbalsta nominālo summu, tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo tā ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija, kā tas ir pasākumu B1 un B2 gadījumā.
(225)
Komisija norāda, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija norāda, piemēram, ka atbalsts sniedza Bankai iespēju darboties citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu izraisījusi tās darbību izbeigšanu ārvalstīs, tās likvidējot vai pārdodot. Turklāt Grieķijā darbojās dažas bankas no citām dalībvalstīm. Tādējādi attiecīgais pasākums kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums B4 ir valsts atbalsts.
7.1.3.5. Secinājums par pasākumiem B1, B2, B3 un B4
(226)
Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā valsts atbalsta summa ir EUR 7 335 miljoni. Kā norādīts 7.1.3.3. iedaļā, tā kā Banka 2013. gada pavasara rekapitalizācijā piesaistīja privāto kapitālu EUR 1 444 miljonu apmērā, tikai daļa no pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) tika konvertēta pastāvīgā rekapitalizācijā (pasākums B4). Papildu kapitāls EUR 1 082 miljonu apmērā (pasākums B3), ko HFSF apņēmās nodrošināt, nebija nepieciešams un tāpēc netika izmaksāts. Tāpēc izmaksātais valsts atbalsts bija tikai pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas summa, proti, EUR 6 253 miljoni, un daļa no minētā atbalsta tika atmaksāta sešos mēnešos 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (pasākuma B4) laikā, jo privātā līdzdalība pārsniedza saistību summu.
(227)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā ir norādīts, ka papildus absolūtajai atbalsta summai Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem”. Pasākumi B1, B2 un B3 tika piešķirti viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā pēc secīgiem iegādes darījumiem Bankas RSA būtiski palielinājās. Tāpēc rodas jautājums par to, kāds RSA līmenis būtu jāizmanto, un jo īpaši par to, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, kā atsauci izmantojot RSA minētā laikposma sākumā vai RSA minētā laikposma beigās. Pasākumu B1, B2 un B3 mērķis ir segt kapitāla vajadzības, ko Grieķijas Banka noteica 2012. gada martā (2012. gada spriedzes testā). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuru segšanai bija paredzēti minētie pasākumi, jau pastāvēja 2012. gada martā. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā atbalsta summa būtu jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Jāatgādina arī, ka pēc 2012. gada marta līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai Grieķijas Banka neņēma vērā iegādes darījumus, ko veica Grieķijas bankas, lai koriģētu savas kapitāla vajadzības augšupēji vai lejupēji. Šis aspekts vēl jo vairāk apliecina, ka pasākumi B1, B2 un B3 bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā.
(228)
Bankai piešķirtais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un HFSF saistību (pasākums B3) summu, t. i., EUR 7 335 miljoniem jeb 21,5 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
(229)
Bankai izmaksātais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) summu, t. i., EUR 6 253 miljoniem jeb 18,4 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
(230)
Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privātu kapitālu, HFSF galīgā iepludinātā summa Bankā parasto akciju veidā bija EUR 5 891 miljons, kas ir 17,3 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
7.1.4. Secinājums par Bankas saņemtā atbalsta esību un tā kopējo summu
(231)
Pasākumi A, B1, B2, B3, B4, L1 un L2 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Informācija par minētajiem pasākumiem ir apkopota 11. tabulā.
11. tabula
Pārskats par Bankas saņemto kopējo atbalstu
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta summa
Atbalsts/RSA
A
Priekšrocību akcijas
Kapitāla atbalsts
EUR 750 miljoni
2,1 %
B1
B2
B3
Pirmā pārejas rekapitalizācija
Otrā pārejas rekapitalizācija
Saistību dokuments
Kapitāla atbalsts
EUR 4 700 miljoni
EUR 1 553 miljoni
EUR 1 082 miljoni
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts A + B1 + B2 + B3
EUR 8 085 miljoni
23,7 %
Kopējais Bankai izmaksātais atbalsts A + B1 + B2
EUR 7 003 miljoni
21,6 %
B4
Rekapitalizācija
Kapitāla atbalsts
EUR 5 891 miljons
17,3 %
Kopējais Bankai izmaksātais valsts kapitāla atbalsts, atskaitot sešos mēnešos atmaksāto atbalstu
EUR 6 641 miljons
19,4 %
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Nominālā atbalsta summa
L1
Likviditātes atbalsts
Garantija
Obligāciju aizņēmums
Garantijas: EUR 9,9 miljardi
Obligāciju aizņēmumi: EUR 1,3 miljardi
L2
Valsts garantētā ĀLP
Finansējums un garantija
EUR 31,4 miljardi
Bankai piešķirtais kopējais likviditātes atbalsts
EUR 42,6 miljardi
7.2. JURIDISKAIS PAMATS SADERĪGUMA NOVĒRTĒŠANAI
(232)
Kā secināts 183. apsvērumā, par juridisko pamatu atbalsta pasākumu izvērtēšanai būtu jāizmanto Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (98).
(233)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(234)
Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu.
(235)
Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši - vajadzība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu atbalsta saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.
(236)
Minētais satvars tika papildināts ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots vai kuri piešķirti bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija.
7.2.1. Juridiskais pamats Bankai piešķirtā likviditātes atbalsta (pasākums L1) saderīguma novērtēšanai
(237)
Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts, pieņemot secīgus lēmumus, ar kuriem pasākumi tika atļauti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai un tās grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (99). Jebkāds turpmāks likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir atbilstoši Komisijas pienācīgi apstiprinātai shēmai. Komisijai būs jāapstiprina šāda atbalsta nosacījumi pirms tā piešķiršanas, un tāpēc nav vajadzības minētos nosacījumus izvērtēt plašāk šajā lēmumā.
7.2.2. Juridiskais pamats priekšrocību akciju (pasākums A) saderīguma novērtēšanai
(238)
Rekapitalizācijas finansējums 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (pasākums A) tika piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam, kas tika apstiprināts 2008. gadā saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu. Tāpēc nav vajadzības to novērtēt atkārtoti atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojumam, bet tas ir jānovērtē tikai atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam.
7.2.3. Juridiskais pamats valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīguma novērtēšanai
(239)
Valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīgums vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Uz jebkuru valsts garantēto ĀLP, kas piešķirta bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija, attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums.
7.2.4. Juridiskais pamats HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīguma novērtēšanai
(240)
HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par pasākuma B1 saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā minētie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, uz tiem neattiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums. HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums būtu arī jānovērtē, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.3. PASĀKUMA L2 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU
(241)
Lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem saderīguma kritērijiem: piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.
(242)
Tā kā Grieķijas bankas bija izstumtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnīgi atkarīgas no centrālo banku finansējuma, kā norādīts 37. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu summu, izmantojot standarta refinansēšanas darbības, tā paļāvās uz valsts garantēto ĀLP, lai sasniegtu pietiekamu likviditāti; tādējādi tika novērsta tās saistību neizpilde. Komisija uzskata pasākumu L2 par piemērotu mehānismu tādu nopietnu traucējumu novēršanai, kādus būtu radījusi Bankas saistību neizpilde.
(243)
Tā kā valsts garantētā ĀLP ir saistīta ar salīdzinoši lielām finansējuma izmaksām Bankai, tai ir pietiekams stimuls izvairīties no paļaušanās uz minēto finansējuma avotu savu darbību attīstīšanai. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par […] BP augstāka nekā tā, ko piemēro standarta refinansēšanas darbībās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāmaksā valstij garantijas maksa […] BP apmērā. Tā rezultātā valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas ir daudz lielākas nekā ECB refinansēšanas normālās izmaksas. Jo īpaši starpība starp pirmajām un pēdējām minētajām izmaksām ir lielāka nekā garantijas maksa, kas paredzēta 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu. Tādējādi valsts prasīto kopējo atlīdzību var uzskatīt par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās cieši uzrauga minētās palīdzības izlietojumu un nodrošina, ka palīdzība ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. Tāpēc pasākums L2 nerada Bankai lieku likviditāti, ko varētu izmantot, lai finansētu konkurenci kropļojošas darbības. Tas ir ierobežots līdz minimālajai nepieciešamajai summai.
(244)
Šāda rūpīga uzraudzība attiecībā uz valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārliecināšanās, vai tās izmantošana ir ierobežota līdz minimumam, arī nodrošina, ka minētā likviditāte ir samērīga un nerada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos pārstrukturēšanas plānu, mazinot tās paļāvību uz centrālo banku finansējumu, un ka Banka arī ievēros rīcības ierobežojumus, kas analizēti 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka paļaušanās uz likviditātes atbalstu beigsies, tiklīdz tas būs iespējams, un ka šāds atbalsts ir samērīgs.
(245)
Tāpēc pasākums L2 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nav paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, pasākums L2 atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam.
7.4. PASĀKUMU B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU UN 2013. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM
(246)
Kā norādīts 241. apsvērumā un atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem (100): piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.
(247)
Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.
7.4.1. Pasākumu piemērotība
(248)
Komisija uzskata HFSF īstenotos rekapitalizācijas pasākumus (pasākumi B1, B2, B3 un B4) par piemērotiem, jo tie ļauj Bankai izpildīt prasības attiecībā uz kapitālu. Bez HFSF rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas Banka nebūtu varējusi darboties un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas darbībām.
(249)
Šajā saistībā Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus norādīja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā gan aizdevumu izsniegšanas, gan noguldījumu pieņemšanas ziņā. Tāpēc Banka ir sistēmiski svarīga Grieķijai. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde būtu radījusi nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Tobrīd dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības piekļūt finansējumam. Šāds finansējuma trūkums ierobežoja to spēju piešķirt aizdevumus Grieķijas tautsaimniecībai. Šādos apstākļos Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi traucējumus tautsaimniecībā. Turklāt pasākumi B1, B2, B3 un B4 izvērtās par ļoti plašiem pasākumiem PSI programmas - īpaši ārkārtēja un neparedzama notikuma - dēļ, nevis Bankas pieļautu pārvaldības kļūdu vai pārmērīga riska uzņemšanās dēļ. Tāpēc pasākumi ir galvenokārt paredzēti, lai novērstu PSI programmas radītās sekas un veicinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.
(250)
Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par to, vai ir nekavējoties veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzēs atbalstu. Kā norādīts šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā, Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākas darbības saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā aprakstīts 115., 116. un 117. apsvērumā, Banka ir arī būtiski pārstrukturējusi savas darbības un ir jau īstenojusi daudzus izmaksu samazināšanas pasākumus. Tāpēc Komisijas šaubas ir kliedētas.
(251)
Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē vai ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, bet akciju kontrolpakete piederētu valstij. Šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā aprakstītās saistības nodrošina, ka Bankas kredītoperācijas tiks vadītas komerciāli un ka tās ikdienas komercdarbība būs aizsargāta no valsts iejaukšanās. Arī attiecību regulējums, kas saskaņots starp HFSF un Banku, nodrošina valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību gadījumā, ja Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku.
(252)
Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nodrošina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Ir veiktas būtiskas darbības, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka neatbilstoša pārvaldība neapdraud Bankas darbības. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir piemēroti.
7.4.2. Nepieciešamība - atbalsta ierobežošana līdz minimumam
(253)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai.
(254)
Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja 2012. gada spriedzes testa ietvaros tā, lai nodrošinātu, ka Bankas pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecība ir virs konkrēta līmeņa laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam, kā norādīts 3. tabulā. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nenodrošina Bankai lieku kapitālu. Kā paskaidrots 250. apsvērumā, ir veiktas darbības, lai mazinātu risku, ka Bankai nākotnē varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts.
(255)
Attiecībā uz pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma (pasākumi B1 un B2) atlīdzību Komisija atgādina, ka tas tika piešķirts attiecīgi 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un samaksāts natūrā EFSI obligāciju veidā. HFSF kā atlīdzību laikposmā no EFSI obligāciju izmaksas dienas līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas dienai ir saņēmis uzkrātos procentus par EFSI obligācijām un papildu maksu 1 % apmērā (101). Kā uzsvērts Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7-9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr laikposms, kurā šī atlīdzība bija maza, bija tikai viens gads attiecībā uz pasākumu B1 un pieci mēneši attiecībā uz pasākumu B2 (tas ir, līdz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai standarta rekapitalizācijas finansējumā parasto akciju veidā, proti, līdz pasākuma B4 piemērošanai). Lai gan pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija neizraisīja esošo akcionāru līdzdalības vājināšanos, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma daļēja konvertēšana, būtiski vājināja esošo akcionāru līdzdalību, jo to akciju īpatsvars Bankas pašu kapitālā samazinājās līdz 2,3 %. Sarežģītā situācija, kas dominēja kopš dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, tad izbeidzās. Tāpēc šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas.
(256)
Otrkārt, ņemot vērā Bankas grūtību netipisko cēloni, jo zaudējumus izraisīja pārsvarā parāda dzēšana par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas nodrošina ievērojamas priekšrocības valstij, proti, parāda samazinājumu) un valsts tautsaimniecības ieilgušās lejupslīdes sekas, Komisija var pieņemt šādu īslaicīgu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību (102).
(257)
Attiecībā uz pasākumu B3 - tās bija saistības nodrošināt kapitālu turpmāka kapitāla palielinājuma ietvaros. Minētās saistības, ko HFSF uzņēmās 2012. gada decembrī, varēja tikt īstenotas kapitāla faktiskās iepludināšanas laikā 2013. gada maijā-jūnijā, proti, tikai piecus mēnešus pēc tam, kad Banka palielināja savu kapitālu. Tā kā Banka piesaistīja privātus ieguldītājus, HFSF nebija vajadzības iepludināt kapitālu, par ko tas bija uzņēmies saistības. Ņemot vērā īso laikposmu, kurā minētās saistības nodrošināt kapitālu bija spēkā, kā arī 256. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šādām saistībām netika maksāta atlīdzība.
(258)
Attiecībā uz pasākumu B4 - atbilstoši 8. punktam 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu kapitāla iepludināšana būtu jāparaksta, nosakot pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta attiecībā uz atgūstamās vērtības samazinājumu, lai radītu valstij pamatotu pārliecību par pienācīgu atlīdzību. Lai gan pasākums B4 nenodrošināja pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta saistībā ar atgūstamās vērtības samazinājumu, faktiski bija neiespējami sasniegt ievērojamu diskonta likmi teorētiskajai cenai bez parakstīšanās tiesībām (103). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitalizācija bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai būtu bijis nepieciešams pilnīgi izstumt esošos akcionārus. Komisija norāda, ka emisijas cena tika noteikta 50 % diskonta apmērā no vidējās tirgus cenas piecdesmit dienu laikposmā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī norāda, ka esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās ir bijusi ievērojama, jo pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas to turējumā bija tikai 2,3 % no Bankas akcijām. Tāpēc lielākas diskonta likmes piemērošana tirgus cenai būtu maz ietekmējusi atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku specifisko situāciju, kas izskaidrota 256. apsvērumā, un to, ka vajadzību pēc atbalsta lielā mērā ir radījusi parāda dzēšana par labu valstij, Komisija uzskata, ka valsts parakstīto akciju emisijas cena bija pietiekami zema.
(259)
HFSF arī izsniedza garantijas un piešķīra vienu garantiju par katru jauno akciju, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF piešķīra minētās garantijas bez atlīdzības. Kā paskaidrots 106. apsvērumā, katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas - ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Norunas cena ir vienāda ar HFSF parakstīšanas cenu, kam pieskaitīta gada un kumulatīvā starpība (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņem par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7-9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā minētās garantijas bija svarīgs panākumu faktors saistībā ar tiesību emisiju un privātā kapitāla ieguldīšanu, ko Banka sāka 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, Komisija uzskata, ka tās ir ļāvušas Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 1 444 miljoniem. Tā kā pirms rekapitalizācijas Bankas kapitāla attiecība patiešām bija zema un tolaik bija liela nenoteiktība, tobrīd pieejamās simulācijas apliecināja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji nebūtu guvuši pietiekamu peļņu un tāpēc nebūtu piedalījušies. Šā lēmuma 249. un 256. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ - tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu īstenotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt dažus privātos ieguldītājus, lai saglabātu dažu banku privātu pārvaldību, un izvairīties no situācijām, kurās visu banku nozari kontrolē HFSF - Komisija var pieņemt šādu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību. Tā var pieņemt šādu atkāpi, pamatojoties arī uz to, ka 2014. gada martā grozītajā HFSF likumā nav paredzēta garantiju korekcija gadījumā, ja tiek palielināts pamatkapitāls bez pirmpirkuma tiesībām, un uz to, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantijas norunas cenu un korekciju var veikt tikai ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas izteiktā apņemšanās prasīt Komisijas apstiprinājumu pirms jebkuras HFSF emitēto garantiju atpirkšanas ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda nākotnē iespējama atpirkšana nesamazinās vēl vairāk HFSF atlīdzību un nepalielinās garantijas turētāju atlīdzību.
(260)
Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību regulējums un automātiska balsstiesību atjaunošana gadījumā, ja pārstrukturēšanas plāns netiek īstenots, nodrošina aizsardzību pret to, ka privāti pārvaldītāji nākotnē uzņemsies pārmērīgu risku. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembrī notikusī atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo tās parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tāpēc tā secina, ka pasākums B4 bija nepieciešams.
(261)
Visbeidzot, pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir nepieciešami kā glābšanas atbalsts - gan no atbalsta summas, gan veida viedokļa.
7.4.3. Samērīgums - pasākumi, kas ierobežo plašāku negatīvu ietekmi
(262)
Banka ir saņēmusi ļoti lielu valsts atbalsta summu, tāpēc šāda situācija var izraisīt nopietnus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt plašāku negatīvu ietekmi. Grieķijas saistības jo īpaši paredz, ka Bankas komercdarbība tiks turpināta, kā paskaidrots 136. un 137. apsvērumā. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ievērot iegādes aizliegumu un atsavināt vairākas darbības, kā aprakstīts 138, 139. un 143. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi ir sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā.
(263)
Bankā ir iecelts pārraudzības pilnvarnieks, lai uzraudzītu, vai tiek pareizi īstenotas saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi tiks novērstas jebkādas nelabvēlīgas izmaiņas Bankas komercdarbības praksē un attiecīgi tiks samazināta iespējama plašāka negatīva ietekme.
(264)
Visbeidzot, 2014. gada 25. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns, visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Tas ir izvērtēts 7.6. iedaļā.
(265)
Jāsecina, ka šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas. Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu.
7.4.4. Secinājums par HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu
(266)
Tiek secināts, ka HFSF īstenotie rekapitalizācijas pasākumi (pasākumi B1, B2, B3 un B4) ir piemēroti, nepieciešami un samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu.
7.5. ATE TRANSFERRED ACTIVITIES, GENIKI, CYPRIOT TRANSFERRED ACTIVITIES UN MBG IEGĀDES ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM
(267)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka uzņēmumu iegādi, ko veic atbalstu saņēmušas bankas, nevar finansēt no valsts atbalsta, izņemot, ja tas ir būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankas nedrīkstētu izmantot valsts atbalstu konkurējošu uzņēmumu iegādei, ja vien iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Turklāt iegāde var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi ir saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.5.1. ATE Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.1.1. ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(268)
ATE Transferred Activities iegāde nodrošināja Bankai lielu noguldījumu pieplūdumu ar daudz mazāku neto aizdevumu summu (104). Tādējādi minētā iegāde ievērojami samazināja ļoti augsto Bankas aizdevumu attiecību pret noguldījumiem.
(269)
Turklāt iegāde ir radījusi būtiskas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu un informācijas tehnoloģiju integrēšanu, kā arī finansējuma sinerģijas un ieņēmumu sinerģijas.
(270)
Tāpēc iegādei ir ļoti pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
7.5.1.2. ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(271)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.
(272)
Noteiktā atlīdzība, kas Bankai bija jāmaksā par ATE Transferred Activities iegādi, bija 0,6 % no nodoto noguldījumu vērtības jeb aptuveni EUR 95 miljoni. Tā bija vienāda ar 0,02 % no Bankas kopējās aktīvu vērtības iegādes dienā. Tāpēc minēto summu var uzskatīt par mazu, bet ne niecīgu.
(273)
ATE Transferred Activities iegāde būtiski uzlaboja ļoti saspringto Bankas likviditātes pozīciju un arī dzīvotspēju. Komisija atgādina, ka […]. Tāpēc iegādi un tās zemo pirkuma cenu var uzskatīt par būtisku Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai un uz to attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.1.3. ATE Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(274)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā ir arī noteikts, ka iegādi var atļaut, ja tā ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt godīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences nosacījumi attiecīgajā tirgū.
(275)
Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja ATE atsevišķi par dzīvotspējīgu. Turklāt Grieķijas Banka analizēja dažādas alternatīvas attiecībā uz ATE (piem., likvidācija) un secināja, ka visizdevīgākā iespēja ir ATE Transferred Activities pārdošana, jo tā mazinātu izpildes risku un samazinātu izmaksas Grieķijai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(276)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza piedāvājumu par ATE Transferred Activities iegādi.
(277)
Visbeidzot, tā kā ATE Transferred Activities iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (105), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.
(278)
Tāpēc ATE Transferred Activities iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai.
7.5.1.4. Secinājums par ATE Transferred Activities iegādi
(279)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un ATE Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.2. Geniki iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.2.1. Geniki iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(280)
No darbības rentabilitātes viedokļa Geniki iegāde veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, divu banku apvienošana vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū radīs sinerģijas, piemēram, izmaksu ietaupījumus, ko var panākt, samazinot darbinieku skaitu un slēdzot filiāles. Banka iegūs Geniki klientus un noguldītājus, tādējādi būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas.
(281)
No likviditātes pozīcijas viedokļa, kā izklāstīts 65. apsvērumā, Geniki bija vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. Tāpēc iegāde palielināja Bankas likviditāti un palīdzēja Bankai samazināt tās aizdevumu attiecību pret noguldījumiem. Turklāt, pirms Banka iegādājās Geniki, Geniki bija atbilstoši kapitalizēta. Tādējādi iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības.
(282)
Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
7.5.2.2. Geniki iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(283)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.
(284)
Tomēr Banka par Geniki iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt Geniki bija atbilstoši kapitalizēta, un Société Générale iepludināja Bankā ievērojamu kapitāla summu, jo tāds bija darījuma nosacījums (106).
(285)
Komisija secina, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), iegāde nerada Bankai papildu vajadzību pēc kapitāla un tāpēc Geniki iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.
7.5.2.3. Geniki iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(286)
Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(287)
Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja Geniki atsevišķi par dzīvotspējīgu. Geniki radīja lielus zaudējumus Société Générale bankai, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai - ja pārdošana nebūtu iespējama - būtu varējusi apsvērt, kā ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(288)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties Geniki. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu atbalstu nesaņēmušo pretendentu.
(289)
Turklāt, tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (107), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.
(290)
Visbeidzot, pirkuma cena bija ļoti zema, tāpēc nevar uzskatīt, ka Banka izlietoja valsts atbalstu iegādes finansēšanai. Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Geniki iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.2.4. Secinājums par Geniki iegādi
(291)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Geniki iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.3. Cypriot Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.3.1. Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(292)
Cypriot Transferred Activities iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(293)
Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, ietaupot administrācijas un personāla izmaksas un ievērojami uzlabojot noguldījumu izmaksas. Kopš iegādes Banka ir pilnībā pārņēmusi triju Kipras banku darbības Grieķijā, mainījusi triju Kipras banku visu filiāļu zīmolus un ir panākusi labu progresu, racionalizējot tīklu.
(294)
Aizdevumu portfeļi, kas saistīti ar triju Kipras banku darbībām Grieķijā, bija labi nodrošināti ar uzkrājumiem. Patiešām, Banka iegādājās minētos aizdevumus par cenu, kas bija daudz zemāka nekā to nominālās summas, - pirkuma cena tika samazināta, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc tādu aizdevumu zaudējumu risks, kas pārsniedz tos, kuri jau ir ņemti vērā pirkuma cenā, ir ierobežots.
(295)
Banka arī ieguva lielu noguldījumu apjomu - gandrīz tikpat lielu kā iegādātie neto aizdevumi. Tādējādi tika nostiprināta tās likviditātes pozīcija.
(296)
Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
7.5.3.2. Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(297)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.
(298)
Kā analizēts 7.3. iedaļā, atbalsta mērķis bija segt Cypriot Transferred Activities pircēja kapitāla vajadzības, jo minētās struktūras iegāde nodrošinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Atlīdzība, ko Banka galu galā samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija daudz mazāka nekā iegādātā portfeļa bilances vērtība. Tā bija mazāka pat par aizdevumu vērtību pēc tam, kad tā bija koriģēta uz leju, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc iegādes cenu varētu uzskatīt par negatīvu. Šādu secinājumu pamato fakts, ka Banka, iegādājoties Cypriot Transferred Activities, iegrāmatoja lielu negatīvu materiālo vērtību, kas palielināja tās kapitālu.
(299)
Tomēr, ja būtu jāuzskata, ka Banka samaksāja pozitīvu cenu, Komisija norāda, ka HFSF bija uzņēmies pret pircēju saistības nodrošināt, ka tas iepludinās pirkuma cenu kapitālā, jo tāds bija iegādes nosacījums. HFSF izpildīja minētās saistības 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. Šāda kapitāla iepludināšana ir atbalsts Cypriot Transferred Activities, nevis Bankai, kā paskaidrots 6.2.1. iedaļā. Tāpēc iegāde neradīja Bankai vajadzību pēc papildu valsts atbalsta.
(300)
Tiek secināts, ka netipisko nosacījumu dēļ (zema pirkuma cena un HFSF saistības kapitāla palielinājuma ietvaros iepludināt pirkuma cenu), Cypriot Transferred Activities iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.
7.5.3.3. Cypriot Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(301)
Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(302)
Kipras banku Grieķijas darbību pārdošanas mērķis bija nosargāt Grieķijas banku sistēmas stabilitāti un nodrošināt, ka Kipras bankas var pārdot minētos uzņēmumus, pirms tiem zūd jebkāda vērtība. Tāpēc darījumu var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(303)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju Kipras banku iegādi. Pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs.
(304)
Visbeidzot, tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (108), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.
(305)
Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Cypriot Transferred Activities iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.3.4. Secinājums par Cypriot Transferred Activities iegādi
(306)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Cypriot Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.4. MBG iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.4.1. MBG iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(307)
Pilnībā rekapitalizētās MBG bankas iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(308)
Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu, kā arī noguldījumu izmaksu samazināšanu un ieņēmumu sinerģijas. Pa šo laiku Banka ir pilnībā integrējusi MBG.
(309)
Turklāt, tā kā MBG bija atbilstoši rekapitalizēta, pirms to iegādājās Banka, un Banka bija samaksājusi pirkuma cenu EUR 1 miljons, iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības. Turklāt darījuma ietvaros pārdevējs uzņēmās saistības iepludināt Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā. Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras laikā BCP iepludināja Bankā EUR 400 miljonus.
(310)
Tiek secināts, ka iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un ka MBG iegādes cena bija tik zema, ka tas neliedza atbalstu ierobežot līdz nepieciešamajam minimumam.
7.5.4.2. MBG iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(311)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.
(312)
Tomēr Banka par MBG iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt BCP bija atbilstoši kapitalizējusi MBG un iepludināja Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā, jo tāds bija darījuma nosacījums (109).
(313)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), MBG iegāde nerada Bankai papildu kapitāla vajadzības un tāpēc MBG iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībai samazināt atbalstu līdz minimumam.
7.5.4.3. MBG iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(314)
Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(315)
Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja MBG atsevišķi par dzīvotspējīgu. MBG radīja lielus zaudējumu BCP, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai - ja pārdošana nebūtu iespējama - būtu varējusi apsvērt iespēju ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. MBG pārdošana arī bija daļa no BCP pārstrukturēšanas plāna (110). Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(316)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties MBG.
(317)
Ņemot vērā minēto, var secināt, ka uz MBG iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.4.4. Secinājums par MBG iegādi
(318)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un MBG iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.6. PASĀKUMU A, B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM
7.6.1. Grūtību cēloņi un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(319)
Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības Bankai rada galvenokārt Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz pirmo minēto faktoru jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem un tai galu galā bija jāveic sarunas par līgumu ar tās vietējiem un starptautiskajiem kreditoriem - PSI programmu -, kā rezultātā pret valsti spēkā uzturēto prasījumu skaits samazinājās par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Valsts atpirka minētās jaunās GVO no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija noteikta 30,2-40,1 % apmērā no to nominālvērtības, tādējādi radot vēl lielākus zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus ietekmei uz Bankas kapitāla pozīciju, ko radīja PSI programma un parāda atpirkšana, Banka arī piedzīvoja apjomīgu noguldījumu aizplūšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, jo pastāvēja risks, ka Grieķija varētu izstāties to eurozonas nelīdzsvarotā valsts parāda un ekonomikas lejupslīdes dēļ.
(320)
Bankai piešķirtais atbalsts, proti, pasākumu B1, B2, B3 un B4 summa jeb EUR 7 335 miljoni, ir lielāks nekā zaudējumu summa, kas reģistrēta pēc PSI programmas (EUR 5 911 miljoni).
(321)
Liela daļa kapitāla vajadzību izriet no tā, ka finanšu iestāde ir pakļauta savas valsts obligāciju standarta riskam. Šis fakts ir norādīts arī Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 63. un 74. apsvērumā. Tāpēc Bankai ir mazāka vajadzība savā pārstrukturēšanas plānā pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem, nekā tas ir attiecībā uz citām atbalstītām finanšu iestādēm, kuras uzkrājušas pārmērīgus riskus. Tāpēc, tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk kropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli “jāmīkstina”. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir parāda dzēšana par labu valstij, valsts atlīdzība, rekapitalizējot bankas, var būt zemāka. Tomēr Komisija norāda, ka Bankas pakļautība Grieķijas valsts obligāciju riskam bija lielāka nekā pārējām lielajām Grieķijas bankām (111). Tāpēc ne visi GVO zaudējumi var būt saistāmi ar finanšu iestādes pakļautību savas valsts obligāciju standarta riskam.
(322)
Otrs Bankas zaudējumu cēlonis ir zaudējumi no tās aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un sabiedrībām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus galvenokārt izraisa ārkārtīgi dziļā un ieilgusī ekonomikas lejupslīde un IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecu gadu laikā, nevis Bankas riskantā aizdevumu piešķiršanas prakse. Tādējādi atbalsts, kas piešķirts, lai segtu šādus zaudējumus, nerada bezrūpīgas rīcības risku, kā tas ir tad, ja atbalsts pasargā banku no iepriekšējas riskantas prakses sekām. Tāpēc atbalsts ir mazāk kropļojošs (112).
(323)
Tomēr daļu no Bankas kapitāla vajadzībām un aizdevumu zaudējumiem rada daži starptautiski meitasuzņēmumi. Spriedzes testi, kas veikti 2012. gadā, lai noskaidrotu Bankas kapitāla vajadzības, apliecināja, ka prognozētie kredītzaudējumi no ārvalstu aizdevumiem ir EUR 1 314 miljoni pamatscenārija gadījumā un EUR 1 624 miljoni nelabvēlīgā scenārija gadījumā. Vairāki minētie ārvalstu uzņēmumi pēdējos gados darbojās ar zaudējumiem. Starptautisko darbību radītie zaudējumi 2012. gadā bija EUR 244 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas (113). Ārvalstu aktīvi arī vājināja likviditāti.
(324)
Tāpēc var secināt, ka uz ievērojamu daļu zaudējumu un uz vajadzību pēc atbalsta attiecas 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punkts, kas ļauj Komisijai “mīkstināt” tās prasības. Tāpat vajadzību pēc atbalsta daļēji rada ļoti dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā, nevis riskanta aizdevumu piešķiršanas prakse. Šāds atbalsts nerada bezrūpīgas rīcības risku un tāpēc ir mazāk kropļojošs.
(325)
Visbeidzot, vajadzību pēc atbalsta daļēji rada Bankas riska uzņemšanās attiecībā uz tās lielo valsts parāda daļu un tās ārvalstu meitasuzņēmumiem.
7.6.2. Dzīvotspēja
(326)
Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina, ka attiecīgā finanšu iestāde spēj atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir definēts kā laikposms no šā lēmuma pieņemšanas dienas līdz 2018. gada 31. decembrim.
(327)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā sniegta sīki izstrādāta informācija par Bankas darbības modeli. Minētajā plānā ir arī noteikti Bankas grūtību cēloņi, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atrisinātu visas tās problēmas, kas saistītas ar dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ir aprakstīta stratēģija, kas izvēlēta, lai saglabātu Bankas darbības efektivitāti, mazinātu tās augsto INA īpatsvaru un uzlabotu likviditāti un kapitāla pozīciju, kā arī risinātu problēmas saistībā ar tās ārvalstu uzņēmumiem, kas pēdējos gados finansējuma un kapitāla jautājumos paļāvušies uz savu mātesuzņēmumu.
7.6.2.1. Grieķijas banku darbības
(328)
Attiecībā uz likviditāti (114) un Bankas paļaušanos uz Eurosistēmas finansējumu pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta ierobežota bilances uzlabošanās Grieķijā, savukārt noguldījumu bāzei būtu atkal jāpalielinās. Paļaušanās uz valsts garantēto ĀLP, kas jau ir mazinājusies, mazināsies arī turpmāk - arī tas palīdzēs Bankai samazināt tās finansējuma izmaksas.
(329)
Šā lēmuma 137. apsvērumā minētā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem nodrošina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Bankas bilances struktūra būs ilgtspējīga. Arī vērtspapīru un citu tādu darbību pārdošana, kas nav pamatdarbības, nostiprinās Bankas likviditātes pozīciju. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes pozīciju, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu atļaut tām nodrošināt likviditāti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam un atbilstoši valsts garantētajai ĀLP.
(330)
Lai samazinātu savas finansējuma izmaksas, Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka turpinās samazināt procentu likmes, ko tā maksā par noguldījumiem Grieķijā, kā aprakstīts 137. apsvērumā. Šāda noguldījumu izmaksu samazinājuma sasniegšana būtiski veicinās Bankas pirmsuzkrājumu rentabilitātes uzlabošanos.
(331)
Kopš krīzes sākuma Banka ir veikusi apjomīgus iegādes darījumus, kas būtiski palielināja tās lielumu un noguldījumu bāzi. Banka veiksmīgi integrēja iegādātos uzņēmumus ļoti īsā laikā. Pašlaik Banka cenšas īstenot visas sinerģijas, kas ir iespējamas pēc minētajiem pārņemšanas darījumiem. Tā ir sākusi racionalizēt savu komerctīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (115). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas Grieķijā būs samazinājušās vēl par […] % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Lai sasniegtu minēto mērķi, Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka samazinās savu filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā attiecīgi līdz […] un […], ar maksimālajām kopējām izmaksām Grieķijā EUR […] miljardi. Paredzamā izmaksu attiecība pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka nekā […] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.
(332)
Vēl viena svarīga joma ir INA apstrāde, jo uz 2013. gada 31. decembri to īpatsvars bija 36 % no Bankas portfeļa (116). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (ierobežojumus, nodrošinājumu segumu) un koncentrēties uz pamatdarbību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz tās kredītpolitiku, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu vērtību Bankai katrā kredītprocesa posmā, tostarp aizdevumu pārstrukturēšanā, kā aprakstīts 141. apsvērumā.
7.6.2.2. Korporatīvā pārvaldība
(333)
Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā, ka pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF pieder Bankas akciju kontrolpakete, bet ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt arī dažiem privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder garantijas, un tādējādi tie gūtu pilnas priekšrocības, ja akciju cena pārstrukturēšanas periodā strauji paaugstinātos. Tā kā šāda situācija var izraisīt bezrūpīgas rīcības risku, 2013. gadā Banka un HFSF vienojās par īpašu attiecību regulējumu. Minētā vienošanās pasargā Bankas ikdienas darbību no jebkādas tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīga riska uzņemšanos, organizējot atbilstošas apspriežu procedūras. Banka ir arī apņēmusies cieši uzraudzīt savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi atzīmē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu.
7.6.2.3. Starptautiskās darbības
(334)
Dažas no Bankas starptautiskajām darbībām iepriekš ir samazinājušas tās kapitālu un likviditāti, kā paskaidrots 323. apsvērumā.
(335)
Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka turpinās koncentrēties uz savu vietējo tirgu. Tā jau ir pārdevusi savu meitasuzņēmumu Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā ir arī sākusi racionalizēt pārējos meitasuzņēmumus, nostiprināt aizdevumu parakstīšanas procesu un mazināt meitasuzņēmumu finansējuma deficītu. Tā plāno arī turpmāk racionalizēt savu tīklu saglabātajos meitasuzņēmumos, kā aprakstīts 130. apsvērumā.
(336)
Tāpēc kopējais ārvalstu aktīvu apjoms nākotnē samazināsies. Pārstrukturēšanas perioda beigās tie veidos […] daļu no Bankas kopējās bilances.
(337)
Tāpēc Komisija uzskata, ka Banka būs pietiekami pārstrukturējusi šādus ārvalstu uzņēmumus un samazinājusi to lielumu, lai izvairītos no papildu kapitāla vajadzību rašanās un likviditātes deficīta nākotnē. Arī šā lēmuma 138. apsvērumā izklāstītās saistības atturēties no lielu kapitāla summu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos palīdz nodrošināt, ka ārvalstu meitasuzņēmumi neapdraud Bankas kapitāla vai likviditātes pozīciju.
7.6.2.4. Secinājums par dzīvotspēju
(338)
Pamatscenārijs, kas aprakstīts 2.4. iedaļā, liecina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs gūt peļņu, kas ļauj tai segt visas izmaksas un gūt atbilstošu kapitāla atdevi, ņemot vērā tās riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla pozīcija saglabāsies apmierinošā līmenī.
(339)
Visbeidzot, Komisija ņem vērā nelabvēlīgo scenāriju, kas aprakstīts Bankas pārstrukturēšanas plānā, kuru iesniegušas Grieķijas iestādes. Minētā scenārija pamatā ir vairāki ar HFSF saskaņoti pieņēmumi. Tajā ir ņemta vērā dziļāka un ilgāka ekonomikas lejupslīde, kā arī lielāka nekustamo īpašumu cenu deflācija. Pārstrukturēšanas plāns pierāda, ka Banka spēj izturēt saprātīgu spriedzi, jo pat nelabvēlīgā scenārija gadījumā Banka pēc pārstrukturēšanas perioda beigām saglabā rentabilitāti un ir pietiekami kapitalizēta.
(340)
Papildu kapitāla summa, kas piesaistīta 2014. gadā, proti, EUR 1 750 miljoni, ir pietiekama, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testā noteikto pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka arī izdarīja 2014. gada maijā (117). […] Komisija atgādina, ka kapitāla vajadzību novērtējumā atbilstoši pamatscenārijam Grieķijas Banka jau ieviesa vairākas korekcijas, kā rezultātā palielinājās aplēstās kapitāla vajadzības salīdzinājumā ar kapitāla vajadzībām, ko Banka bija aplēsusi savā pamatscenārijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Grieķijas Banka kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam ir aplēsusi, pieņemot, ka būs konkrēts spriedzes līmenis. Lai secinātu, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankai jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls to kapitāla vajadzību apmierināšanai, kuras Grieķijas Banka aplēsusi atbilstoši spriedzes scenārijam, jo aplēstais līmenis ir saistīts ar augstu spriedzes līmeni un 2014. gada marta kapitāla piesaiste liecina, ka Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem.
(341)
Pozitīvi ir arī tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus spekulatīvās kategorijas vērtspapīros, jo tas palīdzēs saglabāt tās kapitāla un likviditātes pozīcijas.
(342)
Tāpēc tiek secināts, ka jau īstenotā pārstrukturēšana apvienojumā ar ierosināto papildu pārstrukturēšanu ir pietiekama, lai atjaunotu Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
7.6.3. Pašu ieguldījums un sloga sadalījums
(343)
Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā, bankām un to akcionāriem jādod pēc iespējas lielāks ieguldījums banku pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Tādējādi bankām būtu jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem pēc iespējas jāpārņem bankas zaudējumi.
7.6.3.1. Bankas pašu ieguldījums - uzņēmumu atsavināšana un izmaksu samazināšana
(344)
Banka jau ir atsavinājusi mazus ārvalstu uzņēmumus (Amerikas Savienotajās Valstīs) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no sava portfeļa, lai uzlabotu savu kapitāla pietiekamību un likviditātes pozīciju. Pārstrukturēšanās plānā ir paredzēts samazināt tās ārvalstu darbību īpatsvaru, kā aprakstīts 125.-129. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto īpatsvara samazināšanu un uzņēmumu atsavināšanu, pēc saistību īstenošanas, kas attiecas uz aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, Banka būs būtiski samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni […]. Bankas starptautisko aktīvu racionalizācija arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka atbalsts nākotnē atkal būs vajadzīgs. Tādējādi tā palīdz samazināt atbalsta summu līdz minimumam.
(345)
Lai ierobežotu savas kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu savu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai paplašināšanai, kā aprakstīts 138. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās saistības nodrošina, ka Banka neveiks dārgus iegādes darījumus.
(346)
Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā norādīts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās darbinieku skaits tiek samazināts, un algas tiek koriģētas uz leju. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ierobežot atalgojumu Bankas vadītājiem, […].
7.6.3.2. Sloga sadalījums starp vēsturiskajiem akcionāriem un tirgū piesaistītais jaunais kapitāls
(347)
Bankas vēsturiskos akcionārus vājināja tiesību emisija, kas tika pabeigta 2009. gadā (118), un vēlāk arī HFSF rekapitalizācija (pasākums B4) un privātā kapitāla piesaiste 2013. gadā un 2014. gada martā. Piemēram, akciju daļa, kas piederēja Bankas akcionāriem, starp kuriem tolaik bija ieguldītāji, kas iepludināja naudu 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 2,3 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā kopš 2008. gada. Papildus minētajam sloga sadalījumam starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš krīzes sākuma 2008. gadā ir piesaistījusi ievērojamu privātā kapitāla summu, proti, EUR 807 miljonus 2009. gadā, EUR 1 444 miljonus 2013. gadā un EUR 1 750 miljonus 2014. gadā.
7.6.3.3. Sloga sadalījums starp subordinēto parādzīmju turētājiem
(348)
Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētāji ir snieguši ieguldījumu Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Banka ir veikusi vairākus saistību pārvaldības pasākumus, lai radītu kapitālu, kā aprakstīts 134. apsvērumā.
(349)
Neapmaksātajiem instrumentiem piemēro kupona aizliegumu, kas minēts 143. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir nodrošināts atbilstošs sloga sadalījums starp Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētājiem un ka šajā ziņā Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības ir izpildītas.
7.6.3.4. Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu
(350)
Salīdzinājumā ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu pašu ieguldījums un sloga sadalījums, jo īpaši aktīvu pārdošanas un reģistrēto aizdevumu racionalizācijas veidā, ir daudz mazāks, nekā Komisija parasti uzskatītu par pietiekamu. Racionalizācija attiecas tikai uz ārvalstu darbībām, kas ir ierobežota daļa no Bankas vispārējām darbībām (119), un pārstrukturēšana neparedz iegrāmatoto aizdevumu un noguldījumu apjoma samazināšanu Grieķijā, kas - gluži pretēji - pēdējā gada laikā pēc iegādes darījumiem ir krasi palielinājies. Tomēr Komisija ņem vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un jo īpaši to, ka saņemtais atbalsts daļēji atbilst atbrīvojumam, kas noteikts 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu. Komisija arī pozitīvi atzīmē to, ka Banka piesaistīja tirgū EUR 1 444 miljonus 2013. gada maijā un EUR 1 750 miljonus 2014. gada martā, […]. Turklāt 2014. gada martā kapitāls tika piesaistīts par tādu cenu par akciju, kas vienāda ar cenu par akciju, par kādu HFSF parakstījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (pasākums B4). Tādējādi augstā emisijas cena ierobežoja HFSF vājināšanos. Banka arī atmaksāja priekšrocību akcijas (pasākums A). Ņemot vērā visus šos aspektus, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti pietiekami pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumi, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam.
7.6.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(351)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jābūt ierosinātiem pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšanai. Turklāt šādiem pasākumiem jābūt vērstiem arī uz bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem un jānodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots pretkonkurences darbību finansēšanai.
(352)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā noteikts, ka, vērtējot atbalsta summu un no tā izrietošo konkurences kropļojumu, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta summa gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, kā arī sloga sadalījums un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā ziņā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitāla atbalstu, kas vienāds ar 23,7 % no Bankas RSA (120). Turklāt Banka 2010. gadā ieguva likviditātes garantijas EUR 9,9 miljardu vērtībā un valsts obligāciju aizņēmumus par summu EUR 1,3 miljardi, kas kopā ir gandrīz 25 % no Bankas bilances vērtības. Tāpat Banka arī saņēma valsts garantēto ĀLP. Tāpēc, ņemot vērā lielo atbalsta summu, ir nepieciešami pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā ir liela. ATE Transferred Activities, Geniki, MBG un Cypriot Transferred Activities iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc minēto banku iegādes Bankas noguldījumu tirgus daļa Grieķijā 2013. gada beigās bija 29 %, savukārt tās mājokļa hipotēku, patēriņa aizdevumu un korporatīvo aizdevumu tirgu daļas bija attiecīgi 25 %, 22 % un 35 % (salīdzinājumā ar attiecīgi 10 %, 8 %, 8 % un 14 % 2011. gadā) (121).
(353)
Komisija atgādina, ka Bankas grūtības lielā mērā izraisīja ārēji triecieni, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī ekonomikas lejupslīde, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā tas jau minēts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 74. apsvērumā. Tāpēc nav tik lielas vajadzības pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem. Kā apspriests šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu kropļojošā ietekme ir mazāka, ņemot vērā minētos faktorus, tāpat kā mazāka ir arī vajadzība pēc konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var pieņemt, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielajām tirgus daļām, pārstrukturēšanas plānā nav paredzēta bilances un aizdevumu racionalizācija Grieķijā. Tomēr būtu problemātiski, ja banka, kas vienīgā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām saņem vislielāko atbalstu un kas ir visvairāk augusi, pēdējos gados pārņemot citus uzņēmumus, pārstrukturēšanas periodā turpinātu augt straujāk nekā tirgus, iespējams, izstumjot bankas, kas saņem mazāku atbalstu. Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē saistības nodrošināt, ka Bankas izaugsme nebūs straujāka par tirgus izaugsmi.
(354)
Tomēr Komisija ņem vērā, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ir ļāvušas Bankai turpināt tās darbības ārvalstu tirgos.
(355)
Komisija norāda, ka papildus jau īstenotajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās pārstrukturēt savus ārvalstu aktīvus un samazināt to īpatsvaru līdz 2018. gada 30. jūnijam (122). Turklāt Banka uzņēmās saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tāpēc atbalsts netiks izmantots, lai kropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos.
(356)
Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka neveiks dārgus pārņemšanas darījumus, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, ka atbalsts tiek izmantots tikai, lai atbalstītu Grieķijas banku darbību dzīvotspējas atjaunošanu, nevis, piemēram, lai palielinātu izaugsmi ārvalstu tirgos.
(357)
Saistības samazināt procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā un kas tagad ir pārmērīgi lieli, arī nodrošina to, ka atbalsts netiks izmantots, lai finansētu neilgtspējīgas noguldījumu pieņemšanas stratēģijas, kas kropļo konkurenci Grieķijas tirgū. Līdzīgi arī saistības īstenot stingras pamatnostādnes attiecībā uz likmju noteikšanu jauniem aizdevumiem, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai kropļot konkurenci Grieķijas tirgū ar neatbilstošām klientiem piešķirto aizdevumu likmju noteikšanas stratēģijām.
(358)
Ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aprakstīto īpašo situāciju un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka pastāv pietiekami aizsardzības pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai.
7.6.5. Uzraudzība
(359)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļu jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Kā noteikts Grieķijas paustajās saistībās (123), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, 2018. gada 31. decembrim, pārraudzības pilnvarnieks, ko iecēlusi Banka ar Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs, kā tiek izpildītas saistības, ko Grieķija uzņēmās attiecībā uz darbību pārstrukturēšanu Grieķijā un ārvalstīs un korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija secina, ka tiek nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība.
7.6.6. Secinājums par pasākumu A, B1, B2, B3 un B4 atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam
(360)
Komisija konstatē, ka pārstrukturēšanas plāns, to vērtējot apvienojumā ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir atbilstošs attiecībā uz sloga sadalījumu un pašu ieguldījumu, ir piemērots, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, ko rada šajā lēmumā izvērtētie atbalsta pasākumi, un ir samērīgs. Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem.
8. SECINĀJUMS
(361)
Komisija pauž nožēlu, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms to oficiālās paziņošanas. Tomēr minētos pasākumus, kā arī pārējos šajā lēmumā analizētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Šādi pasākumi, ko īstenojusi Grieķija, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:
a)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija (pasākums L2);
b)
otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (HFSF) piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);
c)
saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);
d)
rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un
e)
rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).
2. Ņemot vērā 2014. gada 25. jūnijā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Piraeus Bank Group, kurā ietverta Piraeus Bank S.A. un visi tās meitasuzņēmumi un filiāles, kā arī saistības, ko minētajā datumā uzņēmās Grieķija, šāds valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:
a)
Grieķijas īstenotā kapitāla iepludināšana Piraeus Bank S.A. EUR 750 miljonu apmērā 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši rekapitalizācijas shēmai (pasākums A);
b)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija kopš 2011. gada jūlija, par summu, kas uz 2012. gada 31. decembri bija EUR 30,4 miljardi (pasākums L2);
c)
pirmā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 4,7 miljardu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada maijā (pasākums B1);
d)
otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);
e)
saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);
f)
rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un
g)
rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 23. jūlijā